prot · H109121 · 2014-06-09 00:00:00 — Jag ser center som ett viktigt center men snarare för att sprida information och samla fakta kring det här. En central myndighet och en nationell plan för klimatanpassning har vi dock fortfarande inte. Eller har vi det? 116 (FP) replik: Jag tackar för frågorna. När jag fick reda på att det var blev jag väldigt glad eftersom jag har stor tilltro till henne. Och jag utgår från att man inte startar det här från början utan fortsätter från den plattform som ligger och att det nu kommer att komma vassa, konkreta förslag på åtgärder. Det är nämligen nödvändigt att vi kommer till steg två och att vi startar upp många av dessa konkreta förslag. Det är avstämningsårtalen som har efterfrågats. har vi 2020 klart, men vi behöver såklart även 2025, 2030 och så vidare upp till 2050. Det krävs att vi tar de här stegen och att vi vet vart vi går. Min tro är att nästa steg verkligen kommer att tas i och med att fick uppdraget. Jag kan förstå din kritik, , vad gäller efterfrågan på en gemensam myndighet som håller i det hela. Jag vet hur mycket som sker på de olika myndigheterna. Jag vet också länsstyrelsernas övergripande ansvar regionalt och även vad man jobbar med kommunalt. Vi har tagit upp det i Miljömålsberedningen. Det är också en fråga när det gäller mark- och vattenanvändning, hållbar mark- och vattenanvändning. Med den kraften och med det förslaget är det klart att om det blir regeringens beslut kommer självklart medel att tillföras så att de kan klara det uppdrag de ges. 117 (V) replik: Att anpassa till ett förändrat klimat handlar om helt nya krav på hur vi planerar våra städer. Det handlar om att förhindra saltvattenintrång till våra sjöar – vi har till exempel här. Det handlar om att se till att havsnivåerna inte höjs så mycket att det förstör där människor bor och lever på olika sätt. Det handlar om att förhindra skred vid och så vidare. Vi borde redan nu ha en nationell myndighet för klimatanpassning, och vi borde ha en nationell anpassningsplan så att inte olika kommuner och olika länsstyrelser springer och gör lite samma sak eller inte riktigt vet vad de ska göra. Det här är något som måste koordineras. När det gäller den nya utredningen är vi överens om att det är en högst kompetent utredare, och hon har en högst kompetent sekreterare. Det är inte tu tal om det. Men om vi ska vara ärliga här, , får man känslan att eftersom regeringen kanske inte riktigt är överens om hur de ska nå fram till nollutsläpp är det lite lättare att ta en utredning till i stället för att lägga fram en proposition med skarpa förslag. Så upplever jag i alla fall saken, men jag kanske har fel. I fråga om den gröna fonden som du nämnde innan sade från att när den är operativ och up and running ska vi bistå med pengar. Det var precis det som miljöminister sade när vi reste till . Hon sade då: Vi bidrar med för för den gröna fonden – . Jag tror att det var få som tolkade det som att de inte skulle betalas ut . Det låter som att du håller på och skapar någon egen verklighet kring det här som inte stämmer med det som miljöministern sade inför . 118 (FP) replik: Jag svarar direkt angående Gröna fonden eftersom jag har varit i kontakt med departementet. Jag skapar alltså inte någon egen tolkning av det här. Det är som ger mig svar på att 150 miljoner av de 300 betalas ut . 150 miljoner betalas ut direkt . Det är de uppgifter som jag har fått. Det är inte någon egen tolkning. När det gäller din farhåga, din rädsla eller din misstanke kring utredning är det förfärligt om du tror att regeringen använder det instrumentet för att förhala. Nej, vi använder det instrumentet för att få den allra mest kompetenta personen att vägleda de framtida besluten så att vi gör rätt från början. Jag håller med dig om vikten av hållbara bygder och hållbara städer. Det är där som vi får lägga fokus. Och det är ganska intressant. Det är nämligen frågor som vi har diskuterat i Miljömålsberedningen. Hur ska vårt arbete fortsätta? Jo, tänkbart är att göra ett övergripande raster och verkligen fördjupa oss i hur vi ska bygga. Hur ska hållbara städer gestalta sig i vårt samhällsbygge? Vad ska vi tänka på? Men vi diskuterar också hållbara landskap och hållbar landsbygd. 119 (MP) replik: talade vackert om vikten av att vi stöder utvecklingsländer med deras klimatarbete, och det tror jag att vi kan vara rörande överens om. Det vi möjligen inte är överens om är ifall vi ska använda detta som en undanflykt för att göra mindre i och EU. Det är där som skiljelinjen går, det vill säga om vi ska göra saker, om vi ska använda det som en undanflykt för att göra mindre eller om vi ska tillgodoräkna oss detta genom CDM:er som pratade om. Eller ska vi bara stödja utvecklingsländer och utan att för den sakens skull göra mindre här? Om vi bara vill stödja fattiga länder i deras utveckling – så att de kan utvecklas ekonomiskt på ett mindre klimatförstörande sätt än vad vi en gång gjorde – som de anpassar sig till det förändrade klimat vi redan nu ser, ja, då tror jag att en nog så viktig sak är att stödja den gröna fonden som har varit inne på. Det finns en stark misstro från de fattiga länderna. Vi i de rika länderna har lovat dem pengar utöver biståndet till den göra fonden. Sedan ser de hur man håller på att tricksa med pengarna. hade lovat 300 miljoner, men håller man på att skjuta upp utbetalandet. Det är det som skapar en misstro, att de fattiga länderna inte kan ta de rika ländernas löften på allvar. Vi från menar att vi ska stå upp för vår andel av pengarna, vilket skulle motsvara , och vi tar dem inte från biståndet. Vi vill ta dessa pengar utöver biståndet. Behovet av pengar för vanliga biståndsändamål – fattigdomsbekämpning, demokratiutveckling och så vidare – har ju inte minskat för att klimatförändringarna kommer som en ytterligare börda. Jag undrar när kan lova att man betalar ut pengar som är i närheten av vad som motsvarar andel och som inte tas från det ordinarie biståndet. Sedan vill jag passa på att fråga vilka övriga klimatåtgärder som vill se. Man hör oftare vad ni är emot än vad ni är för. 120 (FP) replik: Tack för frågorna, ! Du får påminna mig, för jag kan ha missat någonting. Du är duktig på att prata fort. Först och främst handlar vår grund om solidaritet, om att vi ska ha en solidarisk värld och ett solidariskt bistånd. Jag tycker att det är oerhört positivt att alliansregeringen har lyckats med att uppnå i bistånd. Det är jag stolt över. Precis som nämnde har biståndet ökat tack vare att vi har ökat vår bnp. Men är utmaningarna gigantiska. Utifrån ett klimatperspektiv är det de allra fattigaste som drabbas av vårt sätt att leva. Vi pratade tidigare här om koldioxidläckage. Det borde vi prata mycket mer om. Vi måste ta vårt ansvar. Vi kan inte slå oss för bröstet och enbart peka på det faktiska utsläppet, utan vi måste beräkna hur mycket vår konsumtion genererar i realiteten. När det gäller pengar till Gröna fonden är det självklart att vårt löfte gäller. Det jag redovisade var de uppgifter som jag har fått om när pengarna ska betalas ut. Men det är ju inte tu tal om något annat än att vi ska betala ut dem. Vi var bland de snabbaste att betala ut snabbstartspengarna. Vi har också bidragit med 8 miljarder. Vi är ett rikt land, och vi har all anledning att vara generösa i vårt biståndsarbete. 121 (MP) replik: Att Allansen har klarat enprocentsmålet i biståndet beror ju till stor del på att man gör avräkningar av helt andra saker som förvisso kan vara viktiga. Det kan gälla flyktingmottagande och biståndsministerns lön. Räknar man av sådana saker är det lätt att komma upp i höga procentsatser. Men det var viktigt att sade att löftet ska gälla, och då måste det väl också gälla det löfte som vi gav på klimattoppmötet i . De rika länderna ska mobilisera till 2020. Jämfört med de insatser som vi gör nu motsvarar det för del ungefär 2 miljarder utöver biståndet. Gäller också det löftet? Det vore väldigt bra att få besked om det. Jag ber om ursäkt för att jag kanske pratar för fort, men jag frågade också vad och gör i övrigt i klimatpolitiken. ska jag ge en eloge för att hon inte använder samma sluggerretorik som sin partiledare, som bara går ut och härjar om alla dåliga klimatförslag som inte står bakom, utan brukar mer prata i allmänna ordalag om till exempel forskning. Men vad är det som konkret vill göra på klimatområdet under nästa mandatperiod? Det går ju inte att bara gå ut och skälla på klimatskatter och sådant, utan man bör också berätta vad man vill göra i stället. Eller stöder den retorik som förespråkats av flera partier här, att är så litet, att vi redan ger så mycket och att vi därför inte behöver göra så mycket mer? 122 (FP) replik: Jag börjar gärna med den sista frågan så att jag får chans att svara på den. Vad vill vi göra? Jo, vi vill fasa ut fossilberoendet. Det är fullständigt vanvettigt att används till fossilsubventioner . Det måste få ett slut. Vi vill jobba vidare med forskning om och utveckling av förnybar energi. Vi ska utvidga den användningen och låta den växa, vilket vi tillsammans i alliansregeringen också har visat. Vi vill arbeta vidare med vattenfrågor och biologisk mångfald, eftersom vi ser att detta hänger ihop. Det är de stora satsningar som är angelägna. Framför allt vill vi driva klimatfrågorna inom EU. Vi ser EU som ett stort miljöprojekt. EU är ett fredsprojekt och ett miljöprojekt. Det är väldigt mycket därför som vi är EU-anhängare och vill jobba internationellt. Som svar på de första konkreta frågorna: Ja, vi har skrivit under i . Jag var där, så jag vet. Även om det kändes som en besvikelse skrev i alla fall alla länder som var där under på att ska gå till de fattigaste länderna . Det är självklart, men det står inte i papperen att allting ska vara skattefinansierat, utan här arbetar nu en grupp för att få ett sekretariat på plats, och det handlar också om att få medel från andra finansiärer. Vi ska stå upp för de löften som vi har givit. Det är inte tu tal om annat. 123 (C): Riksdagsledamöter och åhörare! Klimatdiskussioner tenderar att ta , och vi har bara suttit här och börjar känna oss mosiga. Tänk då på klimatförhandlarna som sitter och nattmanglar och försöker lösa klimatfrågan i det stora globala sammanhanget. Att klara målsättningen om att begränsa den globala temperaturhöjningen till maximalt två grader är den stora miljö- och samhällsutmaningen som mänskligheten står och har stått inför. Klimatet är och blir den stora frågan eftersom den griper in i andra miljöfrågor som biologisk mångfald och havsmiljö. Den berör också andra samhällsfrågor som ekonomi, fattigdomsbekämpning och livsmedelsförsörjning. Det hänger ihop. För mig som centerpartist känns det väldigt rätt att se helheten och prata om hållbar utveckling med alla dess ben: socialt, ekonomiskt och miljömässigt. Det är därför som det är så väldigt viktigt att klimatfrågan finns med i politiken, men den ska inte isoleras från övrig politik. När vi diskuterar andra miljöutmaningar är det viktigt att ha klimatet med, så att vi inte löser en sektors utmaningar och försvårar möjligheterna att nå ett hållbart klimat. Den samlade forskarvärldens budskap är tydligt. Klimateffekterna syns redan över hela världen, och de är orsakade av människan. Arter flyttar och ekosystem förändras, livsmedelsproduktionen och kvaliteten och tillgången på vatten påverkas och hälsoeffekter på människor kan skönjas. Just detta bekräftas av och IPCC:s panel. Läget är allvarligt, och mänskligheten gör ännu inte tillräckligt för att minska sin klimatpåverkan, framför allt vad gäller användningen av fossila bränslen. Men det som är nytt i årets rapport från IPPC är budskapet att vi alltjämt kan vända utvecklingen. Målet om att hålla temperaturhöjningen under två grader finns inom räckhåll. Det är mot den bakgrunden som det är avgörande viktigt att världens ledare kan ta ledarskapet och nå en internationell klimatöverenskommelse som omfattar alla utsläpp och alla länder. har vi Kyotoprotokollets andra period, och det omfattar bara en del av länderna. Framför allt är det EU som har utsläppsåtaganden inom Kyotoprotokollet, och det duger inte. Världen ser annorlunda ut nu än när Kyotoprotokollet förhandlades fram, så vi behöver en helt ny internationell klimatregim. som IPCC sänder lite hopp kan man bli förtvivlad över de internationella klimatförhandlingarna. Jag var själv på plats i . Jag såg där hur och andra progressiva länder drev på, jag såg hur höll på att blockera hela EU och jag såg hur och lurpassade på varandra. För någon vecka sedan kom president ut med en ny och mer offensiv klimatagenda för . Det sänder mig hopp inför klimatförhandlingarna globalt och möjligheten att nå en överenskommelse i . till klimatarbete tycker jag att vi ska vara stolta. Vi har faktiskt minskat utsläppen . har vi haft en bra ekonomisk utveckling. Utsläppen 2012–2013 minskade . Det är bra, men det räcker inte. För att travestera en gammal socialdemokratisk slogan ska vi vara stolta men inte nöjda. Det långsiktiga målet till 2050 är att vi ska vara klimatneutrala, att vi ska ha netto noll klimatpåverkande utsläpp i . Som ett mål på vägen ska vi ha en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Som flera talare varit inne på har vi kanske de största utmaningarna i inom transportsektorn. Vi behöver ha transporter som är mer energieffektiva, vi behöver byta från fossila bränslen till förnybara bränslen, och vi behöver jobba med elektrifiering. Det funkar inte överallt, men åtminstone i mer delar av är elektrifiering en stor möjlighet att minska transportsektorns klimatpåverkan och energianvändning. Precis som var inne på har om en fossiloberoende fordonsflotta haft en remisstid. Remissinstansernas förslag bereds nu i , och vi kan se fram emot förslag om detta som ett jätteviktigt delmål inför det långsiktiga målet att vara nettoneutrala till 2050. Ett annat område i det långa perspektivet, som vi kanske borde tala mer om och där vi behöver bli fossiloberoende, är livsmedelssektorn. Jag hade nöjet att vara på tre gårdar i , dels på studiebesök, dels på ett seminarium om projektet lantbruk. Det som var intressant och glädjande var att de med dagens teknik kunde lova att till – men de bedömde att det kanske ligger på 97–– vara fossilfria. Diesel var en tysk som kom på en förbränningsmotor. Hans motor går att köra med RME, rapsmetylester, med precis samma prestanda som med diesel, och RME går att odla på svenska åkrar. Det är en väldig möjlighet om man väljer att inte se den konstlade motsättningen mellan att å ena sidan odla livsmedel och å andra sidan producera drivmedel. Vi har haft debatter här i kammaren tidigare, och de som jag tycker mest odlar dessa motsättningar är . Det förvånar mig att de, då de har prefixet i sitt partinamn, inte ser möjligheten att ta hem drivmedelsproduktionen till . Det förvånar mig, men det får stå för själva. En viktig del i det här är att det är lönsamt för en åkare att gå över från diesel till RME. ligger 1:50–lägre än motsvarande dieselpris. Effekten, prestandan och driftsäkerheten är på precis samma nivå. För jordbrukets och skogsbrukets maskiner finns det en nedsättning som ligger på 1:70 per liter diesel. Den nedsättningen minskades som en del i energi- och klimatöverenskommelsen. Och låt mig vara tydig: Vi i fick ta väldigt mycket skit för att vi minskade den nedsättningen. Men det gör att , när är 1:50–lägre än priset för diesel, går det jämnt ut för en lantbrukare att gå över från fossilt diesel till RME, med samma prestanda och driftsäkerhet hos sin traktor. kommer priset att minskas ytterligare – det ligger också i energi- och klimatöverenskommelsen – och då blir det klockrent lönsamt att gå över till ett mer fossiloberoende lantbruk. Det är jag väldigt stolt över att vi kan konstatera. Regeringens klimat- och energiöverenskommelse som slöts 2009 tog ett avstamp i den klimatöverenskommelse som slöts på EU-nivå, 20-20-20-överenskommelsen. hade då en offensiv förhandlingsposition inför förhandlingen, och är vi i ett liknande läge. EU ska träffa en överenskommelse om klimatmål . Den förra klimat- och energiöverenskommelsen var ett avstamp för EU:s position inför . Det som vi diskuterar nu inom EU är ett avstamp för EU:s förhandlingsposition inför mötet i . Trots att det har florerat andra påståenden här har en väldigt positiv och ambitiös position inför förhandlingarna. har lagt fram ett förslag om utsläppsminskningar om . har bejakat det och sagt att vi ska höja målet till och också inkludera internationella krediter, CDM. På plats i kunde jag se att CDM är och kommer att vara en viktig del i en klimatregim för att nå det globala klimatavtalet. Det kommer definitivt att vara viktigt i perspektivet 2030, men mer långsiktigt är jag och tydliga med att till 2050 ska inte räkna in CDM, internationella krediter, i vårt mål, men vi ska ett nettonollmål. Precis som var inne på kommer inte vartenda fossilt utsläpp att vara borta till 2050. Jag brukar säga att jag är sörmlänning och att , och ståltillverkning borde få finnas även 2050. Ja, men då behöver andra sektorer ha netto noll, alltså vara negativa sektorer. Jordbruket tror jag kan bli en sådan sektor som kanske kan få sälja negativa utsläppsrätter internt till andra företag genom att ändra brukningen av marken och bilda mer kol i marken, till exempel. Det tycker jag vore väldigt positivt. Det skulle bli en ytterligare inkomstkälla för jordbruket. Jag har överskridit min talartid, och ber om ursäkt för det och yrkar bifall till förslaget till beslut och avslag på samtliga reservationer. 124 (MP) replik: Det är en fröjd att höra tala om hur en tuff klimatpolitik kan vara bra för landsbygden. Alltför ofta hör man ju partikamrater tala om att om vi gör det minsta på klimatområdet, till exempel höjer priset på fossilt drivmedel, kommer landsbygden att avfolkas. Men här visar precis tvärtom att det är först när vi har en ordentlig skillnad mellan de förnybara och fossila drivmedlen som landsbygden får förutsättningar att producera de förnybara drivmedlen som sedan kan driva lantbrukets maskiner men också bilar för dem som bor på landet. Det är roligt att höra att den insikten finns inom . Det är något som vi ska understödja, för jag delar verkligen bilden att det sämsta vi kan göra är att lämna landsbygden i dagens fossilberoende, för då kommer det att bli väldigt jobbigt den dag oljepriset verkligen sticker i väg. Kan vi genom en klok politik stimulera en utveckling där landsbygden kan ta fram förnybara bränslen som sedan kan användas både för bilar och för maskiner är vi något riktigt bra på spåret. Fråga ett är: Innebär det att vi kommer att slippa attacker på koldioxidskatter framöver? Fråga två handlar om en annan del av lantbrukets klimatpåverkan. Det handlar inte bara om fossilbränsleanvändning utan om utsläpp och upptag av växthusgaser kopplade till markanvändningen. talade om hur man kan lagra in mer kol i marken och på så sätt ha ett upptag, vilket är jätteviktigt. Å andra sidan ser vi hur viss markanvändning kan späda på utsläppen och att djurhållningen står för stora utsläpp, inte minst från idisslare och gödselhantering. Om vi ska ha ett klimatsmart lantbruk, behöver vi inte se över djurhållningen? Det är också kopplat till vår konsumtion, för vi vill ju inte flytta miljöproblemen utomlands. Vad är lösning där? 125 (C) replik: Om kommer med skattechocker kommer nog att fortsätta vara kritiskt. Precis som var inne på är vår idé att jobba med grön skatteväxling. Vi ska inte ha miljöskatter för att finansiera annat i budgeten, utan vi ska ha miljöskatter för att de ska vara miljöstyrande. Själva tanken för mig som ekologisk ekonom är att vi använder styrmedel och inte gör oss beroende av det utan kan sänka andra skatter som stimulerar ekonomi, jobb och företagande. förordar inga skattechocker vad gäller koldioxidskatt, men vi tycker att man kan skruva i. har vi en indexering utifrån konsumentprisindex, och vi har låg inflation här i landet. Man skulle mycket väl kunna ha en indexering som anpassas till ekonomins utveckling för att få ökad styrning i klimatpolitiken. talade om djurhållning. Jag var inne på möjligheten att ta upp mer kol i marken. Jag tror att det är det primära, för en del i lantbrukets och till en del skogsbrukets klimatpåverkan är utsläpp från så kallade organogena marker, alltså mulljordar. Det behöver vi hantera. Men ska vi hantera det ska man rätteligen kunna tillgodoräkna sig andra delar där man faktiskt tar upp kol. I de teorier som finns om metangasutsläpp från djurhållning måste man tillgodoräkna sig allt. blir gödsel från djurhållning en extern grej som blir ett problem i sig, men det är faktiskt en del av nyttan som bidrar till kol i marken. 126 (MP) replik: Om en skatteförändring betecknas som en chock eller en justering beror nog på vilket parti som genomför den. tycker man att den egna förändringen är en justering och att andra partier gör en chock. Vi var också stora vänner av grön skatteväxling. Sedan såg vi att ni genomförde ena halvan. Ni sänkte skatterna kraftigt på arbete och gjorde just en justering av miljöskatterna, för det var verkligen små bitar. Men ska vi ha en skatteväxling värd namnet blir det kvar för oss att ta den otacksamma biten att höja miljöskatterna. Då hamnar vi ungefär på den gröna skatteväxling vi en gång talade så vackert om. Så som det ser ut tror vi att dessa pengar behövs för att investera i klimatomställningen, för att bygga ut järnvägen och den förnybara energin och för att skapa tillgång till drivmedel på landsbygden, till exempel. Jag förstår inte resonemanget att miljöskatterna inte skulle vara miljöstyrande för att man också konstaterar att pengarna kan användas för att ge dubbel miljönytta. Det blir inte sämre miljönytta av en koldioxidskatt för att man dessutom använder pengarna till att investera i klimatsmarta saker. Vad gäller jordbruket, markanvändningen och djurhållningen fick jag inte riktigt något svar på vad gör för att minska utsläppen där mer än att man också måste titta positiva delar. En uppbyggd mullhalt är absolut en viktig sak, och kan vi öka kolinlagringen så gärna det. Jag är dock skeptisk till att öppna för ett resonemang där man kvittar det ena mot det andra eftersom det är så mycket vetenskaplig osäkerhet kring detta. Men vi behöver jobba med båda delarna. Det finns alltså ingen anledning att inte jobba med djurhållningens utsläpp. kom med en rapport som talade om att uppemot en femtedel av människans växthusgasutsläpp var kopplade till djurhållningen. Det är en alldeles för stor bit, i alla fall globalt, även om det kan se olika ut, för att man ska blunda för det. Det är viktigt att vi tittar på vår konsumtion, för det är den som driver produktionen. Vi kan inte bara påverka jordbruket. 127 (C) replik: får ursäkta om jag var otydlig. Låt mig vara extremt tydlig: Vi vill till skillnad från inte ha någon köttskatt som styrmedel i konsumtionsledet. Det jag försökte antyda var att teorierna bakom inte tar hänsyn till de positiva delar som djurhållningen medför. Ska man bedriva ett ekologiskt lantbruk, vilket vurmar för i andra sammanhang, är djurhållning och gödsel från denna djurhållning helt avgörande för att få kretsloppet att gå runt. Då kan vi inte börja med att straffa ut svensk djurhållning genom en köttskatt. Vi konsumerar mycket importerade animaliska produkter. Här borde vi skapa förutsättningar för att svenskt lantbruk och svensk livsmedelsproduktion blir mer konkurrenskraftiga så att vi kan flytta hem denna produktion och använda våra arealer. Vi har som ligger i träda och ytterligare flera hundra tusen hektar som används extensivt. Därför är jag glad att vi får ett landsbygdsprogram och ett gårdsstöd som mer stimulerar aktivt brukande och miljöåtgärder så att vi på så sätt kan förbättra konkurrenskraften för svensk livsmedelsproduktion. Det tror jag är en klimatnytta värd att notera i denna kammare. 128 (KD):