prot · H10998 · 2014-04-09 00:00:00 — Intäktsramen bestämmer vad som ska vara skäliga kostnader för nätet och vad som bedöms vara en rimlig avkastning på gjorda investeringar. Tillämpningen av den nu gällande modellen för detta har lett till en lång rad processer i domstol för tolkning av regelverket, det vill säga av den nuvarande lagstiftningen. Det är bland annat mot den bakgrunden som regeringen lägger fram denna proposition om nya regler för den kommande tillsynsperioden, 2016–2019. Låt mig än en gång slå fast att vi socialdemokrater i detta fall verkligen står på konsumenternas sida. Ett naturligt monopol, och dess prissättning, måste vara öppet och transparent och ge kunden, konsumenten, det skydd som krävs för att undvika orimliga, godtyckliga prissättningar. är det oerhört viktigt att elnäten och deras ägare ges rimliga förutsättningar att klara såväl underhåll som nyinvesteringar. Ryckighet och snabba, oförutsedda byten av beräkningsmodeller gynnar inte investeringar. Behovet av såväl underhåll som nyinvesteringar visar sig på en rad områden. Ett sådant område är ökad vädersäkring, som en direkt följd av de stormar vi har upplevt . Ett alltmer elberoende samhälle kräver allt färre och kortare elavbrott. Mer vädersäkring för högre leveranssäkerhet kräver ökade investeringar. Ökad produktion av el, såväl förnybar el som el från befintliga produktionsanläggningar, kräver också ökade investeringar. På samma sätt är det med teknisk utveckling, bland annat av det som vi brukar benämna smarta elnät – det kräver ökade investeringar. Därför är det för alla parter angeläget att de ekonomiska spelreglerna blir rimliga, tydliga och långsiktiga. Det vi socialdemokrater reagerar mot i regeringens proposition är inte ambitionen att skapa tydliga och långsiktiga regler. Det vi vänder oss mot är fördelningen av ansvar och uppgifter mellan regeringen och dess myndigheter, i detta fall . Regeringen föreslår i propositionen ett långtgående bemyndigande för myndigheten, alltså , att meddela föreskrifter om beräkning av skäliga kostnader och rimlig avkastning. är det samma myndighet som ska utöva tillsynen. Det innebär ett utvidgat normgivningsbemyndigande, inklusive det som kallas subdelegation. Vi anser att detta inte står i överensstämmelse med svensk förvaltningstradition. Vår motion handlar om att vi anser att det är regeringen som ska ha den fulla föreskriftsrätten och att den så kallade subdelegationen ska inskränkas till detaljbestämmelser. Det är en synpunkt som också delas av Lagrådet i dess yttrande till regeringen. Elnäten är en samhällsviktig funktion, och de är ett naturligt monopol. Därför anser vi att regeringen måste ta sitt ansvar för utformningen av reglerna för denna verksamhet och inte överlåta detta till en myndighet. Vi anser också, i likhet med Lagrådet, att regeringens förslag innebär att inte ges tillräcklig insyn i detta. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservationen. 44 (M): Som föregående talare var inne på handlar detta om elnätsföretagens intäktsramar och behovet av att säkra skäliga elnätsavgifter. I propositionen föreslås att regeringen och ska få utökade möjligheter att meddela föreskrifter i frågor som rör regleringen av de elnätsavgifter som elnätsföretagen kan ta ut. har i uppgift att på förhand bestämma inom vilka ramar elnätsföretagen kan ta ut avgifter av sina kunder. Syftet med förslaget är att skydda konsumenterna mot oskäliga elnätsavgifter. På grund av att många beslut har överklagats av elnätsföretagen råder det osäkerhet om hur intäktsramarna ska beräknas, eftersom det nu är förvaltningsdomstolarna som efter långa domstolsprocesser avgör vilka avgifter elnätsföretagen kan ta ut. För att undvika utdragna rättsprocesser och ge ännu bättre möjligheter att säkerställa att de elnätsavgifter som tas ut är skäliga föreslås nu i propositionen att regeringen och i större omfattning ska få besluta om vad som ska bedömas som skäliga kostnader och på vilken nivå elnätsföretagens avkastning ska anses rimlig. Syftet med förändringen är att ge ännu bättre möjligheter att skydda elnätskunderna mot orimliga elnätsavgifter, som ett regelverk skapas som minskar osäkerheten för både kunder och företag. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 12 § En tydligare naturgasreglering betänkande 2013/14:NU17 En tydligare naturgasreglering (prop. 2013/14:74) föredrogs. Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till , då debatten med anledning av vårpropositionens avlämnande skulle äga rum. 13 § Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Proposition 2013/14:100 ekonomiska vårproposition anmäldes. Finansministern överlämnade ekonomiska vårproposition 2013/14:100. 45 Finansminister (M): Det är åter dags att överlämna en ekonomisk vårproposition, Kunskap för stärkt arbetskraft, till riksdag. Vi gör det i ett läge där den internationella konjunkturen åter stärks men i ett trögt och långsamt tempo. Vi ser att och får upp lite bättre fart. Omfattande reformer och en starkare tillväxtförmåga gör att ekonomierna börjar växa. I är tillväxten långsam. Vi har en tillväxt som har varit negativ och som också går i maklig takt. Det är framför allt de stora ekonomierna och som växer mycket långsamt. Det är påtagligt att regeringarna har tvingats lägga om sin ekonomiska politik, och man har gjort för lite och för sent när det gäller jobben. Det har varit för lite och för sent när det gäller konkurrenskraften, och det har varit för lite och för sent när det gäller offentliga finanser. Vi får räkna med att eurozonen växer med någonstans runt 1 och 1 ½ procent . I denna internationella miljö blir det också tydligt att riskerna ligger på nedåtsidan. Det europeiska banksystemet har betydande svagheter. De stresstester som ska genomföras kan mycket väl föranleda att man tvingas stärka kapitalet i bankerna. Det kan då leda till att balansräkningarna krymper, utlåningen begränsas och man landar i en situation där den ekonomiska tillväxten dämpas. Vi har också en mycket oroande geopolitisk utveckling i som ger risker, på kort sikt av politisk natur, som förmodligen kommer att sänka tillväxten i . Hur omfattande den inbromsningen blir är det svårt att bedöma, och det beror naturligtvis ytterst på den politiska utvecklingen. För svensk del kommer detta med stor sannolikhet också att dämpa tillväxten i vårt grannland som är av avgörande betydelse för . Riskerna i världsekonomin är alltså alltjämt på nedåtsidan. I den här situationen står starkt. Vi är bland de bästa länderna när det gäller tillväxt för . Den kommer att vara högre i än i de flesta jämförbara europeiska länder. Vi har en starkare reallöneökning, vi har en sysselsättning och en sysselsättningsgrad som är bland de starkaste, arbetslösheten minskar åter och långtidsarbetslösheten tillhör de lägsta i . Vi får rapporter om att svensk sjukvård och svensk äldreomsorg står sig väl i jämförelse med nästan alla andra länder. Vi klarar jämlikheten och har en mindre andel som lever med tuffa förhållanden än nästan alla andra jämförbara länder. Utgångspunkten för är att vi har utmaningar och behov, men vi har en möjlighet att möta dem utifrån en styrkeposition. Våra offentliga finanser är bland de starkaste i industrivärlden. När vi jämför oss med övriga ser vi att vi har mindre underskott, lägre skuldsättning och bättre långsiktig uthållighet. räknar vi med att offentliga finanser förstärks med 45 miljarder , med 20 miljarder och med 25 miljarder respektive 2018. , och räknar med att offentliga finanser förstärks med mer än . När vi tittar på den ekonomiska politiken är det två utgångspunkter som är centrala. Den ena är att politiken ska vara väl avvägd i förhållande till konjunkturen. Den andra är att vi ska följa vårt ramverk och uppfylla vårt överskottsmål. Skälet till detta är naturligtvis att vi ska stabilisera konjunkturen och säkra att vi klarar långsiktig uthållighet. Här är det tydligt att regeringen har levt upp till ramverken. När vi tog över var tillväxten stark. Åren 2007–2008 förstärkte vi offentliga finanser med överskott på 124 respektive 75 miljarder. hade vi alltså överskott på i dagens penningvärde. Vi tog under de goda åren tuffa strukturreformer. Vi skalade ned arbetsmarknadspolitiska åtgärder, vi reformerade Ams, vi förändrade sjukförsäkringen och vi lättade på skattebördan. Vi finansierade de här reformerna krona för krona därför att det var viktigt och centralt att i goda tider bygga buffertar för framtiden. Sedan kom den stora recessionen. Som en kvarnsten har hängt om halsen på . Då har regeringen, för att föra en väl avvägd, balanserad politik inom de ramverk som vi har, stöttat konjunkturen. Det gjorde vi 2009, 2010, 2011, 2012, 2013 och 2014. På ett klokt sätt har vi kunnat luta oss mot vinden och fylla i där den internationella konjunkturen grävt hål. genomförde vi ett jobbskatteavdrag, förbättrade pensionärernas situation med sänkta skatter, genomförde en sänkning av a-kasseavgiften, vi satsade på utbildning med fler karriärtjänster för lärare, mer matteundervisning och vi förstärkte och introducerade en yrkesintroduktion. Det här var en klok politik. Det är åtgärder som ger både pensionärer och löntagare mer pengar i plånboken, fyller i där efterfrågan saknas och förstärker långsiktiga produktionsförmåga. Genom att det lönar sig bättre att arbeta och genom att vi får ett starkare utbildningssystem står vi bättre rustade att möta tider framöver. ser vi att vi har en förskjutning av fokus i den ekonomiska politiken. Vi ser en återhämtning, vi ser en tillväxt i omvärlden, och då handlar det återigen om att säkra skyddsvallarna. Vi ser att KI, ESV och är överens om att det nu kommer en förstärkning av de offentliga finanserna . Då är det också tid att återuppbygga skyddsvallarna. Vi vet varför detta är så viktigt. Världen är en tuff plats för åldrande välfärdsstater. Våra grannländer är skuldsatta. De har en så hög skuldsättningsgrad att nästa ekonomiska kris kommer att präglas av diskussioner om man behöver skriva ned statsskulderna i fler länder. Få länder utöver har kraft att stötta, stimulera och skjuta till energi i nästa lågkonjunktur. Vi vet också att är ett land som drabbas av konjunkturcykler. Vi är en liten och öppen ekonomi. Vi är beroende av råvaror. Vi är beroende av vår högteknologiska industri, och vi tillverkar mycket investeringsvaror. kommer att påverkas av kommande konjunktursvängningar. Då är det viktigt att vi nu använder goda tider för att skapa de marginaler, den säkerhet och de buffertar som vi så väl kommer att behöva. har också en hög skuldsättning och ett stort finansiellt system. Har man en stor banksektor och en hushållssektor som har höga skulder är man utsatt. Lägger man ihop vår konjunkturkänslighet och den dåliga situationen i vår omvärld med vår egen höga skuldsättning är det uppenbart att skyddsvallarna aldrig har varit viktigare än . vore absolut fel tillfälle att börja nedmontera de säkerhetsmekanismer vi har. Därför ska reformer finansieras krona för krona. Det är en välbalanserad ekonomisk politik. Vi ska låta arbetslösheten minska så snabbt som möjligt och sysselsättningen öka så snabbt som möjligt givet att vi ska upprätthålla balans och prisstabilitet framför oss. Därmed uppfyller vi också ramverket och överskottsmålet. I dåliga tider stimulerar vi, och i goda tider skapar vi de buffertar som är nödvändiga. Så här är det inte för alla länder. när man i planerade budgeten kunde man inte tillföra resurser därför att skuldsättningen är för stor. När det gäller kommer man till och med och åren framåt att behöva genomföra mycket stora åtstramningar i sin ekonomiska politik, därför att man inte har haft tillräckligt låg skuldsättning och tillräckligt starka buffertar. Det ska vi säkra att har. Vi ska inte hamna i en sits där vi behöver strama åt ekonomin när vi har låg aktivitet i omvärlden. Vi kommer alltså inte att överge, ompröva eller se över överskottsmålet. Vi kommer inte att avveckla, kringgå eller nedmontera detta mål, utan det kommer också att utgöra en hörnsten, en skyddsvall, en buffert och en marginal för svensk ekonomi. Därför ska vi ge de kärva beskeden under de goda åren. Då är det krona för krona som gäller. Vi har visat att vi har möjlighet att föra en sådan politik. Vi lägger nu fram en bred satsning på kunskap. Det handlar om att kunskap är viktigt för att stärka arbetskraften. Vi förstärker konkurrenskraften om vi har en mer och bättre utbildad arbetskraft. Vi minskar riskerna för arbetslöshet, för vi vet att långtidsarbetslöshet är förknippat med att man inte har sin examen och utbildning på plats. Vi vet att vi med utbildning säkrar sammanhållning. Det är genom att ha en trygg bas i kunskaper vi kan klara en bra produktivitetsutveckling för alla. Det viktigaste råd vi kan ge till unga människor var vi än möter dem är att de ska sköta sin skola, göra sina läxor och anstränga sig så att de klarar provresultaten. Här gör vi viktiga reformer för att alla ska lära sig mer. Det handlar om att vi nu aviserar betyg och förstärker matematikundervisningen. Det har vi redan gjort i lågstadiet och mellanstadiet, och kommer också högstadiet. Vi gör en lågstadiesatsning som gör att det blir minskade undervisningsgrupper och som förbättrar förutsättningarna för alla barn att få en bra utbildning. Vi förstärker stödet för läxläsning så att skolan kan präglas av mer undervisningstid, mer läxor, mer prov och mer betyg som gör att vi stöttar, möter upp och ger den grund för bra kunskapsutveckling som är nödvändig. Skolan handlar om att alla måste lära sig mer så att färre lämnar skolan utan fullgoda kunskaper. Sommarskolan är en viktig del av detta. Den förstärker möjligheten att stötta dem som har halkat efter under terminerna. Lika viktig är svenskundervisningen. kommer det fler människor till . Då går vi in extra svenskundervisning . Det är ett viktigt stöd för att människor ska kunna komma in i utbildningssystemet och därigenom in på arbetsmarknaden. Det gör också att de kommuner som tar ett större ansvar för vår nationella politik på flyktingområdet får en starkare ekonomisk bas att säkra att alla barn i skolan får en bra början. Vi vill stärka arbetskraften framåt. Om vi blickar mot de år vi nu har framför oss är det centralt att lägga fast en bred ekonomisk politik som leder till full sysselsättning, bra tillväxt och sammanhållning. Den första punkten är stabilitet. Den som tappar greppet om de offentliga finanserna och försätter sig i skuld kommer oomkullrunkeligt att drabbas av en hårdare kris i nästa lågkonjunktur. Det är centralt att vi håller fast vid att hushållens skulder och bankerna måste ställas under hårdare och tydligare regelverk framöver så att vi säkrar att fundamenten i svensk ekonomi är starka. Stabiliteten är den första punkten i varje ansvarsfull ekonomisk politik. Det är när man förlorar greppet om stabiliteten man får djupa kriser och sår i sin ekonomi. Vi måste fortsätta att förstärka drivkrafterna. Det är genom att vi har fler människor i som är på arbetsmarknaden, går in tidigare, jobbar mer och stannar kvar längre som vi bygger välstånd. Det är arbetskraften som i grund och botten bygger välstånd för länder. Det är genom att många människor kan och vill arbeta som vi långsiktigt säkrar en god tillväxt. Vi måste också fortsätta att förstärka vårt kunskapsuppdrag. Inriktningen är mycket tydlig. Med mer undervisningstid, mer kunskaper, särskilt i de svåra ämnena, och lärare som har bättre status och utbildning samt förutsättningar och möjlighet att ge barnen stöd och säkra att alla kommer framåt växer kunskaperna i samhället. Om vi klarar stabiliteten, drivkrafterna och kunskaperna klarar vi sammanhållningen. Den yttersta grunden för att klara sammanhållningen är att alla människor har möjlighet att vara på arbetsmarknaden. Det är när människor har en stark kunskapsbas och en trygghet i arbetslivet från den kunskapsbasen som vi klarar sammanhållningen. Därför utgör drivkrafter, stabilitet och kunskap hörnstenarna för en politik för sammanhållning för alla. Låt mig avslutningsvis välkomna den debatt vi ska ha . Vi kommer att se att skiljelinjerna i svensk politik är betydande. Det finns avgörande och centrala skiljelinjer kring stabilitet, drivkrafter, kunskap och sammanhållning. Oppositionen står splittrad med omfattande utgiftskrav och ger inte raka besked om överskottsmålen. De budgetgräl, svekregeringar och motsättningar vi upplevde kan komma tillbaka. När det gäller drivkrafter är höjda skatter för unga, för tjänstenäringen och för människor inte rätt väg att säkra vare sig stabilitet, kunskap eller sammanhållning. Det centrala löftet från den här regeringen är att sammanhållning byggs genom arbete, kunskap och stabilitet. Det, herr talman, är den avgörande skiljelinjen i svensk politik. Vi står för sammanhållning, för vi står för drivkrafter, stabilitet och kunskap. Där går skiljelinjen mot oppositionen. 46 (S) replik: Vi har fått lyssna till 16:e budgetpresentation. Det är den sista den här mandatperioden och något av en examensdag. kan vi utvärdera det som har hänt under de här åtta åren. Jag ska ge tre exempel. Jag börjar med arbetslösheten. 400 000 människor är utan jobb. Det är väsentligt fler än när regeringen tillträdde, men då kallade man det för massarbetslöshet. Trots detta lägger fram en budget helt utan jobbfokus. Arbetsmarknadsministern har till och med sagt att det är slut med reformer på arbetsmarknaden. Man är färdig. Varför ger ni upp mot arbetslösheten? Det andra är det underskott använde av sin talartid till att förklara bort. har gått från ett överskott på 65 miljarder i de offentliga finanserna till ett underskott på 87 miljarder. Skatterna har sänkts med 134 miljarder. Det mesta av den finansiering din bolagsskattesänkning skulle ge, , kommer inte in i ESV:s prognoser. Är det inte dags att du erkänner att du har lånat för mycket för att klara budgetmålet och att du bryter mot budgetreglerna? Det tredje är skolan. Vi har haft sjunkande skolresultat i . Vi har den sämsta kunskapsutvecklingen i hela enligt . har regeringen sagt att man kan tänka sig att ställa upp på en del av de förslag vi socialdemokrater har lagt fram. Det är sådant ni konsekvent har röstat ned tidigare och sagt är alldeles fel. Jag är väldigt glad för att ni har ändrat er, men i den här budgeten får skolan vänta. Ni gör ingenting . I stället skjuter ni över allting till nästa regering. har du inte lyckats få fram skolsatsningarna, . Varför skulle vi tro på att du klarar det om du får chansen? 47 Finansminister (M) replik: Låt oss vara klara över världsekonomin. Vi går igenom den stora recessionen. kommer ut med de starkaste tillväxtsiffrorna, bland de starkaste offentliga finanserna och bland de ekonomier som har högst sysselsättningsgrad och lägst långtidsarbetslöshet. Det är det skick vi kan se efter att vi har hanterat . Vi har en förstärkning av de offentliga finanserna med 100 miljarder . Om Socialdemokraterna inte är nöjda med de 100 miljarderna vill vi gärna veta vilka åtgärder de tänker komma till. Jag tror nämligen att det är där vi ser logiken i den socialdemokratiska politiken. Man har ett budgethål. Det saknas 20–25 miljarder. Man har koalitionspartier man ska göra upp med. Man har själva. Man ska förhandla sig fram med och . Vi vet vad kräver. Det är arbetstidsförkortning, ytterligare 10 miljarder i bidragshöjningar och rätt till heltid. Vi vet vad kräver. De ska höja lärarlönerna, sidsteppa avtalsförhandlingarna och driva upp lönerna vid sidan av det. Det kan vara en bra åtgärd, men det landar ändå i att det ska betalas. Man har undrat lite grann när Socialdemokraterna ska redovisa sin politik. När ska beskeden komma? Beskeden har då krupit fram, gradvis. Vi har sett , , och andra företrädare berätta vad man tänker sig. Man ska se över överskottsmålet. Det kanske är dags att skruva ned det när vi har kommit lite längre fram, säger i , och Reuters. Per säger att det är en naturlig diskussion som han gärna är med i. Och går ut och välkomnar den. Är det inte så svaret ser ut? Socialdemokraterna tänker inte finansiera de löften som de ska betala och med. De tänker ta bort överskottsmålet och försätta i en sits där vi går in i nästa lågkonjunktur utan buffertar och säkerhetsmarginaler. Varför kan Socialdemokraterna aldrig ge raka besked? 48 (S) replik: Finansministern kommer hit med ett budgethål på . Och så får vi den här föreställningen. Han som bryter mot budgetreglerna ställer andra till svars. Det parti som har varit med och sanerat ekonomin efter och andra ska misstänkliggöras för att inte klara budgetmålen. Det är oerhört märkligt. lånar 200 miljoner . Bara ett anförande här kostar ungefär två och en halv miljon. Under den tiden ska de pengarna lånas upp. Det är alltså den politiken som kommer till kammaren och som har det här utbrottet. Du svarar inte på min fråga, . Varför klarar ni inte budgetmålen? Kan du inte erkänna att du har sänkt skatterna för mycket? Och varför har du inga jobbförslag? Varför skjuter du hela skolsatsningen in när du inte har makt att påverka svensk politik? Det är ett val emellan. Varför gör du det inte nu när du har möjligheten? Varför har du försuttit den chansen, när vi har den sämsta skolresultatsutvecklingen i hela ? 49 Finansminister (M) replik: 100 miljarder är vad våra offentliga finanser förstärks med . Det är ESV, KI, , och alla andra bedömare överens om – 100 miljarder i förstärkning . Vi kommer att klara överskottsmålet, vi kommer att upprätthålla en väl balanserad politik och vi kommer att stötta konjunkturen så länge det behövs. Jag återkommer dock till splittringsalternativet. Det går att lista 10, 20, 30, 40, 50, 60 frågor där ni inte är överens. Och det är inga små puckar. ska genomföra arbetstidsförkortning, och de ska införa rätt till heltid. ska göra breda satsningar på lärarlöner, järnvägssatsningar och klimatåtgärder och allt vad det är. Till det ska Socialdemokraternas 26 miljarder i utgifter läggas. Jag tror nog att jag förstår vad det är ni säger. Ni säger att ni ska se över överskottsmålet, och ingenstans får vi besked från Socialdemokraterna. Ingenstans får vi besked från och om överskottsmålet. Tänker ni upprätthålla överskottsmålet, eller är den hemliga planen att sänka överskottsmålet under nästa mandatperiod för att betala för löftespolitiken? 50 PER (MP) replik: Jag har noterat att gärna talar om sysselsättning i hela landet. har Alliansens och politik prövats , och det är tid för utvärdering av resultatet. De verkliga effekterna av Alliansens politik visar sig nu vara långt ifrån de fina formuleringarna, och kampen för att minska utanförskapet i är ett slag som Alliansen faktiskt har förlorat. Siffror från visar att de två senaste mandatperioderna har varit förlorade år för jobben utanför . –2013 har arbetslösheten ökat i samtliga län utom ett – . I 20 av 21 län har arbetstillfällen försvunnit, och fler människor har fastnat i utanförskap. Alliansens politik har aktivt medverkat till den utvecklingen. har myndigheter centraliserats. I flera landsbygdskommuner har polis, post och arbetsförmedling lagts ned. Och när samhällsservicen försvinner blir det svårare för företag att överleva och växa. Regeringen har skurit bort 14 000 statliga jobb från utanför storstäderna . Det vore intressant att höra, finansministern, vilka politiska förslag regeringen har för att vända den ökande arbetslösheten i . Vad är egentligen Alliansens jobbpolitik för att öka sysselsättningen i de 20 av 21 län där den nu sjunker? Regeringen har byggt sin jobbpolitik på skattesänkningar och på att försämra trygghetssystemen. när det är valtider vill regeringen inte göra vare sig det ena eller det andra. Då blir det också alltmer uppenbart hur naken regeringen står i jobbfrågan. Var är egentligen Alliansens jobbpolitik , ?