prot · H10982 · 2014-03-12 00:00:00 — Men det är inte uppgifter som vi har fabricerat på något sätt, utan det är faktiska uppgifter. Det finns någonting annat som jag skulle vilja fråga om, som vi konstigt nog inte har diskuterat alls . Det kanske känns lite inslängt, men det är inte mindre viktigt. Jag har varit på några äldreboenden, där vi bland annat har pratat om läkemedelsgenomgångar. Äldreboendena är väldigt måna om detta, men problemet är att de gång på gång får anlita stafettläkare. Det är ett problem för många landsting. Inte minst är det ett problem för de äldreboenden där man gör en läkemedelsgenomgång och där man inte får den kontinuitet som är nödvändig för att det ska fungera som det är tänkt. Det kommer en läkare en gång. Nästa gång är det någon ny. Har man från Alliansens sida någon form av recept för det här problemet? Det handlar också mycket om patientsäkerhet, så det är ett allvarligt problem. Har ni diskuterat detta? 54 (KD) replik: Jag vill än en gång anknyta till det frågade om i första repliken, nämligen oron för undanträngningseffekter. Jag tar den på djupaste allvar, som jag antydde. Jag hoppas att den nationella strategin för kroniska sjukdomar ska vara en del i detta, så att vi inte ska behöva oroa oss för det. Men så länge vi oroar oss för det måste vi ta det på allvar, och det gör jag verkligen. Den andra frågan, som jag också tycker är oerhört viktig och som jag välkomnar, gäller de äldres hälso- och sjukvård. Hela hälso- och sjukvården och hela välfärdssektorn handlar mycket om våra äldres trygghet och välbefinnande. Då är läkemedelsgenomgångar en oerhört viktig del. Jag har själv, precis som du, varit ute på äldreboenden och sett genomgångarna. Jag har sett lyckade och positiva sådana, men jag har också sett exempel på att man har haft en ganska låg frekvens av genomgångar. Man har inte alltid kunnat få den läkare som har den kompetens eller den kontinuitet som gör att man kan följa patienterna. Här är en del satsningen på de mest sjuka äldre. har som samordnare varit en viktig del i att stärka detta. Det är klart att det är en samverkan mellan kommuner och landsting och mellan sjuksköterskor, läkare och annan vårdpersonal. Men det är också viktigt att vi noterar något om läkartillgången. gör en översyn av byråkratin i sjukvården. Det handlar om att det blir mer läkartid till 85-åringen eller 95-åringen på ett särskilt boende, så att tiden inte försvinner i administration och byråkrati. Det tycker jag är välkommet. Jag noterar också något annat. har intagningen till läkarutbildningen ökat . tror man att allting står stilla, men det är alltså en intagningsökning . Det handlar om att möta behovet av kvalificerad personal, oavsett om det är läkare, sjuksköterskor, fysioterapeuter, kuratorer eller andra medarbetare i vården. Här vill jag understryka något när det gäller äldreboenden. Läkarmedverkan är viktig i läkemedelsgenomgången, men undersköterskorna har en viktig funktion i alla våra äldreboenden. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 10 § Beskattning av företag, kapital och fastighet betänkande 2013/14:SkU17 Beskattning av företag, kapital och fastighet föredrogs. 55 (S): Vi har att behandla ett motionsbetänkande som tar upp frågor om beskattning av företag, kapital och fastigheter. Jag står naturligtvis bakom alla de socialdemokratiska reservationerna, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation nr 8. Jag tänkte framför allt uppehålla mig vid två frågor som behandlas i motionsbetänkandet. Bägge frågorna är kopplade till framtid när det gäller tillväxt och jobb. Därför tänkte jag tala om företagsbeskattning och bostadsbeskattning. Vi socialdemokrater vill ha skatteregler för företag som skapar långsiktighet i investeringar, gynnar kunskap och innovation samt underlättar utveckling och strukturomvandling. Reglerna ska paras med goda trygghetssystem i socialförsäkringar och arbetslöshetsförsäkringar samt paras med en bra utbyggd arbetsmarknad och vuxenutbildning så att människor kan gå vidare. Vår idé är att även framgent ska vara ett exportland, detta lilla land som har en sådan stolt historia av företagande, handel och export. Det förutsätter stora samhälleliga åtaganden, en stat och ett samhälle som tar stort ansvar för utbildning, forskning, infrastruktur, trygghetssystem och socialförsäkringar. Det är kostnader för folkhushållet, men det är också en möjlighet för oss att ta betalt. Det är i det perspektivet vi ser företagsbeskattningen. Vi ser inte bolagsbeskattningen som i första hand ett race mellan länder att bjuda under varandra. Vi ser det som en del i en helhet. Vad har att erbjuda ett långsiktigt företagande som bygger på kunskap och innovation? Vi har i kammaren diskuterat den kraftiga skattesänkningen som regeringen och allianspartierna genomförde i bolagsskatten. Det var fråga om många miljarder som inte skapade jobb men försämrade statens ekonomi. när Alliansens företrädare plötsligt har svängt kan man undra om inte någon av de 16 miljarderna kan göra mer nytta i skolan. Det absolut tydligaste resultatet av skattesänkningen blev att storbankerna kunde redovisa storvinster och att utdelningarna för de stora bankerna är på rekordnivåer. Det har inte skapats fler jobb i banksektorn eller finanssektorn tack vare mångmiljardtillskotten, som bolagsskatten innebar. Det är pinsamt att höra finansministern gång på gång skälla på bankerna och fullständigt gödsla dem med pengar. Efter sänkningen av bolagsskatten i följde efter. De kände sig tvingade. Men de såg i alla fall till att bankerna inte fick del av sänkningen, utan de fick via en annan skatt betala tillbaka varenda krona. De bankerna mår ändå bra, även om de inte har lika höga vinster och utdelningar som de svenska. Vad som också är viktigt är naturligtvis att bolagsskatter som ska betalas också betalas. har allt större möjligheter att flytta vinster och skatta i lågskatteparadis. Vi får nog tacka finanskrisen för att världens ögon finns på dessa frågor, att det finns en debatt och att handlingsplaner sätts upp. Det kommer jämt och ständigt fram nya förslag på att de multinationella företagen faktiskt ska tvingas betala rätt skatt i rätt land där de hör hemma. Det är på väg att bli en ny världsordning när det gäller beskattning av internationella företag. Det är vi socialdemokrater mycket glada för. Det vi inte är glada för är att inte är ledande i dessa frågor. Det är knappt hänger med. borde vara ett av de länder som tar ledningen i EU-sammanhang, i OECD-sammanhang och i ännu större internationella sammanhang. En anledning är att vi har en tradition med en god skatteförvaltning, som är en viktig beståndsdel för att få en ordentlig och rättvisande beskattning av de stora företagen. En annan anledning är att har en tradition att se till hela världen i rättvisefrågor. I går träffade jag som jobbar för –. Det var ett intressant möte. Vi jämförde våra erfarenheter – och de är ungefär desamma – om hur internationella och multinationella företag spelar ut stater mot varandra, på så sätt försöker få skattefördelar och med hjälp av bland annat varumärken skattar i skatteparadis. Vi möter en regering i som tycker att frågan är viktig, men gång på gång är det inte något aktivt deltagande. Tvärtom har vi sett att regeringen har talat för land-för-land-rapportering men skickar order till förhandlarna i att ska stoppa förslagen. Det är ett dubbelspel i frågor om skattesmitande. För vår del anser vi att det måste finnas ägarregister så att man vet vem som äger företag och stiftelser. Alltför mycket är hemligt i världen. Internprissättning måste ske i ordnade former. Det måste finnas en öppenhet och en offentlig debatt. En annan fråga jag vill beröra är bostadsbeskattningen. Vid sidan av arbetslösheten har den här regeringens största skada skett på bostadsmarknaden. Den bostadspolitik som infördes har varit förödande. Bostadsbristen har ökat, och i dess spår har tillväxten och antalet jobb minskat. Det är betydligt färre som kan förverkliga sina drömmar genom att flytta till jobb och utbildning. Bostadsbristen begränsar vanliga människors frihet, släcker ambitioner och innebär att vi får en sämre fungerande ekonomi. presenterades en gemensam utredning av Fastighetsägarna, och , de allmännyttiga bostadsföretagens intresseorganisation. Av utredningen framgick att en bostad blev av skatteskäl dyrare att bo i om den uppläts som hyresrätt i förhållande till om bostaden uppläts med äganderätt. Detta kunde betraktas som en partsinlaga – det är klart att de organisationerna företräder sina frågor – men det här ledde till att en statlig utredning tillsattes för att titta på frågorna. Den stora behållningen av utredningen är att man kom fram till att det inte är fråga om utan som skiljer två exakt likadana bostäder – i skattehänseende. Vi ser att konsekvenserna av dessa skillnader är att det nästan inte byggs några hyresrätter. De enda som kan byggas är i mycket attraktiva lägen där det går att ta ut dessa höga kostnader därför att det finns köpstarka grupper som vill bo där. Men det byggande som behövs för att få i gång flyttkedjorna står helt stilla på grund av denna politik. Därutöver innebär skillnaden i månadskostnad också att prisnivåerna på bostadsrätter pressas upp. De hänger naturligtvis ihop. Om man skulle göra någonting åt den här situationen skulle det kunna innebära både fler hyresrätter och att vi skulle kunna få stopp på prisrallyt i bostadsrätter. Det skulle innebära att unga människor skulle kunna söka sig en bostad . Men för det behövs tydligen, herr talman, ett regeringsskifte. 56 (MP): Vi diskuterar nu beskattning av företag, kapital och fastigheter – en hel del spridda skurar av motioner i en hel del olika ämnen. För tids vinnande vill jag för del enbart yrka bifall till reservation 6. Naturligtvis står vi bakom alla övriga av våra reservationer, men vi behöver inte votera på alla. Jag vill börja med något annat än med reservationerna och börja med diskussionen om 3:12-reglerna, som tagits upp i en del motioner. Jag är väldigt glad att vi åter har markerat att vi kan vara överens i utskottet över blockgränserna. tycker jag att det är ganska anmärkningsvärt. Vi var överens om en översyn – det har skärpts lite mer nu – när fattade beslutet om de nya 3:12-reglerna. Redan då sade ett enigt utskott att man bör ser över reglerna. Det anmärkningsvärda är att vi kan vara överens om att se över reglerna gällande en lag som vi fattar beslut om den lagen. Den lagen lär nog inte vara särskild färdig, kan man anta, om även de partier som har skrivit lagen inser att den bör ses över med detsamma. Vi skärper reglerna åter; utskottet ställer sig bakom en översyn. För del är det viktiga att se över frågan om delaktighet, delägarskap. Vi tycker att det är helt rätt att skärpa 3:12-reglerna på den ekonomiska sidan. Det har varit alltför slapphänt. Det har behövts en skärpning. Däremot är vi fortfarande väldigt kritiska till kapitalandelskravet, att man begränsar 3:12-reglerna till att gälla företag med högst 25 ägare som äger av kapitalandelarna. Vi menar rent principiellt att det är bra att kunna bredda ägandet. Det är bra att medarbetare kan bli delägare. Det är bra att inte bara några enstaka äger bolaget. Jag är väldigt förvånad över att allianspartierna står bakom denna skärpning. Därför är det positivt att vi kan vara överens om en översyn, men jag kan bara upprepa att det ändå principiellt är intressant att de som skriver lagen som man beslutar om lagen tycker att den ska ses över. Då kan man inte ha gjort ett fullgott jobb. Det måste finnas stora frågetecken. Jag kan notera att debattens vågor har gått höga. Dessutom var Alliansen tvungen att smyga in de här lagändringarna i budgeten för att över huvud taget få igenom dem, någonting man kan ha demokratisk-principiella synpunkter på. Vi får väl se var det landar. Jag vill i alla fall för del markera att vi fortfarande tycker att det är positivt med breddat ägande och att det är bra om det är många som är delägare i ett företag. Ett annat område där det är bra att många är delaktiga, tycker vi i , är vindkraften. Det är därför jag vill lyfta frågan. Vi skulle vilja se vindkraftsbyggandet som en folkrörelse. Vindkraftsbyggande är någonting som har avstannat . Vi märker att den uttagsbeskattning som finns sätter stopp för det. Den gör det problematiskt. Vi vill ha en utredning i denna vindkraftsfråga. Tyvärr kommer vi även här att få avslag, men vi borde tänka på att vindkraften i sig är någonting som väldigt väl lämpar sig för lokala folkrörelser. Vi har bland annat motionerat om att fastighetsskatten för vindkraftverk ska kunna användas lokalt och att även grannar till vindkraftverk skulle få möjlighet att bli delägare, som det är i . Energifrågan är så viktig i att den borde inbjuda till folkrörelse i stället för att koncentreras till vissa stora verk. Vi kommer att behöva de stora anläggningarna även , men det är bra att bredda ägandet även här. Det är bra med en rörelse som växer fram ur folkdjupet så att man lokalt kan känna att man vinner på det och att det inte krånglas till. Det är därför jag yrkar bifall särskilt till reservation 6. En tredje punkt jag väljer att lyfta, i anknytning till vad föregående talare tog upp, är boendebeskattningen. Jag tycker att det är allvarligt att vi har en så skev boendebeskattning . Vi kan se att hyresrätterna är det osedvanligt svårt med. Själv sitter jag i styrelsen för ett lokalt fastighetsbolag, Telge Bostäder, i . Jag ser svårigheterna med det. Jag ser att det inte ens här i är lätt att få till stånd byggande av hyresfastigheter, om man inte tar den innersta kretsen runt . Vi måste se över detta och verkligen se till att ingen bostadsform diskrimineras. Som villaägare tycker jag naturligtvis att det är trevligt att få alla möjliga förmåner av den här regeringen. Men min rättvisekänsla och min känsla av att hela ska kunna leva gör att jag absolut vill att alla bostadsformer ska ha samma beskattningsgrund och att det ska finnas samma möjligheter för byggande. Annars håller inte samhället ihop. Det är ändå viktigt att vi i den här kammaren tar på oss ansvaret att hålla ihop samhället. 57 (SD): Det skatteutskottets betänkande som vi nu behandlar handlar om beskattning av företag, kapital och fastighet. Det är ett område som är enormt viktigt för näringsliv och alla företag. Alla verksamheter ska ges jämlika och rättvisa förutsättningar. Det ska också, som jag tycker, vara gynnsamma regler för seriösa företag, och de ska rikta in sig mot att stävja alla former av skatteflykt bland företag men även skattefusk på arbetsmarknaden, inte minst nu när den globala konkurrensen blir en alltmer påtaglig faktor genom vårt medlemskap i . Då får inte svenska företag missgynnas på grund av bristande förmåga från regeringen att skapa ett regelverk som förhindrar utländska, oseriösa företag att konkurrera på den svenska marknaden med helt andra förutsättningar än vad svenska företag har. Tyvärr har den splittringspolitik som nuvarande regering, men även de socialdemokratiska regeringarna, bedrivit skapat ett segregerat samhälle med stora utanförskapsområden och utanförskap, ett segregerat samhälle som i sin tur gjort att regeringen tagit beslut om åtgärder för att komma till rätta med detta utanförskap genom ekonomiska subventioner som nystartsjobb, lönebidrag och i viss mån även fas 3. I går nåddes vi av nyheten att 35 000 människor befinner sig i fas 3-åtgärder och att antalet förväntas öka med ytterligare 1 000 personer . Dessa lönesubventioner slår undan benen för många seriösa företag genom att de skapar orättvisa och ojämlika förutsättningar för företagen, även om vårt skattesystem egentligen ska se till att lika förutsättningar upprätthålls. Taxibranschen och transportbranschen är goda exempel på där utnyttjandet av dessa subventionerade jobb satts i system. ringde en person till mig som hade jobbat som timanställd busschaufför på ett företag. Han berättade att företaget nu hade förlorat upphandlingen hos en stor kund. Företaget som vunnit upphandlingen utnyttjade möjligheten till dessa subventionerade anställningar, vilket var den bidragande orsaken till att man förlorade upphandlingen. Personen hade nu fått anmäla sig hos Arbetsförmedlingen. hade han dock ställt frågor om nystartsjobb och lönebidrag och begärt ut uppgifter om vilka företag på orten som fick subventioner och hur stora subventionerna var. Det är en, som jag ser det, i allra högsta grad relevant fråga för en person som precis förlorat sitt jobb. Vad svarade Arbetsförmedlingen på detta? Jo, först skulle Arbetsförmedlingen ordna fram uppgifterna, men senare fick han ett brev om att uppgifterna var sekretessbelagda och att han kunde överklaga beslutet om sekretess till kammarrätten. Varför detta hemlighetsmakeri? Vad är det Arbetsförmedlingen vill skydda? gick jag en utbildning som min dåvarande arbetsgivare anordnade. På kursen fick vi bland annat lära oss en metod för problemlösning som kallades POLO-formeln – Problem Orsak Lösning Optimal lösning. Det är en metod som jag ofta använder . Kortfattat går det ut på att som första punkt grundligt definiera det problem som man ska lösa. Nummer två är att försöka förstå de grundläggande orsakerna till att problemet har uppstått. Inte förrän man har klarat av dessa två punkter kan man gå vidare till att finna en godtagbar lösning eller i bästa fall en optimal lösning på problemet. Det vanligaste felet som görs när ett problem uppstår är att steget med att förstå orsakerna till problemet oftast hoppas över, utan man börjar omgående försöka hitta lösningar. Det är precis detta jag ser när regeringen försöker åtgärda problemen med utanförskapsområden. Man hoppar över steget med att analysera orsakerna till att utanförskapsområden har uppstått. Regeringen har även aviserat en proposition om införande av nystartszoner, som enligt min mening bara kommer spä på de tidigare nämnda problemen med konkurrens på lika villkor. Nystartszoner skapar bara ett ännu större lapptäcke av åtgärder i skattesystemen för att dölja de verkliga orsakerna till ett utanförskapsområde – något som dessutom påtagligt snedvrider förutsättningarna för en rättvis beskattning av företag, kapital och fastigheter. Jag tänkte också nämna några ord om våra reservationer. Svenska småjordbruk får allt svårare att hävda sig. Det beror till stor del på krångliga regler, höga skatter och på att agerar på en allt större internationell marknad, som vi har många regler och lagar som gör det svårt för framför allt de små familjejordbruken att överleva på den glesnande landsbygden. Möjligheten till gårdsförsäljning på förmånliga villkor skulle för många kunna vara ett sätt att utveckla sin affärsverksamhet. För att öka möjligheterna till affärsutveckling och ge stimulans till framför allt små- och familjejordbruk bör man ändra vissa skatteregler. En gårdsbutik skulle kunna ges ett grundavdrag så att försäljning av egna produkter, baserade i huvudsak på egen primärproduktion, kan ske skattefritt upp till ett visst belopp . Tonnageskatten är en följetong, men den är även ett exempel på regeringens handlingsförlamning. Alliansregeringen har snart ägnat åt att utreda införandet av en tonnageskatt medan våra grannländer, och , infört tonnageskatt, och det har även en lång rad av andra EU- och EES-länder gjort. Fler och fler av våra svenskflaggade fartyg har därmed bytt flagg. har regeringen startat ännu en utredning som ska presenteras , . Vi får hoppas att man specificerat utredningens uppdrag på ett riktigt och heltäckande sätt, då det nu är viktigt att införandet av tonnageskatt inte skjuts upp ytterligare. Därmed ställer jag mig givetvis bakom alla våra reservationer, men jag yrkar bifall bara till reservationerna nr 2 och 9. 58 (V): Hur går det för ? Svaret på den frågan beror väl på vem man frågar, och det beror väl också på hur man räknar. räknade senast med att underskottet i de offentliga finanserna 2014 kommer att bli av bnp, motsvarande . Även om han brukar säga att det går bra för så börjar han låta lite bekymrad, och han pratar inte längre om hur man ska använda reformutrymmet. är det krona för krona som gäller. Så lite bekymrad är han nog. Före detta finansminister , numera VD för , är nog å andra sidan lite nöjdare på sitt återhållsamma sätt. De fyra storbankerna gick med en vinst på , en ökning med ca 10 miljarder . Det är illustrativa siffror, tycker jag. Det offentliga går minus 70 miljarder, storbankerna går plus 90 miljarder – staten och kapitalet, den ena handen vet vad den andra gör. Detta är siffror som pekar på ett systemfel i vårt samhälle, enligt min uppfattning. Och jag överraskar väl ingen om jag säger att anser att det är fel som måste åtgärdas – tänk skatt efter bärkraft även i det här sammanhanget. Och inte blev det bättre när regeringen sänkte bolagsskatten , vilket ju motsvarar en relativ skattesänkning på . För storbankerna innebar det några sköna miljarder extra att dela ut till sina ägare. bereder nu denna fråga inför vårbudgeten. Ett alternativ som vi stöder är ju införandet av en skatt på finansiella transaktioner i enlighet med vad som diskuteras inom EU. finns det förslag om införande av FTT, som det kallas för, inte med i detta betänkande om beskattning av företag, kapital och fastigheter, utan denna skatt kommer i nästa betänkande om punktskatter. Det är kanske lite märkligt, men jag återkommer närmare om vår syn på FTT i nästa betänkandeärende. Jag vill också passa på att instämma i det som sade om vikten av ett aktivt svenskt agerande i kampen mot den internationella skatteflykten. Det är allt fler som är så rika att de om de vill kan försörja sig på avkastningen av sitt kapital. kom det statistik från som visar att har den gruppen nästan tredubblats i . De äger så mycket att de inte behöver jobba, utan i stället kan de leva på sitt ägande. pratade man om rentierer. Detta är en indikator väl så god på att klyftorna ökar i . Även här ger ju principen om skatt efter bärkraft vägledning. Det är upprörande; även om jag inte på något sätt försvarar höginkomsttagare tycker jag att det är motbjudande att arbetsfria stora kapitalinkomster på till exempel beskattas med mindre i skatt än en arbetsinkomst på . Ska det löna sig att arbeta, eller ska det löna sig att skatteplanera? En förklaring till att man kan leva på räntor i stället för arbete är införandet av det så kallade duala skattesystemet, som infördes i samband med den stora skattereformen . Man har ju skilt på inkomster från arbete och inkomster från kapital, vilka tidigare lades ihop och beskattades tillsammans. Inkomster från arbete beskattas enligt en progressiv skala – skatt efter bärkraft – medan inkomster från kapital beskattas med en platt skatt på eller mindre. Det här är också tecken på skevheter i dagens skattesystem. reservation nr 4 berör denna frågeställning, och jag passar på att yrka bifall till den på en gång. I reservationen tas upp exempel på problem med det duala skattesystemet och hur det kan utnyttjas för att undvika skatt. Det gäller det fenomen som kallas carried interest, det vill säga då aktiva delägare dels kan ta ut en vanlig lön som beskattas som förvärvsinkomst, dels kan få en utdelning, vanligtvis en hög sådan, som beskattas som kapital. anser att carried interest ska beskattas som lön och att arbetsgivaravgifter ska betalas. Därom tvistar rättsväsendet, och anser att lagstiftningen bör ändras så att man inte behöver tvista utan det klart ska framgå att carried interest ska beskattas som förvärvsinkomst. En liknande problemställning, också kopplad till det duala skattesystemet, som var inne på, gäller 3:12-reglerna, det vill säga reglerna för beskattning av fåmansföretag. Frågan har diskuterats livligt , inte minst efter den som kom och som visade att reglerna har använts i betydande omfattning för så kallad inkomstomvandling. Detta är ett regelverk som inte minst revisionsbolag har utnyttjat.