prot · H10989 · 2014-03-25 00:00:00 — Men alla har inte exakt samma förutsättningar. Alla har inte lika mycket vattenkraft. Alla har inte samma förutsättningar för vindkraft. I en hel del fall finns redan gasintroduktionen som ett faktum. Ökad energieffektivitet och växling mot mer förnybart där det går – vi uppmuntrar gärna det. Men jag tycker att ska akta sig för att säga att alla ska bli som vi, givet att vi ligger så långt före de andra. Annars kommer vi att bli betraktade som några som saknar ödmjukhet. 12 (MP): Problemet med lånen gäller ordning och kravställande, att det inte ställs några krav i IMF på det jag är ute efter, nämligen att inga pengar ska gå till odemokratiska krafter i landet. Det finns två punkter i slutsatserna. Den ena handlar om stöd och lån. Den andra handlar om minoriteter och rättigheter. Men det är ingen koppling däremellan. När vi ger våra bilaterala lån skulle jag vilja att vi kopplar ihop båda frågorna – stödet också till mänskliga rättigheter och respekt för minoriteter etcetera. Jag ska säga någonting mer om gasen. Det finns länder där det faktiskt går bakåt. är ett sådant land. Den nya regeringen där har bundit fast sig i gasberoende som man inför straff för dem som faktiskt vill tillverka sin egen el. Det här går inte ihop. Därför måste man också ha målet förnybart som en hög målsättning, inte en minskad. 13 Statsminister (M): Jag vill understryka att kommissionen föreslår att vi ökar målet från . Skälet till att man inte vill binda det via en bördefördelning är att när målet nu blir högre kommer det att komma i konflikt med den nationella suveräniteten att sätta ihop sin egen energimix. Den är viktig för många länder. De tycker nämligen att riksdagar ska få besluta om sådant och inte den makt som sitter i . Det brukar för övrigt vara någonting som även påpekar i många olika sammanhang. Det är grunden. Det är ändå en förhöjd ambition. Man kommer att gå igenom att länder verkligen anmäler förhöjda ambitioner för att se att de matchar . Jag delar helt uppfattningen att alla länder bör driva på mot en bättre utveckling i dessa frågor och gärna titta på svenska exempel hur man kan använda certifikats- och subventionssystem för att uppmuntra detta. Sedan vill jag understryka att både IMF och jobbar med det som vi kallar konditionalitet, det vill säga att vi kopplar detta till villkor över styrningen av hur resurserna används – till reformer – och att de inte används på ett felaktigt sätt. Det tycker vi är en av grunderna för att få en dialog. De behöver vår hjälp och våra resurser. Det ger oss en möjlighet att påverka att de inte felanvänds. ska vi då ödmjukt påpeka att det är ett mycket korrupt land. Det är förmodligen svårare här än nästan någon annanstans att hitta rätt typ av krafter att understödja. 14 (FP): Det är klart att det känns som att vi har slungats tillbaka årtionden när vi ser Ukrainakrisen och agerande att oprovocerat militärt invadera ett annat land i och därefter annektera en del av territorium – . Detta föranleder förstås motåtgärder från Europeiska unionens sida, från amerikanernas sida och från andra håll. kan man skönja en sorts enighet kring sanktioner mot individer och mot ett antal banker och så vidare. Det är restriktiva åtgärder och sanktioner som säkert kan komma att skärpas. Men lika viktigt som detta är är det förstås att man på samma sätt måste ge ett mycket tydligt stöd, politiskt och ekonomiskt, till nya ledning. Jag är mycket positiv till att alliansregeringen har ställt ut detta bilaterala lån till . Jag är förvånad över att uppenbart är emot detta. Att hjälpa länder som befinner sig i en sådan här akut situation borde förstås vara en viktig handling av solidaritet, även om vi inte ger bort pengar. Det är lån vi talar om. I den akuta situation som befinner sig är detta mycket viktigt. Men vid sidan av dessa ekonomiska incitament har Europeiska unionen nu tillsammans med Jatsenjuk och undertecknat delar av det associeringsavtal som inte ville underteckna tidigare när han utlöste hela den kris och proteströrelse som sedermera blev hans eget fall. Den andra delen av detta är det som kallas för DCFTA, frihandelsdelen av associationsavtalet. Finns det möjligheter att gå vidare och få det i hamn inom i alla fall detta år? 15 Statsminister (M): Det är korrekt, det är den politiska delen. Det är därför som jag också indikerar att inom ramen för det ska den politiska dialogen startas . Sättet att möta detta var att EU har förklarat att vi ensidigt öppnar våra marknader gentemot , alltså en ensidig marknadsöppning. Vi bedömer att det betyder mycket för den ukrainska ekonomin. De får alltså access in i med sina produkter. Det är ett land som trots allt har stort behov av att få avsättning. Sedan hoppas vi att vi ska kunna återkomma till att fullfölja också det övriga avtalet. Rimligen kommer detta att vara aktuellt inte minst efter att en ny president är på plats. Det välkomnas också av Jatsenjuk att man ändå har kommit så här pass långt och att denna ensidiga öppning faktiskt kommer på plats. Jag vill också understryka det som säger, nämligen att de är i akut behov av ett stöd. Den minnesgode kommer ihåg att Janukovytj hittade finansieringsstöd i och , som nu rimligen drar tillbaka. En av de största delarna av den skuld som har mot sin omvärld är alltså till det ryska energibolaget . De har sagt att de vill att dessa skulder ska återbetalas. Dessutom har de meddelat att de nu tänker höja priserna på den gas som levereras in i . De sätter alltså en oerhört stor ekonomisk press på detta land vars medborgare redan lever under svåra förhållanden. Om och länder som bilateralt nu finns till stöd väcker det hopp om att det finns en annan väg och en annan utveckling, bort från det som de nu upplever och in till någonting som de flesta av dem vill tillhöra. Det är så som vi har resonerat. Här är det viktigt att tidigt och tydligt vara på plats. Då kan få fatta ett mer självständigt och riktigt beslut om sin framtid. 16 (FP): Det är ett positivt svar från statsministern. Vi har i mångt och mycket en samsyn i detta. Det är också viktigt att det finns enighet inom EU-kretsen om detta. Då är det också viktigt att betona att ett lån – ett nödlån eller ett stödlån – till i slutändan inte ska hamna i därför att de höjer priserna på gasen, så att man egentligen bara betalar fakturor till som har invaderat och annekterat delar av territorium. Det viktiga är att också genomför strukturella reformer av sin ekonomi, så att landet kan bygga upp sin industriella bas igen och bli ett produktivt land i den globala ekonomin som kan bygga upp sin egen ekonomi och inte vara i detta beroende till . Men jag förutsätter att sådana mekanismer finns inbakade i detta. 17 Statsminister (M): Jag inser hur svårt detta är. Vi ska notera i sammanhanget att är ett av de länder som har absolut minst gasanvändning i hela . Många länder har en mycket stor andel gasanvändning i sin energibalans. Jag tror att sex av EU:s medlemsländer till är beroende av att dessa transporter kommer från . Ytterligare tolv länder tror jag är till beroende av . har alltså använt olika tariffer. Det finns alltså olika priser till olika länder som ett sätt att markera att man har olika relationer. När går från att ha betett sig på ett visst sätt till ett annat höjer helt enkelt priserna. Det kan man ha många åsikter om. Men det är ett otvivelaktigt faktum att en av de stora skulder som har är att betala detta till . Det visar hur svårt det är när man ska diskutera lån och vad dessa resurser ska användas till. I sammanhanget påpekas det att denna annektering, illegal som den är, dessutom innebär att helt enkelt tar en lång rad ukrainska statstillhörigheter och tillgångar som man bara stjäl utan att betala någonting för. Det kan möjligen vara ett argument gentemot när det ska diskuteras betalning av gasräkningar. 18 (C): Jag tackar statsministern för återrapporten från ett mycket viktigt europeiskt råd. EU är ett fredsprojekt i grunden. Ett öppet EU är någonting som vi alla vill se och inga nya murar i . prövas vår kapacitet och vår förmåga att leva upp till vår ambition. Det är då naturligtvis viktigt att EU klarar att hålla samman och också stå upp för folkrätten, som statsministern nämnde, och stå upp för allas mänskliga rättigheter. I detta perspektiv är det naturligtvis viktigt att se vad som händer i fram till i första hand nyvalet till presidentposten . Man kan förvänta sig ambitioner från den ryska sidan att på olika sätt destabilisera . OSSE-missionen är naturligtvis viktig – ögon och öron på plats. Men det är också andra saker som är viktiga att klara av. Den överenskommelse som träffades om restriktiva åtgärder var bra. hör jag början på någonting mer. Är avsikten när det gäller de utökade restriktiva åtgärderna att de ska användas enbart om upptrappning sker från den ryska sidan och inte om man fortsätter på nuvarande aggressiva nivå? 19 Statsminister (M): När det gäller folkrätten tycker jag att det var viktigt att säkerhetsrådet på amerikanskt initiativ röstade om en resolution där ju var isolerat. Detta är mycket viktigt att notera. De har inte med sig andra i sin stridiga syn på hur man kan förhålla sig till folkrätten. OSSE-beslutet är mycket viktigt. Vi talar nu om till att börja med 100 observatörer, och det talas om att antalet ska växa ända upp till 500. Många av dem får nu åka till östra så att vi har ögon och öron på plats för att se vad som sker i detta vidsträckta land. Man använder aktiva provokationer för att påstå en massa saker och sedan ursäkta våld eller militär intervention. Finns omvärlden på plats hoppas vi att detta ska minska. Vi har använt en trestegsraket där det första steget var att ställa in en lång rad möten när de här oroligheterna började. Det andra var nu när annekteringen av och den illegala folkomröstningen fullföljdes att koppla restriktiva åtgärder till den grupp av människor som är ansvariga för detta. Ännu fler möten har ställts in, och vi kan notera att det i i går också beslutades att G8 återgår till sin gamla form, nämligen G7, alltså utan . Det tredje steget, som vi nu har bett kommissionen att förbereda och som alltså innebär ytterligare handelssanktioner av mer omfattande slag, inleds om den ryska aggressionen fortsätter. Det beror på att vi ser mycket stora truppsammandragningar runt om i . Jag vill också påpeka att flera kunde vittna om ryska provokationer kopplade till minoriteter även i andra länder än . Det är klart att många nu känner en väldig oro för ett oberäkneligt beteende i strid med internationell rätt och den struktur som vi har använt några decennier till att bygga upp för hur vi ska umgås med varandra. När avviker från det blir många oroliga. Det här är vårt sätt att förbereda för om det går vidare ytterligare i fel riktning. 20 (C): Tack för svaret, statsministern! Om det tredje steget i restriktiva åtgärder eller i reaktioner på rysk aggression behöver tas är det naturligtvis avgörande om det handlar om en fortsättning av den aggression som pågår eller om den utvidgas. Det är en viktig signal. Jag tycker att det finns skäl att överväga att fortsatt aggression kräver nya svar. Jag skulle också i det sammanhanget vilja understryka vikten av den rättsliga process som borde eftersökas. i , ICJ, borde också få pröva annekteringen av från den ryska sidan. Jag hoppas att det också blir en fortsättning när det gäller diskussionen mellan och EU när det gäller det strategiska partnerskap som vi har och även att signalen sänds om att det krävs att man tar fram en ny syn i det här skedet. 21 Statsminister (M): Det här är inte ett sätt att försöka säga att vi accepterar det som har skett på , utan man måste alltid ha beredskap för att det kan bli ännu värre. Det beror på att vi ser ett ryskt beteende som inte stannar av. De viker inte undan från beskrivningar, som ju gav i sitt tal, av folkrätten som att den som talar ryska, varhelst den befinner sig i världen, antingen under påstående av ryska medier eller med egna påståenden om att känna sig hotad, kan räcka upp handen och säga: Jag vill ha skydd. Det ska sedan ursäkta militär intervention. Det är ju så på tvärs mot allt vi har byggt upp. Många kan nämna att i så fall finns språkminoriteter i länder kopplade till en lång rad andra länder världen över. Tänk om alla helt plötsligt skulle börja följa den principen! Det blir en värld i kaos. Vi måste ha beredskap om detta ytterligare eskalerar. Det är så vi har försökt väga av det. Det är ingen lätt avvägning att göra. Det blir förmodligen, får vi beklaga, kring en typ av fryst konflikt. annekterar och erkänner . Omvärlden accepterar inte annekteringen, och sedan får vi ett fryst område, vilket vi har andra exempel på, tyvärr. 22 (SD): De allra flesta av oss känner nog till att EU har en hel del brister. En av de allra största bristerna är att EU leder till stora omkostnader, särskilt för del. är en stor nettobidragsgivare till Europeiska unionen. Vi betalar till exempel via Europeiska unionen till studenter i EU i högre grad än i . Vi betalar infrastrukturen i EU i högre grad än i . Vi betalar för de problem som har uppstått i EMU-länderna, och i vissa fall är det en medfinansiering på . Vi betalar pengar till ungdomsinitiativet, vilket innebär att vi finansierar ungdomsarbetslösheten i andra länder i väsentligt högre grad än i . Med det som utgångspunkt tyckte jag att det var intressant att notera att man på toppmötet diskuterade reshoring. Det går ut på att man ska vidta åtgärder för att locka tillbaka företag till medlemsländerna och innebär att vi skulle kunna stärka företagsamheten i Europeiska unionen. I stället för att exportera företag kan vi importera företag och skapa arbetstillfällen. Problemet är bara att jag noterar att statsministern eller regeringen inte på något sätt har verkat för att ska stärka sin del i det här, utan med nuvarande inställning från regeringen kommer man med det här reshoringprogrammet som lanseras inom Europeiska unionen att finansiera återflöde av företag till de fattigare EU-länderna i i stället för till . Jag kan bara konstatera att återigen saknar regeringen och statsministern en plan för och för svenska skattebetalare. 23 Statsminister (M): Det finns i många sammanhang anledning att diskutera kostnader och budget, men att som denna hävda att det allvarligaste med EU är att det kostar pengar att man låter studenter komma till andra länder är något märkligt. Det känns som att tror att om bara får stänga dörrarna till alla länder och alla förblir där de föddes har vi ett lugnt och tryggt . Var är den historiska analysen? Var är förståelsen för vad som har skapat problem på den här kontinenten? Jag kan berätta att satt jag med president som är mycket bekymrad över läget i och en av de frysta konflikterna, nämligen den som handlar om Transnistrien. I Transnistrien finns nämligen en rysk dominans, och man är mycket orolig för att samma typ av ursäkt som användes gällande nu ska användas i Transnistrien. Vad har gjort för att försöka deeskalera detta? Jo, , man har erbjudit studenter i att komma till och läsa vid rumänska universitet. Vad händer med människor som reser över gränser och som läser på andra universitet? Jo, de får andra perspektiv, de lär om människor med annan bakgrund och de får respekt, nyfikenhet och förståelse. Jag tror att du har fel, , om du tror att det fungerar att stänga ned alla de där programmen och se till att ingen träffar någon som har någon annan bakgrund. Jag tror att det är precis så vi leder tillbaka till alla de problem med elände, krig, fattigdom och förstörelse som har präglat den här kontinenten. Så, , jag kan svara att det är värt de resurserna. Det är värt det för att bygga ett tryggare och bättre . 24 (SD): var det inte så att jag föreslog att vi ska stänga de här programmen – vi har också själva varit med och ställt oss bakom dem – utan den höga medfinansieringsgrad som de medför, där vi ska finansiera andra länder mer än de ska finansiera oss, innebär en hög nettobidragsavgift för del. Den kommer att landa på runt . Jag menar att det här är mycket pengar som vi skulle kunna finansiera svensk välfärd med. Det har över huvud taget ingenting att göra med att vi vill stänga några gränser eller på något annat sätt verka för någonting negativt i den mening som statsministern nämnde. Sedan vill jag påpeka att när det gäller reshoringprogrammet, med det system vi har , flyttade ett företag i till 2002. Man fick från Europeiska unionen för att flytta de 771 jobben. Tycker statsministern verkligen att det här är en bra politik för ? 25 Statsminister (M): Det har uttalats att försiktighet ska gälla med att använda resurser av det här slaget för att flytta produktion, utan det ska i så fall bedömas utifrån konkurrenskraft och vilka förhållanden som råder. Detta är inte minst viktigt när det gäller olika typer av konkurrenskraft. Det jämför vi bland annat i Agenda som jag redogjorde för. Ja, vi har en medlemsavgift. Vi är ett rikare land än snart sagt varje annat land som är medlem i EU. Vår rikedom har vi byggt på att vi handlar med andra, det vill säga att om hade varit en sluten nation utan kontakt med omvärlden hade inte varit så utvecklat och rikt som det är. Det är i grunden ett bättre när vi kan handla med andra och stödja andra till att få det bättre. Det är bättre för dem, och det är också bättre för . Det är så vi resonerar, att det hänger ihop. Då finns också ett försvar för att rikare länder stöttar fattigare delar av världen. Låt mig påpeka det som många säger, att de ryska ambitionerna är mycket tydligt koncentrerade till det som förr var . Där fanns länder som var påtvingade ofrihet av . De har inte alls vår ekonomiska styrka, men i kraft av EU-samarbete och vårt stöd kan de nu välja en helt annan väg. Det säkrar dem för demokrati och en bättre utveckling. 26 (V): annektering och införlivande av är helt oacceptabelt och i strid med folkrätten. I det avseendet delar jag statsministerns kritik fullt ut. från tog upp frågan om ett möjligt vapenembargo mot . Det är ett väldigt intressant förslag, i synnerhet när vi vet att det är flera stora vapenaffärer på gång från europeiska länder, till exempel , och . Avser statsministern att verka för ett vapenembargo ifall fortsätter sina aggressioner? Det är viktigt att vi som land samt statsministern och utrikesministern kan kritisera de högerextrema krafter som ingår i den ukrainska regeringen. Jag tänker på de fyra ministrar som kommer från partiet Svoboda. När jag lyssnar på utrikesministern förstår jag ärligt talat inte riktigt vad han säger i det avseendet. Jag tycker att det vore bra ifall statsministern kunde vara tydlig med att vi ogillar den formen av politik. Det var en stor besvikelse att inte kunde landa i de kraftfulla och ambitiösa beslut som klimatet kräver. Vi i har lagt fram våra förslag. Vi vill att EU ska minska sina utsläpp med till 2030, att andelen förnybart ska vara och att energianvändningen ska bli effektivare till 2030, detta utifrån perspektivet att har ett historiskt ansvar. och de andra industrialiserade länderna har historiskt sett stått för den största delen av utsläppen i världen. Därför måste vi gå före och ta vårt ansvar. Det är också inskrivet i klimatkonventionen, som ligger till grund för de internationella förhandlingarna. Därför skulle jag vilja fråga statsministern om inte borde verka för ambitiösare klimatmål i EU. Har inte och den industrialiserade världen ett historiskt ansvar att gå före och minska sina utsläpp? 27 Statsminister (M): har redogjort för att har tagit fram vapenembargo som ett möjligt initiativ i vad som har formulerats som steg 3. När kommissionen nu har fått i uppgift att förbereda detta är det naturligtvis en lång rad olika handelsområden som man har att förbereda. Låt mig uttrycka det som att ett vapenembargo onekligen vore en så kallat lågt hängande frukt att ta upp i det sammanhanget. Ja, vi har framfört den typen av krav, men som sagt är detta vad vi har kunnat enas om just . När det gäller sammansättningen av den ukrainska regeringen finns det först och främst en hel paragraf som handlar om våra förväntningar på hur den ukrainska regeringen nu ska agera i för att skapa ett inkluderande samhälle, adressera minoritetsfrågor och motverka extremism, just för att visa medvetenhet om att det finns risker kopplade till vart utvecklas och att den ukrainska regeringen har ansvar för detta. är vi försiktiga. Den ryska propagandan handlar bara om en enda sak, nämligen att helt och hållet har tagits över av högerextremister och att det ursäktar all rysk våldsanvändning och allt de gör i brott mot den internationella folkrätten. Vi vill inte bli en del av propagandaspel genom att låta som att vi låter som , därför att det sedan skulle ursäkta allt annat agerande. Ja, det finns krafter i som man kan ha synpunkter på, men de är inte i närheten av att vara så omfattande, så mäktiga och så stora som de nu beskrivs i den ryska propagandan. Här är det svårt att hitta balansen. Jag tycker ändå att slutsatstexten i den delen talar för sig själv. Vi var beredda att nu slå fast de här målen, som är de mest långtgående som finns i världen. Andra delar av den utvecklade världen backar snarare. Problemet är att EU nu står för av de globala utsläppen. Vi kan tyvärr inte ensamma uppnå tvågradersmålet. Vi ska absolut vara en del av ansvarstagandet, men vi måste lägga press på andra utvecklade länder, som backar, att också vara en del av det. 28 (V): Jag tycker som sagt att det är synd att inte kunde anta slutsatser om klimat och energi. För som går tappar vi i momentum, och vi behöver verkligen minska våra utsläpp här och . Jag tycker inte att framställandet av den svenska positionen som mer långtgående än kommissionens förslag stämmer. Det som regeringen föreslår är att man ska kunna köpa utsläppskrediter i andra länder, utsläppskrediter som är osäkra i sin additionalitet, alltså att de verkligen leder till minskade utsläpp. De förhindrar också den stora och viktiga omställning som behövs i och . Jag tycker att vi i stället borde hjälpa utvecklingsländer med ett additionellt klimatbistånd, alltså inte med pengar från biståndsbudgeten utan med nya pengar till klimatbistånd. 29 Statsminister (M): Det står naturligtvis varje parti och regeringsalternativet fritt att ta fram och finansiera den typen av förslag. Många utvecklingsländer ropar på den här typen av stöd och tycker att det är välkommet att det finns internationella krediter, bland annat så kallade CDM:er. Låt oss komma ihåg att står för av de globala växthusgasutsläppen. Inget vore ju enklare än om vi ensamma fick fatta beslut, men vi har väldigt liten påverkan. EU:s 28 länder står samlat för av utsläppen. Då måste man komma överens med 27 demokratier till, och alla vill inte samma sak. Det är så demokratin måste arbeta. Vi tryckte på, men det var inte möjligt den här gången. För att nå av utsläppsmålen måste man tala med delar av världen som absolut inte är intresserade av att i närheten föra den klimatpolitik som eller någon annan i står för, men det är i denna värld vi måste lösa problemet. Man måste komma ihåg att det inte kommer att fungera att säga att i tycker vi så här och att alla sedan har att rätta sig efter det. Det handlar om att trycka på andra att föra fram sina bästa argument och att ligga före, och det gör EU. 30 (KD): Jag tackar statsministern för föredragningen. Den viktiga punkten om klimat och energi på dagordningen för brukar ju lyftas fram som en säkerhetspolitisk fråga, men tog diskussionen om energi en lite ny vändning på kring energioberoendet. Man kan säga att förnybar energi nu också har blivit en stor säkerhetspolitisk fråga. Det är lite intressant. Precis som statsministern säger ligger långt framme när det gäller förnybart. Som flera här har varit inne på är frågan hur vi ska få fler länder att bli lika framgångsrika som vi när det gäller det förnybara.