prot · H10991 · 2014-03-27 00:00:00 — arbete för reproduktiv hälsa i världen 83 (C): kommer den här salen att fyllas av 300 parlamentariker. Ungefär så många brukar vi vara vid voteringarna, men den här gången kommer det att vara personer från hela världens parlament som fyller salen. De kommer hit till för en där de ska diskutera och förhoppningsvis inspireras i frågor om SRHR, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Det gäller, med ett vardagligt språkbruk, tillgången till sexualundervisning, preventivmedel, mödravård samt säkra och lagliga aborter. Det här är ett område där har en lång tradition. Vi har jobbat med detta . Det ska bli oerhört spännande att välkomna dessa 300 parlamentariker hit. Jag vet att biståndsminister jobbar mycket med de här frågorna och hur vi använder vår kunskap runt om i världen. Barnmorskorna organiserade sig och har varit en viktig del av utvecklingen. Vad gör vi ute i världen? 84 Statsrådet (M): Jag tackar för frågan. Ja, det kommer att bli en fantastisk konferens om ett väldigt viktigt område där har varit världsledande. Regeringen har alldeles gjort en skrift som visar åtaganden och framåt. Det är olika regeringar som har stått upp. Jag tror också att det här är en fråga som är starkt partiöverskridande. Det handlar om kvinnors kamp för att kunna bestämma över sin egen kropp – om man vill ha barn och i så fall hur många och när. Vi satsar en stor del av biståndet på just SRHR. Det är en av de mest prioriterade frågorna i regeringens biståndspolitik. Därmed är dagens frågestund slut. Vi tackar deltagande statsråd och ledamöter. 10 § (forts. från 8 §) Arbetsrätt (forts. AU6) 86 (M): Arbetsrätt är ett angeläget område där vi och oppositionen inte alltid har samma åsikter. Jag kan också konstatera att det inte heller i oppositionen finns en samsyn i frågan om arbetsrätt. I betänkandet AU6 finns 122 motionsyrkanden, 34 reservationer och 3 särskilda yttranden. Jag yrkar avslag på samtliga dessa, och jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Att föra mot full sysselsättning och minska utanförskapet är vårt mål. Ett stabilt arbetsrättsligt regelverk är avgörande för att skapa de goda förutsättningar som krävs. Flexibilitet och trygghet är två nyckelord. Vi kan konstatera att den svenska modellen fungerar väl, där arbetsmarknadens parter tar ett stort ansvar för avtal, löner och andra arbetsvillkor. Detta ger stabila spelregler med få konflikter och få strejkdagar. Vi är inte beredda att föreslå några ändringar. Utgångspunkten är att anställda ska känna sig trygga och att arbetsgivare ska få och behålla kompetent personal. Men arbetsmarknaden förändras snabbare och ser inte alls likadan ut som . Det ställs allt högre krav på rörlighet och möjlighet till förändring när osäkerhet och konjunktursvängningar ställer krav. Tillsvidareanställningar är grunden för hela arbetsrätten, men tidsbegränsade anställningar kan också vara nödvändiga för att täcka olika behov. Tidsbegränsade anställningar kan bli en första fot in i arbetslivet och vara en inkörsport till en tillsvidareanställning. Andelen visstidsanställningar har legat på samma nivå och är alls ingen ny företeelse, vilket inte alla vet. Lagen om anställningsskydd, LAS, är huvudregeln. Företrädesrätten ger ett gott skydd till anställda. Det finns uppgifter om att 70 000–90 000 personer varje kvartal går från en visstidsanställning till en tillsvidareanställning. Det visar att systemet fungerar väl. Här ligger också mycket högt i internationella mätningar. En helt ny typ av anställningsform har införts, gymnasial lärlingsanställning, för att underlätta ungas väg in i arbetslivet. Alliansen är mycket tydlig med att vi måste förenkla för unga att komma in på arbetsmarknaden. I en yrkesutbildning kopplad till en anställning ser vi goda framtida utsikter för att allt fler ska komma i jobb allt tidigare. När man läser betänkandet om arbetsrätt ser man tydligt att oppositionen helst vill bygga murar såväl runt som runt anställningar. Det väcker en del frågor. Det finns många krav på rättigheter för de anställda men också vittgående skyldigheter för arbetsgivare. Inser inte de rödgröna hur verkligheten ser ut, hur känslig och skör arbetsmarknaden faktiskt är och hur ryckiga konjunkturer kan vara ? Att ha ett jobb är ingen rättighet. Jobb skapas när efterfrågan finns, och arbetsgivare anställer endast när de har behov av att anställa. Att stimulera ekonomi och efterfrågan är betydligt viktigare än att ställa hårda krav på arbetsgivare. Vi ser en arbetsmarknad där arbetsgivare tvingas ha lösningar som gör det möjligt att snabbare än förr ställa om när efterfrågan antingen går ned eller går upp. Vi ser också att inhyrning av arbetskraft därför har blivit allt vanligare och att allt fler ungdomar faktiskt kommer in i arbetslivet via ett bemanningsföretag. Troligen kommer allt färre att få en guldklocka för att ha varit på samma jobb. Rätten till heltid har länge varit en mycket debatterad fråga, och det har även ställts krav på en lag. Men en lag skulle innebära ett hinder för många arbetsgivare att både kunna och vilja anställa. Det finns arbetsgivare och branscher som av olika skäl kan erbjuda anställning eller arbete enbart vissa tider eller . Det kan vara säsongsbetonat eller veckoslut med arbetstoppar etcetera. Dessa jobb skulle förmodligen aldrig skapas om det ställdes krav på en lag om heltidsanställningar. Det är sorgligt men ett faktum att trots årtiondens debatter fortsätter många kommuner och även landsting att ha många deltider och delade turer. Detta är självklart inte bra, och det drabbar främst kvinnor. I kommuner där man har lyckats skapa fler heltidsanställningar har man jobbat med hela organisationen, ansträngt sig, infört arbetsväxling och andra metoder, så att människor ska få ett heltidsjobb. Det visar att det faktiskt går. Det handlar om synen på kvinnors villkor i arbetslivet. Det är också angeläget att stimulera kvinnor att i större utsträckning gå från deltid till heltid. Så gör man i min hemkommun . Det handlar om bättre löne- och karriärvillkor men också om framtida pensioner. Här har de senaste årens RUT-avdrag underlättat för många att faktiskt orka och klara av familj, hemarbete och att arbeta heltid. Jag noterar att Socialdemokraterna varken i kommuner eller under sin regeringstid arbetat särskilt aktivt med frågan om rätt till heltid, vilket också visar hur svår frågan är. När det gäller den fria rörligheten inom EU med större andel utländsk arbetskraft i kan vi ana en viss antydan till protektionism i detta betänkande och i övrigt i den svenska debatten. Såväl Socialdemokraterna och som vill göra det krångligare för människor att röra sig över gränserna. Man vill gärna bygga upp skydd – som faktiskt riskerar att bli hinder – för människor att komma till och arbeta. Detta är helt emot tanken med EU och en inre marknad med fri rörlighet för varor och tjänster. Självklart ska alltid sjysta villkor gälla för alla som arbetar i . Det ska inte finnas dåliga arbetsvillkor för någon. Dessutom missgynnar det svenska företags konkurrenskraft om villkoren inte följer svensk lag. Men ibland målas det upp enorma problem med lönedumpning och hemska arbetsvillkor, som vi, som väl är, ännu inte har sett särskilt många fall av i domstolar eller många konkreta exempel på. Men det är ju klart att för ett land som , i , där det kostar mest att bygga bostäder, där arbetskostnaderna är höga, finns det ett intresse av att dels bevaka svenska jobb och svenska vinster, dels komma hit för att arbeta. Vi menar att det är viktigt att balansen hålls så att en bättre konkurrens ger lägre priser för svenska konsumenter. Men det ska också finnas ett tydligt regelverk och myndigheter som ser till att regler följs. Vid kriminell verksamhet ska regelverket se till att stoppa och straffa de ansvariga. och Alliansens syn är att det ska vara ordning och reda på svensk arbetsmarknad, men också lätt att anställa. Det är ett krav vi har. Om vi ska klara framtida och dagens utmaningar får vi inte bygga upp alltför många hinder. Det är viktigt att vi hittar fler breda vägar in i arbetslivet och sänker trösklarna för dem som har svårt att få fäste eller aldrig haft ett jobb. Vi jobbar för att få bort hinder, inte för att bygga nya. Som en del i arbetslinjen har vi infört flera reformer med olika typer av subventionerade jobb, då det i vissa fall bara kostar några tusenlappar att pröva på att ha en person som stått långt från arbetsmarknaden. Vi har sänkt arbetsgivaravgiften för ungdomar för att stimulera fler arbetsgivare att pröva på att ha en ung person på arbetsplatsen. Detta tänker Socialdemokraterna ta bort om de vinner valet . Hur det ska kunna ge nya jobb och minska ungdomsarbetslösheten är faktiskt en gåta. Vi vänder på varje sten och är beredda att ständigt pröva nya vägar för att stimulera till fler jobb. Lärlingsanställningar, eller yrkesintroduktionsanställningar som de nu heter, eller som vi säger i dagligt tal YA-jobben, är en ny anställningsform som vi hoppas mycket på när det gäller ungdomars utbildning och insteg på arbetsmarknaden. Vi vill precis som i och många andra länder få en naturlig väg in i arbetslivet genom lärlingsjobb, men det tar tid för nya reformer att sätta sig. Vi hoppas att få se framtida goda resultat. Det är EU som styr mycket av svensk arbetsrätt numera. Vi kan ha olika åsikter här i kammaren, men vi kan ändå konstatera att den svenska modellen står sig gott, liksom svensk lagstiftning. 87 (SD) replik: Jag skulle vilja ställa två frågor till . För det första skulle jag vilja veta om du, , och i arbetsmarknadsutskottet ställer er bakom statsministerns uttalande från presskonferensen , att det är en farlig och dålig ståndpunkt att tycka att det är svenska regler som ska gälla på arbetsmarknaden samt att svenska arbetslösa som är kvalificerade ska få jobben före någon som kommer hit från utlandet. För det andra skulle jag vilja fråga, med anledning av att du i ditt anförande tog upp ofrivillig deltidsarbetslöshet och situationen inom den offentliga sektorn och att ni har ställt er bakom betänkandetexten, där ni står fast vid att alla som vill jobba mer också ska få göra det: Vad är förslag för att konkret förverkliga detta? Hur ska alla som vill kunna jobba mer inom offentlig sektor? Vilka pengar skjuter ni till för att förbättra situationen jämfört med ? Vilka konkreta lösningar har ni för att fler inom offentlig sektor ska kunna jobba heltid? 88 (M) replik: Jag kan faktiskt upprepa att svenska regler och svenska lagar ska gälla i . Det är självklart. Men vi ska värna den fria rörligheten i . Det är därför vi har gått med i EU. Vi vill få en större, öppen och fri marknad för både tjänster och människor. Vi tror att det ger fördelar för svenska konsumenter. Vi får en ökad konkurrens. Svenska företag kan på ett enkelt sätt erbjuda sina tjänster utomlands. Världen ser inte likadan ut som den gjorde , som jag ibland tycker att målar upp en idyll av. Det är en global värld , där vi självklart ska stå upp för det svenska men där vi ser som en del av och hela världen och där människor naturligtvis ska kunna röra sig fritt. Den andra frågan var om att alla som vill ska kunna jobba mer i offentlig sektor. Ja, vi tycker att det självklart borde vara så. vet vi att det inte är helt enkelt att lösa det. Det är klart att det är upp till varje kommun och landsting att se till att organisera sitt arbete på ett bättre sätt så att detta blir möjligt. Som det ser ut nu drabbar det kvinnor i stor utsträckning. De får dels sämre lön, dels också senare i livet sämre pension, och det tycker vi inte är bra. Det är varje arbetsgivare, varje kommun, som måste lösa detta. Det finns många bra exempel på att det går att göra det. Det är inte meningen att staten ska tillskjuta pengar, utan det handlar om att ha arbetsväxling och att se över hur man arbetar. Man kanske inte alltid kan vara på samma jobb för att få ett heltidsarbete inom kommunen, men man kan vara på sitt arbete. Det tycker vi är viktigt. Varje kommunpolitiker borde gå hem och fundera över hur man löser detta. Annars kommer vi att ha svårt att rekrytera människor som vill jobba i offentlig sektor. 89 (SD) replik: Då tolkar jag det som att statsministern uttryckte en personlig åsikt på presskonferensen. Ni kanske ska prata ihop er om huruvida det är så att svenska regler ska gälla på den svenska arbetsmarknaden eller inte. Annars blir det lätt förvirrande. Du sade i ditt anförande, , att ni vill ha sjysta villkor för alla och hålla balansen. Men det har ni inte gjort. Ni har tappat balansen för länge sedan och kört i diket. Det är inte sjysta villkor på den svenska arbetsmarknaden. Genom de regler som ni har infört och som är de mest liberala i västvärlden för arbetskraftsinvandring, genom att ni har lagt er platta för EU i olika frågor, till exempel Lavallagen, har ni försämrat villkoren på svensk arbetsmarknad och skapat vilda västern i många avseenden. När det gäller rätten till heltid inom offentlig sektor upprepar du problemen. Och jag håller med om att det framför allt är kvinnor som drabbas och att vi kommer att få problem att rekrytera personal om vi inte förbättrar arbetsvillkoren i offentlig sektor. Men ni har inga lösningar. Att lämna över hela ansvaret på kommuner och landsting utan att skjuta till några pengar är vad man har gjort . Vad har resultatet blivit? Ingenting, ingenting har förändrats. Ni vill fortsätta med samma strategi. Då kommer ni att få samma resultat som ni alltid har fått. Enligt skulle det motsvara en kostnad på 25 000 helårsarbetskrafter att ge alla i offentlig sektor rätt till heltid. Hur ska det finansieras utan några nya pengar över huvud taget? Det måste bli besparingar inom kommuner och landsting. Jag tycker att är djupt oansvarigt. Ni får stå för att ni antingen tycker att det inte är särskilt viktigt och att ni inte har några förslag eller pengar, eller så ni helt enkelt presentera lösningar. 90 (M) replik: vet precis som jag att i mycket styr våra svenska lagar och regler. När vi väl har svenska lagar, och för den delen villkor som gäller enligt svenska kollektivavtal, är det de som ska gälla. Det kan vi aldrig komma undan. Jag förstår egentligen inte vare sig kritiken eller frågan. Vad är det som är problemet? Det är klart att det är sjysta villkor i ; annars skulle Arbetsdomstolen eller andra domstolar vara fulla av fall där människor har farit illa och där man fällt domar. Men det ser vi inte. Det är klart att det finns en svart eller mörk marknad där allting inte kommer upp i ljuset; det vet vi. Men självklart ska vi ha myndigheter som kontrollerar. Vi har enligt EU-direktiv infört regler som säger att man ska anmäla om man har utländsk arbetskraft som arbetar här. När det gäller arbetskraftsinvandring handlar det väldigt ofta om att få tag på kompetent personal som inte finns i . Tyskar är den största gruppen av dem som kommer till , främst inom byggnadssektorn. Men en mycket stor sektor är it. Jag kan inte se något större problem med det. De jobbar enligt sjysta villkor, och vi har som ska se till att de gör det. Det handlar inte om en särskilt stor grupp människor i , det ska vi komma ihåg. När det gäller offentliga arbetsgivare är det till exempel inte så att människor i socialdemokratiskt styrda kommuner har rätt till heltid eller att det ser bra ut. Tvärtom skulle jag nog vilja säga att villkoren till och med är sämre i de kommunerna. Det handlar alltså mycket om hur man organiserar. Jag tror inte på att statliga pengar ska tillföras allt som ska rättas till i det svenska samhället, utan man måste göra det på annan nivå. 91 (S) replik: Jag har några frågor till med anledning av anförandet. Den första frågan handlar om rullande visstidsanställningar. Jag tog i mitt inlägg upp turerna kring regeringens agerande när det gäller svar på frågor till . Det blev sedermera sekretessbelagt. avvaktar vi naturligtvis vad svaret kommer att bli från på TCO:s anmälan. Men jag skulle vilja att utvecklar sin och framför allt syn på vad vi ska göra för att komma till rätta med problematiken vad gäller rullande visstidsanställningar. Jag instämmer inte i den bild som du torgförde här, att visstidsanställningar inte har ökat. Inom vissa sektorer har de verkligen ökat. Det finns en väldigt bra rapport, Visstid på livstid, som har tagit fram. Den pekar på att visstidsanställningar har ökat ganska radikalt . Den andra frågan som jag hade till handlar om kollektivavtal för utstationerad arbetskraft, vilket är en fråga som vi har haft väldigt mycket diskussioner om i utskottet och i den här kammaren. Jag har väldigt svårt att förstå hur svenska kollektivavtal kan vara ett hinder för rörligheten. Bägge våra partier värnar nog om att det ska finnas rörlighet på arbetsmarknaden. Det var också ett av villkoren när vi sökte medlemskap i . Men vi måste väl ändå ha sjysta villkor på den svenska arbetsmarknaden? 92 (M) replik: När det gäller rullande visstidsanställningar blir jag lite beklämd över att man får det att låta som att detta är något nytt som uppstod 2006 i och med den här regeringen. Det är ju ett urgammalt problem. Människor har halkat runt i den ena vikariatsanställningen efter den andra. Sedan har det blivit en timanställning, och man har ringts in hit eller dit. Jag har jobbat i offentlig sektor, så jag vet precis hur illa det var . Det har faktiskt inte blivit värre; det ska vi komma ihåg. Därmed inte sagt att vi inte ser att det kan vara ett problem. Men tillsvidareanställningar är ju grunden. Det är 4,7 miljoner människor som arbetar i . Av dessa är det drygt 600 000 som har visstidsanställningar. Så det är ju inte en jättestor del av den gruppen. Som jag sade i mitt anförande är det många som går från att ha en visstidsanställning till en fast heltidsanställning, och det tycker vi är väldigt bra. Det är en port in hos arbetsgivaren. Jag har inte heller sett några rättsfall där man har lyckats bevisa att det finns en arbetsgivare som missbrukar systemet. Jag väntar fortfarande på det. Det är det som TCO och även Socialdemokraterna anför, att det finns ett stort missbruk. Det som regeringen har svarat till är att lagen om anställningsskydd i är otroligt stark, likaväl som de svenska kollektivavtalen som ger ett mycket bra och starkt skydd för anställda i . Det ser inte ut så i alla länder. Och vi får naturligtvis avvakta vad säger, men jag tror inte att det kommer att bli något problem. Jag tror att det kommer att gå bra. hinner jag inte svara på frågan om kollektivavtal och utstationerade, men jag kan säga att det är en komplex fråga. 93 (S) replik: kan svara på den frågan i sin nästa replik, om hon så vill. Jag har bara en kort kommentar om visstidsanställningarna. Jag vill nog hävda att de parter som har klarat av det här har gjort det tack vare att man har kommit fram via förhandlingsvägen. Både du och jag nämnde den offentliga arbetsgivaren. Där har det tecknats kollektivavtal. går man över till en tillsvidareanställning. Det har ju också begränsat de rullande visstidsanställningarna. Men som vi och framför allt parterna ser det kommer det i grunden att krävas någon form av lagstiftning om detta för de parter som inte lyckas hantera de rullande visstidsanställningarna. Sedan kvarstår min fråga om sjysta villkor för dem som är utstationerade. På vilket sätt är sjysta villkor ett hinder i utstationeringssituationen? Den frågan skulle jag gärna vilja ha ett svar på. 94 (M) replik: När det gäller rullande visstidsanställningar och ett krav på lag tror jag inte att man ska underskatta parternas både kraft och möjligheter att få till regelverk som fungerar i varje bransch. I fråga om kollektivavtal och utstationerade är det klart att det är ett hinder, om man insisterar på att det bara är svenska kollektivavtal som duger. Vi tror att det är ett hinder. Det gör det krångligare. Ett exempel är , som har det mest gynnade kollektivavtalet i hela med relativt höga löner och andra goda villkor, om vi jämför med hur kvinnor inom LO-kollektivet har det. Vi säger att det ska vara sjysta villkor. Man ska kunna presentera hur de villkoren ser ut, och det ska följa den hårda kärnan som vi brukar prata om. Det är vi nöjda med. Det ska ju också kontrolleras att det faktiskt är så. Men att det måste vara ett svenskt kollektivavtal – som kanske är det bästa, högsta och starkaste i världen – är kanske inte riktigt rätt om vi ska få en ökad konkurrens, lägre priser i och göra det lönsamt att bygga. Det behövs kanske en ökad konkurrens, och då måste det vara möjligt att hitta andra vägar än att kräva just ett svenskt kollektivavtal. Det är viktigt att man kan röra sig över gränserna. Det är ju därför som vi har en inre marknad. Vi i får nog acceptera att det är så det kommer att se ut framöver. Allt kan inte styras enligt vårt regelverk. 95 (V) replik: lade stor vikt vid att vi måste inse att verkligheten har ändrats. Det var händelsevis också det som var utgångspunkten i mitt anförande, att vi behöver förbättra arbetsrätten just för att verkligheten har ändrats. Det finns uppenbara luckor i de regleringar som finns . En del av den verklighet som jag nämnde är att de som har osäkra visstidsanställningar drabbas hårt av detta. Fyra av tio känner oro för hushållsekonomin. Det tycker jag är ett problem både för dem och för samhället i stort, att dubbelt så många med osäkra anställningar drar sig för att framföra kritiska synpunkter på arbetet. Det är lätt att inse vad det kan leda till för arbetsmarknaden som helhet. Frågan är då: Gills den delen av verkligheten för ? Tycker du också att det är en del av verkligheten? Eller är det inte en del av det som du ser som verkligheten? I samband med detta måste jag också fråga: Vad är då problemet med att ha en lagstiftning som innebär att arbetsgivaren ska behöva motivera varför man vill ha en visstidsanställning i stället för en tillsvidareanställning? Och vad är problemet med att en person som har varit anställd i två på en arbetsplats ska få en tillsvidareanställning? Varför skulle detta vara ett problem? Och varför är inte beredd att anpassa lagstiftningen till den verklighet som drabbar de människor som är i den situationen? 96 (M) replik: Det är bra att vi kan vara överens om att verkligheten har förändrats. Jag förstår den anställde som känner sig osäker och inte kan veta om han eller hon har ett jobb eller om . Det är klart att det inte är någon bra situation. Men det kan ju vara problem även för arbetsgivaren. De flesta har anställda därför att de behöver ha det. Man vet inte hur jobbsituationen ser ut därför att verkligheten gör att konjunktursvängningar och orderinkommanden går upp och ned väldigt snabbt . Jag tror att de flesta arbetsgivare är goda och vill behålla bra arbetskraft. De skulle nog helst se att det är heltidsanställningar och fasta anställningar som är på svensk arbetsmarknad. Man vet inte heller om man kan behålla arbetskraft. Det finns så många typer av ledigheter i . Vi har rätt att vara lediga för olika saker. Då behöver det tas in en vikarie. Då blir det ju , eftersom ledigheten är . Sedan kanske samma person kommer i fråga för att vikariera för någon annan person som ska vara ledig. Det kan inte med automatik innebära att man måste anställa den personen, vilket skulle innebära ytterligare en anställd. Vi måste ju se på hur verkligheten ser ut, även för arbetsgivaren som skapar arbeten. Det är klart att vi vill att människor ska kunna ha anställningstrygghet. Men med en generös ledighetslagstiftning på svensk arbetsmarknad följer naturligtvis också en stor grupp med visstidsanställningar. Det är ju nästan oundvikligt. 97 (V) replik: Det känns lite besvärligt att diskutera den här frågan, för när jag ställer frågor får jag i stället för svar ett antal märkliga exempel som egentligen inte berör frågeställningen i grunden. Jag får nu använda min tid till att förklara lite grann vad jag menade och vad som är problemet med resonemang. Arbetsbrist är alltid en saklig grund för att säga upp personal.