prot · H20913 · 2014-10-23 00:00:00 — § 1 Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Finansministern överlämnade regeringens proposition 2014/15:1 med förslag till statsbudget , finansplan, skattefrågor och tilläggsbudget m.m. 1 Finansminister (S): är ett fantastiskt land med stora möjligheter för framtiden. Här finns så mycket vilja och engagemang, så mycket kunskap och kompetens och så mycket kreativitet och idérikedom. Alla dessa möjligheter, all den kraft som finns i ska vi ta till vara tillsammans. Det är till det som vi ska använda politiken. På så sätt kan bli en global förebild, ett land som kännetecknas av alla människors lika värde och tron på att framtiden går att förändra. ska vara en ledande och inspirerande kraft i världen, där vi investerar gemensamt i människor, i miljö, i konkurrenskraft och i omtanke om varandra. står starkt när vi håller ihop. Den nya regeringen har valt att ta ansvar för i ett läge där vårt land står inför stora utmaningar. Ojämställdheten mellan kvinnor och män består. Arbetslösheten har bitit sig fast på en hög nivå. 14 av 16 miljömål nås inte. Revorna i välfärden är uppenbara, och klyftorna vidgas. Den nya regeringens uppgift är att föreslå en politik som möter dessa utmaningar, att föreslå en väg framåt där vi möter de rättmätiga krav på förändring som finns. Det är den vägen vi stakar ut i dagens budgetproposition. Det är en budget som presenteras i ett kärvt läge. Omvärlden ger inte svensk ekonomi den draghjälp som skulle vara önskvärd. Våra egna möjligheter begränsas av ett stort strukturellt underskott. Tillväxten i euroområdet är svag, svagare än vi tidigare förväntat. Det är den höga skuldsättningen och den alltför låga konkurrenskraften i flera länder som håller tillbaka konjunkturuppgången på vår kontinent. I andra delar av världen ser tillväxtförutsättningarna bättre ut, framför allt i den amerikanska ekonomin. Men det är klart att riskerna för en svagare utveckling dominerar i världen. Vi ser tilltagande geopolitiska spänningar. Inte minst gäller det utvecklingen i . Detta riskerar naturligtvis att få genomslag på den ekonomiska utvecklingen framgent. Här i behöver vi också ta oss an framtidens utmaningar i ett läge där våra egna medel är begränsade. Det är levde upp till det finanspolitiska ramverkets överskottsmål, och det kommer att dröja innan vi återigen är tillbaka i den ordningen. uppvisar stora underskott i statens finanser. Underskottet är , och vi lånar alltså 10 miljoner varje timme bara för att finansiera dagens offentliga åtaganden. Ladorna gapar tomma. Med högre ambitioner för det offentliga åtagandet kommer också högre krav på finansiering. Jag vill vara mycket tydlig. De ofinansierade skattesänkningarnas tid är förbi. Vi föreslår en fullt finansierad budget. Det är första gången sedan budgetsaneringen som en svensk regering går fram med en så här stram budgetproposition. Med en svag draghjälp från omvärlden och med begränsade egna resurser tar vi oss an framtidens utmaningar. Genom en ansvarsfull finansiering kan vi ändå presentera viktiga reformer för att ta i en ny färdriktning. Vårt mål är enkelt. ska vara ett land som håller ihop. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande ska vara ett jämställt land. Kvinnor och män ska ha samma makt att utforma samhället och sina egna liv. Vi ska ges samma möjligheter till ett jobb och en lön man kan leva på. Därför ska heltid vara norm på arbetsmarknaden och deltid en möjlighet. Därför ska fler anställas i omsorgen om våra barn och våra äldre. Då får våra barn en tryggare uppväxt och våra äldre en tryggare vardag. De som arbetar i förskolan och äldreomsorgen – oftast kvinnor – får det mindre stressigt när de får fler arbetskamrater. Och de – oftast kvinnor – som går ned på deltid för att ta hand om sina barn eller sina föräldrar ska inte behöva göra det för att förskolan eller äldreomsorgen håller för låg kvalitet, utan det valet ska i så fall bero på att man vill tillbringa med sina nära och kära. är väl en människa i så stort behov av att känna trygghet som när värkarna inför en förlossning sätter igång. Därför genomför vi en särskild satsning på förlossningsvården och på kvinnors hälsa. Ojämställda familjemönster grundläggs under föräldraledigheten och påverkar sedan barnens hela uppväxttid. Därför måste uttaget av föräldrapenning bli mer jämlikt. Av denna anledning reserverar vi för vardera förälder. avskaffar vi vårdnadsbidraget. Dessutom föreslår vi att arbetet för att motverka mäns våld mot kvinnor stärks. Vi gör en unik satsning på kvinnojourerna. Villkoren för ensamstående mammor stärks genom en rejäl höjning av underhållsstödet. ska vara ett jämställt land. Det är bra för kvinnor, det är bra för män och det är bra för . Vi ska ha fler jobb. Vi vet vad ett eget jobb innebär i form av gemenskap, utveckling och känslan av att kunna bidra. Ett eget arbete ger också en egen inkomst och möjlighet att själv bestämma över sin ekonomi och sitt eget liv. På samma sätt vet vi vad arbetslöshet innebär, med förlorad inkomst, avsaknad av arbetskamrater och undran över vad som egentligen är ens uppgift i samhället. Det är därför jobben är en så central fråga, och det är därför regeringen har satt upp målet att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . Ineffektiva stimulanser av näringslivet ersätts av investeringar i rätt utbildad personal, ett fungerande järnvägsnät, bättre landsbygdsutveckling, export och företagande. Unga människor ska inte behöva inleda sitt vuxna liv i långtidsarbetslöshet. I stället ska man utbilda sig eller ha ett traineejobb inom vården eller omsorgen. Vi vill investera i företagande. Vi vill investera i klimatanpassning. Vi vill investera i kunskap och kompetens. Så ska vi skapa fler jobb i . ska ha en bra skola. Det är vårt ansvar gentemot våra barn och en förutsättning för att ska stå starkt i den globala konkurrensen. Vi har länge lyckats konkurrera i världen med kunskap och kompetens snarare än med låga löner. Men den generation som växer upp kommer att möta en än tuffare konkurrens när det är dags för dem att kliva ut i yrkeslivet. Därför måste vi rusta alla våra barn med en god grundutbildning och en god gymnasieutbildning och ge dem goda möjligheter till fortsatta studier. Bara så kommer att kunna fortsätta att stå starkt på världsmarknaden. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Men en bra skola handlar om så mycket mer än så. Det handlar om att ta till vara den potential som finns hos var och en av oss. Jag vill se en skola där varenda unge i vartenda klassrum i hela får det stöd den behöver för att kunna växa, utvecklas och nå sin fulla potential. Det är därför vi behöver mindre klasser, fler speciallärare och fler specialpedagoger. Det är därför vi behöver gå samman för att göra läraryrket mer attraktivt. Och det är därför vi behöver satsa extra resurser på de skolor som har de allra tuffaste utmaningarna. Vi investerar i budgeten stora resurser för att lyfta skolan. Det är viktigt, och det är riktigt. Det handlar ytterst om våra barns framtid. ska vara ett föregångsland inom klimatomställningen. Precis som med skolan är det ett ansvar vi har gentemot våra barn. Därför ska vi höja ambitioner på klimatområdet. På något sätt tycks det alltid finnas något skäl till att avstå från att göra de nödvändiga vägvalen. Men det är en väldigt kortsiktig strategi. Förutsättningarna för den finansminister som kommer att stå här efter mig är beroende av vilka investeringar vi gör här för att värna vår natur och motverka klimatförändringarna. Därför vill regeringen kraftigt öka insatserna för att skydda värdefull natur och den biologiska mångfalden. Stöd ska ges till de kommuner som genomför klimatinvesteringar. Insatserna för att sanera och klimatsäkra områden ska ökas. Klimatbiståndet kommer också att förstärkas. ska ta en tätposition i klimatarbetet. ska vara ett välfärdsland. står starkt när vi håller ihop. När människor är trygga vågar de mer. Avgörande för detta är att det finns en välfärd som kan komma alla till del. Därför föreslår vi i budgeten betydande investeringar i stärkt sjukvård. Vi tar tydliga steg mot att minska klyftan i beskattning mellan pensionärer och löntagare. Vi föreslår att våra gemensamma försäkringar rustas upp. Stupstocken, den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, tas bort . Så syr vi steg för steg ihop de revor som vuxit i välfärden. Jag upplever att det finns goda förutsättningar för en bred samverkan . Vi är ense om mycket. Vi är överens om att de ofinansierade reformernas tid är förbi. Vi kan kalla det för krona-för-krona-principen eller full finansiering. Men att underskotten behöver minskas och har blivit för stora och att det finansiella sparandet behöver stärkas är vi överens om. Vi är också överens om att skolan och utbildningsväsendet inte bara kan förbättras genom olika former av organisatoriska förändringar utan att skolan också behöver ökade resurser för att klara sitt uppdrag. Därutöver är vi överens om att behöver nya investeringar i infrastruktur. Bättre fungerande järnväg är en förutsättning för vårt näringsliv och för att arbetsmarknaden ska fungera bättre. Här kan det finnas olika uppfattningar om exakt vilka projekt som ska ha högst prioritet. Men att behöver investera mer i infrastruktur finns det en bred uppslutning om. Vi är självklart inte överens om allt mellan partierna, och det ska vi inte heller vara. Men på dessa områden ser jag en god grogrund för fortsatta samtal . Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Den här budgeten har tagits fram i samarbete med . har valt att i detta svåra parlamentariska läge kliva fram och ta ansvar för landet. De har medverkat till en budget som tar stort ansvar för statens finanser och innehåller viktiga reformer för framtiden. För detta förtjänar vår respekt. Det är vår förhoppning att vi ska kunna föra konstruktiva samtal för bästa även med andra partier under innevarande riksdagsår liksom . Det är vår vilja och förhoppning att nå breda samförstånd om vägen framåt för . Det är självklart rimligt att man efter ett val vill lägga fram de förslag som man har drivit i valrörelsen. Men precis som det finns förväntningar på oss att göra det finns det också förväntningar på oss att i svåra stunder söka det som förenar och inte bara det som skiljer oss åt. Jag tror att många delar min bild av att utmaningar ligger i behovet av en ökad jämställdhet, fler jobb, bättre skola, renare miljö och en väl fungerande välfärd. Jag har redogjort för hur vi i budgetpropositionen väljer att ta oss an utmaningarna. Vi vill att ska vara ett land som håller ihop. Det har varit målet för de förslag som ryms i budgeten . är det min förhoppning att vi kan bygga allt större samsyn kring vägen framåt för . Med de orden överlämnar jag regeringens budgetproposition för till . 2 (M) replik: Tack, , och välkommen till de riktiga debatterna i denna kammare! Vi får väl se hur det blir med samsynen. Jag tänkte att vi ska börja med hur den ser ut vad gäller det ekonomiska läget och sysselsättningseffekter. I den förra budgetpropositionen, den sista från alliansregeringen, beskrivs i avsnitt 1.9.1 långsiktiga sysselsättningseffekter av politiken. Regeringen skrev då: Regeringens bedömning baseras på den forskning som finns kring effekterna av olika åtgärder. Sedan visas en tabell med olika långsiktiga effekter på i storleksordningen 250 000 fler sysselsatta som följd av de strukturreformer som Alliansen genomförde och i bnp-effekt. I årets avsnitt 1.9.1 Effekter på arbetslöshet och sysselsättning framgår det inte av någon tabell. Det ordas en del. Avsnittet avslutas med: ”De skatteförslag som lämnas och aviseras i denna proposition kommer att bidra till att sysselsättningen och BNP dämpas något.” är min första fråga till finansministern. Vi har efterlyst redovisning av vilka sysselsättningseffekter den nya regeringens ekonomiska politik skulle kunna få. Det är ändå jobb och tillväxt som är det viktiga och hur vi förvaltar den breda jobbuppgång vi nu ser i . Min andra fråga till finansministern är: Hur ger i övrigt dagens budgetproposition möjlighet för att förstärka jobbtillväxten, och hur kan den stärka svensk tillväxt och svensk konkurrenskraft? 3 Finansminister (S) replik: Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande pekar på en av de stora orsakerna till att vi just nu har problem med statens finanser. Det är att den tidigare regeringen i budgetproposition efter budgetproposition har fantiserat om fantastiska sysselsättningseffekter av sina skattesänkningar. Problemet är att de inte har infriats, utan de önskedrömmarna har flyttats framåt år . Man har sagt: kom inte sysselsättningseffekten den här gången, men den kanske kommer eller åren därpå. har man trott att det finns stora utrymmen i de offentliga finanserna, och sedan har man de facto satt sprätt på prognospengar. Det är en av huvudorsakerna till att vi nu har ett strukturellt underskott i statens finanser på . Jag tycker inte att det är ett särskilt bra sätt att bedriva ekonomisk politik. Min bedömning är i stället att man ska vara försiktig med den typen av glädjekalkyler. Det har visat sig att det finns stora osäkerheter med den typen av kalkyler. Jag kan till exempel påminna om att i sin vårmotion skrev att man trodde att jobbskatteavdragen skulle skapa 500 000 nya jobb på kort sikt. I stället tror jag att det är bättre att göra mer måttfulla bedömningar. Vår bedömning är att man dessutom inte bara kan titta på sysselsättningseffekterna som finns utifrån skatteförändringarna som du pekar på. Det är också viktigt att titta på sysselsättningseffekterna av de utgifter vi har. Vi gör till exempel utbildningsinsatser som naturligtvis stärker möjligheterna till jobb. Men även de investeringar vi gör inom äldreomsorgen och barnomsorgen kommer också att kunna ha sysselsättningseffekter. Min bedömning är att budgeten är ett viktigt steg på vägen mot att ska kunna ha den lägsta arbetslösheten i EU . 4 (M) replik: Jag tackar för att hon svarar, men jag noterar att när jag frågar efter regeringens bedömning och hade hoppats på till exempel forskningsbaserade prognoser så får jag till svar min bedömning ur finansministers mun. En politisk bedömning eller personlig bedömning är ju en sak, men frågan är ju däremot vad, baserat på det vi vet om ekonomins funktionssätt, som talar för att dyrare jobb gör att de blir fler. Om man lägger 40 gånger så mycket i skattehöjningar på jobb som man lägger på företagen, vad är det då som gör att ekonomin kan växa mer? Det skulle behöva och det vi behöver till just finansiering av välfärden är en tillväxt som kan ta fart när ekonomin vänder uppåt. riskerar vi att bromsa den breda sysselsättningsuppgång som , som publicerades senast , bekräftar att har. Vi måste vara rädda om starka position. Mina fråga är varför finansministern vill riskera att urholka den. 5 Finansminister (S) replik: Det är ett tydligt skifte i svensk politik i den här budgeten. handlar jobbskapande inte längre bara om att man drömmer om att skattesänkningar ska ha fantastiska sysselsättningseffekter, utan jobbpolitiken innehåller numera något mer. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Den innehåller investeringar i utbildning, att våra unga ska kunna läsa klart på gymnasiet och att de ska kunna gå en högre utbildning. Det handlar om investeringar i infrastruktur, där vi bygger ut järnvägsunderhållet, så att vi kan vårda den järnväg som vi har. Det handlar om att satsa på exportfrämjande, på miljöteknik, på ungt företagande och på turism. Men vi ser också att en fungerande välfärd är central för jobbskapandet. Vi ser inte att det är de länder som har de lägsta skatterna som har den högsta sysselsättningen, utan det har tvärtom välfärdsstater där det finns möjlighet för alla att arbeta, genom fungerande barnomsorg och fungerande äldreomsorg – det är så vi skapar en stark sysselsättningstillväxt i . Det möjliggör att människor kan jobba heltid och möjliggör att även kvinnor kan gå till jobbet. 6 (SD) replik: Jag var en av 49 ledamöter i den här kammaren som röstade nej till att släppa fram den regering som vi har . Jag röstade på det sättet därför att jag saknar förtroende för dessa två partier och deras ministär. Med det sagt vill jag ändå lyfta fram vissa positiva saker med mina politiska meningsmotståndare. Exempelvis har jag stort förtroende för det sätt som Socialdemokraterna agerade på i samband med den så kallade budgetsaneringen, där man tog ett stort ansvar för statens finanser. Man lyckades minska de offentliga utgifterna mätt som andel av bnp. Man lyckades vända ett underskott till ett överskott. Som en konsekvens av det lyckades man också vända en negativ tillväxt och en negativ konsumtion till en positiv sådan. Det är såklart inte lätt som regering att ta impopulära beslut som åtminstone på kort sikt kan riskera att straffa sig. Det är just mot bakgrund av det beteende som vi såg då som jag med tilltagande förvåning noterar hur man nu tycks göra en fullständig kursändring. Beskedet nu är tydligen att överskottsmålet ska bort eller åtminstone ses över och på ett eller annat sätt inte vara lika ambitiöst. Om man inte gör det har man ju inte råd att genomföra det som man har lovat sina väljare, och det blir ju dåligt. Jag har därför två ganska enkla frågor till finansministern. Vilket besked är det egentligen som gäller när det kommer till det finanspolitiska ramverket i allmänhet och överskottsmålet i synnerhet som en viktig grund för den ekonomiska politiken? Vilken betydelse har era två vänsterradikala samarbetspartier haft för ställningstagandet att överge det finanspolitiska ramverket? 7 Finansminister (S) replik: Vi socialdemokrater skapade det finanspolitiska ramverket och står naturligtvis bakom det finanspolitiska ramverket. Jag har också kritiserat den borgerliga regeringen för att man genomför ofinansierade skattesänkningar på ett sätt som inte är förenligt med ramverket. är i ett läge där vi ligger mer än hundra miljarder från det överskottsmål som vi har nått. Det handlar delvis om att vi har lågkonjunktur, men det handlar också om att vi strukturellt har hamnat på en bana som inte är förenlig med överskottsmålet. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Om vi bara väntade på konjunkturförbättringen skulle våra finanser stärkas med runt 30 miljarder. Men det räcker inte med en konjunktureffekt för att vi ska kunna nå överskottsmålet, utan därutöver skulle vi behöva genomföra en strukturell åtstramning på 75 miljarder för att kunna nå överskottsmålet. Det är så illa det ser ut i statens finanser. Det är mot den bakgrunden jag säger att ladorna är tomma. Vi behöver alltså en strukturell åtstramning i form av besparingar och skattehöjningar för att kunna nå överskottsmålet . Givet det läge som är i omvärlden, med svag återhämtning och det faktum att har låg statsskuld, är det regeringens bedömning att det inte är lämpligt att genomföra en så kraftfull åtstramning till 2018. Vår bedömning är i stället att vi bör nå överskottsmålet något eller än 2018. 8 (SD) replik: Jag ska inte stå här och påstå att jobbet som finansminister är ett lätt jobb, för det tror jag inte. Men vissa fördelar tycks det onekligen ha. När man till exempel får massiv kritik från en myndighet, exempelvis , kan man helt enkelt hota med att lägga ned den myndigheten. Om det är ett förtroendeingivande agerande eller inte överlåter jag i all ödmjukhet åt väljarna att avgöra. Däremot vill jag fråga finansministern om finansministern över huvud taget är medveten om att det går att förstärka de offentliga finanserna inte bara genom att höja skatterna på sysselsättning och tillväxt utan faktiskt också genom att syna vissa utgiftsområden. Bland det första ni gjorde som nytt regeringsparti var att ansluta er till den migrationspolitiska överenskommelse som gör till ett extremt land internationellt sett, där vi tar emot flest antal asylsökande i förhållande till vår folkmängd, till hela EU. Är finansministern medveten om den här politiken, som kostar pengar? Är det möjligen de här utgifterna som gör att vi inte kan leva upp till överskottsmålet? 9 Finansminister (S) replik: Jag har aldrig hotat med att lägga ned . Jag har tvärtom sagt att jag inte har några planer på att lägga ned . Orsaken till att vi har problem med statens finanser är att den borgerliga regeringen har genomfört stora, ofinansierade skattesänkningar även i en konjunkturuppgång. Det är orsaken till de problem som vi har i statens finanser. Vi förstärker nu de offentliga finanserna på flera olika sätt. Bland annat tycker vi att de som har riktigt höga inkomster bör kunna bidra lite mer för att våra barn ska få en bra skola. Därför höjer vi skatten för personer med inkomster . Jag har noterat att inte verkar tycka att det är en bra idé utan värnar väldigt mycket om de personer som har inkomster och värnar om att de inte ska behöva bidra mer till exempelvis att sänka skatten för pensionärer och ge pensionärerna en tryggare tid på äldreboendena genom att anställa mer personal. De värnar väldigt mycket om dem som har riktigt höga inkomster. Det tycker jag är värt att notera i de uttalanden som har gjort . Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande 10 (C) replik: Det är ett slitet retoriskt knep i den här kammaren att i debatten hänvisa till att folk har hört av sig. Det råkar emellertid vara så: folk hör av sig. Jag undrar om finansministern är medveten om alla de som ligger vakna , oroliga över den politik som du lägger fram i ditt förslag till statsbudget, . Vad ska jag säga till den unga tjej som har startat ett hemtjänstföretag, som har växt och anställt, byggt upp en verksamhet och ett företag som hon är stolt över? Hon får nu se sina värden raseras, måste möta oro från såväl anställda som äldre och vet inte vad hon ska säga när banken hör av sig och vill ha extra säkerheter. Allt hon vet är att du har lagt en tre lång våt filt över hennes verksamhet. När den långa, våta filten av utredningar är klar vet ingen vad som kommer att vara kvar. Hon och hennes kolleger ligger vakna på grund av din politik. Vad ska jag säga till de bönder, lastbilschaufförer och tusentals andra företagare vars verksamheter nu befinner sig i limbo därför att du föreslår nya skatter och frångår både forskning och sunt förnuft när du föreslår skatter på gödsel och avstånd? fick vi också veta att du tänker halvera RUT-avdraget. Det är en ny bransch där du väcker oro. De här människorna ligger vakna av oro på grund av din politik. Vad ska jag säga till alla unga som är stolta över sitt första riktiga jobb men som möts av undflyende blickar och huvudskakningar när de frågar chefen om de fortfarande har ett jobb när du fördubblar deras arbetsgivaravgifter? Vad är hälsning till alla dessa människor? Vad ska jag framföra när de hör av sig till mig? Säger du förlåt? Tycker du att de får skylla sig själva? Bryr du dig över huvud taget om att du rubbar deras nattsömn med den budgetproposition som du just nu lägger fram för ? 11 Finansminister (S) replik: Om det hade varit så att den nedsatta arbetsgivaravgiften för ungdomar hade skapat väldigt mycket nya jobb för ungdomar, om arbetslösheten bland ungdomar hade sjunkit i stället för att öka med den reformen, då hade jag haft svårt att dra tillbaka den. Men eftersom vi inte har sett de fantastiska jobbeffekterna av reformen är naturligtvis bedömningen att det inte kommer att ha några stora jobbeffekter att vi tar bort den. Däremot är det pengar som vi behöver använda på ett smartare sätt. Anledningen till att vi behöver finansiera alla reformer krona för krona är att den regering som ditt parti satt i genomförde stora, ofinansierade skattesänkningar på ett sådant sätt att vi nu har ett underskott på , varav är ett strukturellt underskott som alltså inte kommer att försvinna i takt med att ekonomin förbättras. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande