prot · H10989 · 2014-03-25 00:00:00 — 1 § Återrapportering från Europeiska rådets möte 1 Statsminister (M): träffades för sitt sedvanliga vårtoppmöte. Vanligtvis ägnas detta möte åt att diskutera unionens strategi för tillväxt och sysselsättning, det som kallas för 2020. dominerades dock toppmötet av den allvarliga situationen i och på , och vi tog ett antal beslut med anledning av den ryska aggressionen mot . Därutöver hade vi en första diskussion om kommissionens förslag till klimat- och energiramverk för perioden . Vi berörde också olika frågeställningar relevanta för industrins konkurrenskraft, för genomförandet av den europeiska terminen och för 2020. Vi välkomnade överenskommelserna om den gemensamma avvecklingsmekanismen i bankunionen och om det så kallade sparandedirektivet. Slutligen stämde vi av förberedelserna inför toppmötet mellan och den 2–. har vi kunnat följa hur genom militär aggression har tagit kontrollen över i . I närvaro av ryska styrkor har en så kallad folkomröstning genomförts i strid med konstitution, följt av en självständighetsförklaring och ett införlivande av i . har tillsammans med en näst intill enad omvärld fördömt det ryska agerandet som ett brott mot folkrätten, krävt att de ryska militära styrkorna ska dras tillbaka samt kallat det ryska agerandet för en akt av aggression. Händelserna i satte stor prägel på . förklarade att man inte erkänner den olagliga folkomröstningen på och inte heller införlivandet av och Sevastopol i . Medlemsstaterna påtalade vikten av att EU står enat i sin kritik och sitt agerande. Som en reaktion på det ryska agerandet enades om att utöka sanktionslistan med ytterligare tolv personer från och , som beläggs med reseförbud och vars tillgångar fryses. Dessa personer har på olika sätt varit ansvariga för ockupationen och införlivandet av i . Nästa toppmöte mellan och som skulle ha ägt rum kommer att ställas in liksom medlemsstaternas bilaterala toppmöten med . Vidare enades vi om att en ytterligare destabilisering av ska leda till långtgående konsekvenser för inom ett antal ekonomiska områden. Kommissionen och medlemsstaterna ombads att redan nu gå vidare med att förbereda sådana ytterligare möjliga åtgärder. Parallellt med detta uttalade ett starkt stöd för . I anslutning till toppmötet undertecknades de politiska delarna av EU:s associeringsavtal med . Ett första politiskt dialogmöte kommer att hållas . Vidare enades vi om att ge ukrainska produkter ensidigt tillträde till EU:s inre marknad. Vid sidan av detta pågår arbete inom IMF och EU för att kunna ge omfattande ekonomiskt stöd till , dels genom lån, dels genom direkta bidrag. Det är mycket viktigt eftersom den ukrainska ekonomin befinner sig i en svår situation. Vid informerade jag EU:s medlemsstater om att alliansregeringen är beredd att i tillägg till detta undersöka förutsättningarna för ett bilateralt lån till . Vi avvaktar nu rapporter från det IMF-team som befinner sig i vad avser de olika behoven och hur stora dessa kan tänkas vara. Toppmötet fastställde också att om inte lyckas komma överens om att skicka observatörer till i närtid ombeds EU:s höga representant att genast vidta förberedelser för att skicka EU-observatörer till landet. Det är glädjande att sent kunde komma överens om att skicka internationella observatörer till . För att föregripa eventuella påtryckningar från kom också överens om att tidigarelägga undertecknandet av associeringsavtalen med och till senast . Vi ser ett som utan att tveka agerar i strid mot all internationell rätt. Från och EU:s sida har vi varit tydliga med att folkrätten måste gälla och att dessa brott mot internationell rätt måste leda till tydliga reaktioner från det internationella samfundet. Det är positivt och ett styrkebesked att EU lyckats stå enigt i sitt fördömande och sin reaktion mot . Inte minst gäller det enigheten om att föra upp fler personer på sanktionslistan och enigheten om att en ytterligare destabilisering av ska leda till långtgående konsekvenser inom ett antal ekonomiska områden. Det är också välkommet att EU lyckades uttrycka ett så starkt politiskt och ekonomiskt stöd för och dess regering – något som vi från svensk sida varit pådrivande för i förhandlingarna. Jag hoppas att fler länder kommer att följa efter det svenska initiativet och ge bilaterala lån. Med detta stöd kan förhoppningsvis den ukrainska regeringen vända den nedåtgående ekonomiska trenden och åter skapa tillväxt och sysselsättning. Detta skulle ge hopp . presenterade kommissionen ett förslag till ramverk för unionens klimat- och energipolitik fram . Kommissionen föreslog ett övergripande mål för unionens utsläppsminskningar på räknat . Detta mål ska sedan fördelas på medlemsländerna så att varje medlemsland får ett nationellt utsläppsmål på samma sätt som skedde förra gången då unionen kom överens om ett utsläppsmål . Kommissionen föreslog som en del av ramverket också ett mål för EU-ländernas förnybara andel av energiproduktionen på . Målet är tänkt att vara bindande på EU-nivå men inte bördefördelas nationellt på de olika medlemsländerna – detta för att ge större flexibilitet för hur medlemsländerna sedan väljer att uppnå målet. Kommissionen bad dessutom att få återkomma om ett eventuellt nytt mål för energieffektivitet när en översyn av energieffektiviseringsdirektivet gjorts . Regeringen välkomnar kommissionens meddelande om klimat- och energipolitiken till 2030. Regeringen ställer sig bakom kommissionens förslag på 40 procents utsläppsminskning inom EU jämfört med , förutsatt att detta bördefördelas mellan medlemsstaterna på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen anser att ambitionen ska höjas ytterligare genom att EU därutöver åtar sig ytterligare 10 procents utsläppsminskningar i form av internationella utsläppsminskningsenheter, förutsatt att andra utvecklade länder tar sin del av ansvaret i de internationella förhandlingarna. Regeringen stöder också ett mål på förnybar energi inom EU liksom förslaget att återkomma till energieffektivisering . Utsläppsmålet är överordnat förnybarmålet eftersom det viktigaste är att utsläppen minskar. Vid toppmötet var det dock flera medlemsländer som inte var beredda att ställa sig bakom vare sig kommissionens förslag eller en tydlig tidtabell. Flera betonade att det är svårt att komma överens om de övergripande målen innan man vet vad fördelningsnyckeln blir. För en del länder har Ukrainakrisen inneburit att motståndet ökat mot att ställa om den egna energiproduktionen från fossila källor. Andra menar att den ekonomiska krisen har gjort att man inte har råd att investera i ny teknik. Vår ambition var att skulle ange den huvudsakliga inriktningen för EU:s klimat- och energipolitik till 2030. Jag argumenterade för att vi redan nu skulle kunna fatta beslut om de övergripande målen. Resultatet blev att vi i slutsatserna slår fast att kommissionens förslag ska utgöra grunden för de fortsatta diskussionerna. Detta är viktigt eftersom det innebär ett erkännande av såväl en 40-procentig utsläppsminskning som det 27-procentiga förnybarmålet, även om dessa mål ännu inte är överenskomna. Slutsatserna slår också fast de principer som det nya ramverket ska bygga på. Kostnadseffektivitet, samstämmighet och flexibilitet kan sägas utgöra ledord. Det är också glädjande att vi inför toppmötet lyckades snabba på tidtabellen så att vi kommer att stämma av arbetet vid vårt möte och fatta slutligt beslut senast . Med ett beslut kommer EU att kunna göra klart sin ambitionsnivå , då de utvecklade länderna har uppmanats att klargöra sina positioner inför klimatmötet i . Medlemsländerna och kommissionen kommer att arbeta vidare med kommissionens förslag som grund. I det arbetet ingår bland annat en analys av konsekvenserna för respektive medlemsland. På energiområdet bekräftade vi inriktningen att fullborda den inre marknaden för energi 2014 och utveckla länkar så att inget medlemsland är isolerat från det europeiska nätverket för gas och elektricitet till 2015. Det står klart att när vi på EU-nivå diskuterar klimatfrågan handlar det för flertalet medlemsländer främst om energi och försörjningstrygghet. Kommissionen ombads mot denna bakgrund att genomföra en studie av EU:s energisäkerhet och presentera en plan om hur EU:s energiberoende kan minskas. Vi hade också en diskussion om olika förutsättningar för att öka industrins konkurrenskraft. Jag framhöll vikten av att etablera långsiktiga goda ramvillkor, till exempel stimulera forskning och innovation, skapa en väl fungerande inre marknad, motverka regelkrångel och fortsätta omställningen till ett koldioxidsnålt och hållbart näringsliv. Flera medlemsländer inklusive underströk betydelsen av att genomföra den europeiska planeringsterminen och för tillväxt och sysselsättning, 2020. berörde också kort förberedelserna inför det toppmöte mellan och som kommer att äga rum . Det fanns enighet om att utveckla ett brett och modernt partnerskap mellan och och att stärka relationerna inom bland annat handel, god samhällsstyrning, demokrati, rättsstaten och mänskliga rättigheter. Några av medlemsstaterna underströk vikten av att på toppmötet också betona vikten av att gemensamt motverka smuggling av illegala migranter. Jag är därmed redo att svara på kammarens frågor. 2 (S): Jag tackar statsministern för redogörelsen från . Jag tänkte koncentrera mig på klimat- och industripolitik. I nästa omgång kommer att diskutera . Man är lite besviken men kanske inte så förvånad över hur regeringen har drivit klimatfrågorna på toppmötet och även hur den har drivit dem . Regeringen har varit djupt splittrad. I har både och varit för bindande mål. har dock satt ned foten, och det gäller inte längre. Jag tycker att detta är väldigt tråkigt. Andra länder, till exempel , och , har intagit en mycket mer progressiv hållning, medan den nästan har satt sig på åskådarplats. Den har svikit det som traditionellt varit den stolta, svenska hållningen, nämligen att vara djupt drivande i miljöfrågorna. Vi socialdemokrater har tydliga mål som vi tycker att man ska driva: att minska klimatutsläppen , att EU ska bygga ut den förnybara energin och att man ska anta ett mål om ökad energieffektivisering. Tyvärr har regeringen inte ställt upp bakom detta utan ställt sig på de miljöovänliga krafternas sida. Det är också tråkigt att regeringen inte har anammat kommissionens mål och ansats att säga att industrin är viktig i och borde ha ett mål för hur mycket den ska växa. Detta är viktigt för tillväxt. 3 Statsminister (M): I den senare delen uttrycktes betydelsen av industrin i och att den har fortsatt goda förutsättningar. Men det är nog ingen som tror på kommandoekonomiskt styrande där en sektor ska ha en viss storlek. Man ska dessutom akta sig för att inrätta mål som uppnås genom att andra sektorer går sämre och minskar. Den beskrivning ger av klimatpolitiken är helt enkelt inte korrekt. Regeringen intog tidigt en position i synen på detta som ligger väl i linje med de länder som vill gå längst. Den enda avvikelse jag hittat är att vill ha ett något högre bindande förnybarmål, men detta ska ses i ljuset av att inte har kärnkraft. Det är allas bedömning att högre satta förnybarmål kommer i konflikt med den nationella suveräna rätten att själva bestämma över sin egen energimix. När man sätter målen så högt som Socialdemokraterna vill blir det i realiteten ett sätt att bakvägen avveckla kärnkraften – forcerat och utan att vi fattar egna beslut. Det finns säkert partier som välkomnar det. Mer oväntat är kanske att Socialdemokraterna på det här sättet meddelar sin avvecklingspolitik. Vi var redo att fatta beslut om dessa mål , men det finns länder som entydigt höll emot. Jag tycker att det är viktigt att vi fortsätter att driva på för att få en samling kring reduktionsmålet på , vilket skulle kunna öppna för större framgångar när vi väl kommer till . Detta ska ses i ljuset av att andra utvecklade ekonomier som och har övergivit sina klimatpositioner. lutar världen tungt på att tar detta ansvar när andra länder backar. Därför vore det välkommet om snabbt kan formulera målsättningarna. Det kommer i så fall att röra sig om den nivå där och de länder som vill gå längst befinner sig. 4 (S): Jag tackar statsministern för svaret, även om jag inte tycker att det är till fyllest. Regeringens linje innebär helt enkelt att EU i praktiken avskaffar sitt mål om mer förnybar energi, eftersom medlemsstaterna nu slipper ett bindande nationellt krav. Det är en kraftig försämring av det system som gäller . Om EU skrotar målet för förnybart innebär det i praktiken att man i stället stöder fossila energikällor. Detta är självfallet inte bra för miljön och friar inte EU från beroendet av importerad gas från bland annat . När det gäller bördefördelningen vet statsministern mycket väl att det står i Lissabonfördraget att nationerna själva bestämmer över sin energimix. Det ska vi självfallet göra också i . Allt annat är osant. 5 Statsminister (M): Det är ofta så man gör: hittar på sin egen definition och därmed tror att man undgår kritiken. Jag var med vid de förra förhandlingarna då bördefördelningen gjordes. När förnybarmålet på bördefördelades landade det på för . Vi valde då att själva sätta målet . I den presentation kommissionen gjorde inför är ett av få länder som överträffar sitt mål, nästan det enda i EU. Vi har redan passerat det och ligger nu på en 52-procentig andel förnybar energi – i helt ensamt majestät, långt före alla andra. Om man skulle bördefördela på den nivå som Socialdemokraterna nu säger, , måste man först förhandla. Bedömningen är att vi förmodligen skulle landa på en svensk siffra på uppåt . Enligt våra experter är detta inte möjligt att nå med mindre än att man lägger tryck på att avveckla kärnkraften. Beskrivningen att man enkom lägger tryck på fossila bränslen finns det alltså ingen som håller med om. Socialdemokratins besked är att de tänker forcera avvecklingen av svensk kärnkraft bakvägen. Det kan inte tolkas på annat sätt. 6 (M): Jag tackar statsministern för återrapporten. I söndagens Agenda, som handlade om krisen i , intervjuades bland andra den rysk-amerikanska författarinnan . skrev hon , som handlar om . I boken ger hon en väldigt dyster bild av och det som växer fram. Hon förutspådde en hel del av den aggression vi nu ser. Jag rekommenderar alla som inte såg intervjun att göra det. Hon visar inte bara att mannen utan ansikte nu har visat förtryckets och aggressionens fula tryne utan pekar också på att där vi nu befinner oss är risken uppenbar att de tre möjliga vägar som står till buds för oss att reagera på samtliga leder till att konflikten trappas upp. Antingen kan vi göra ingenting alls. I så fall kommer den ryska ledningens bild av västvärlden som ineffektiv och löjlig att bekräftas, och sannolikheten är stor att de då kommer att fortsätta att agera på ett fullkomligt oacceptabelt sätt. Eller så inför vi kraftfulla och ekonomiskt kännbara sanktioner. I så fall står , det ryska ledarskapet och den ryska ekonomin inför stora problem. Det kommer att vara kännbart och sannolikt eventuellt också tvinga fram en upptrappning. Det tredje alternativet är att vi till och med agerar militärt eller att vi på annat sätt höjer insatsen. Också det vore självfallet en olycklig upptrappning. Grundproblemet är att vi nu lever tillsammans med och alltid kommer att få leva tillsammans med men inte kan acceptera det ryska agerande som vi ser . Om vi inte agerar skarpt nu är risken stor att detta är slutet på drömmen om ett fritt och fredligt , det vi formulerade som : A Europe whole and free. Vi som tror på frihet och tror på står nu inför svåra val, med mer eller mindre dåliga alternativ. Då är det viktigt att vi kan enas om att stå tillsammans i i den allvarliga situationen. har vi haft ett toppmöte där de här frågorna har diskuterats. Jag har ställt frågan tidigare och varit bekymrad över förmåga att samlas kring en gemensam linje. Hur bedömer statsministern läget att vi nu samlas till en stark och tydlig markering mot det som händer i och ? 7 Statsminister (M): Jag har också tagit del av hennes skrifter och såg intervjun. Jag tycker att det är viktigt att hon, som är Putinexpert, påpekar att den senaste utvecklingen är sedan ett eller . Jag är väldigt förvånad över alla som påstår att de vet exakt allt som sker i och förutsåg allting, givet att jag tycker att det har varit en högst ryckig utveckling och att vi har haft flera faser där vi har varit mer hoppfulla om att det är ett land som har velat bli öppnare men som de senaste ett och ett halvt åren har gått i annan riktning. Jag säger det eftersom detta är ett land som ligger där det ligger. Det är en nära granne till . Vi måste trots allt ha utgångspunkten att leva i fredlig samvaro med alla våra grannar. Det bör gälla , och det bör också gälla . Det är med de glasögonen som vi måste bedöma hur vi ska hantera situationen. När och inte följer internationella regler och beter sig som de gör kan inte svaret vara att också vi släpper allt vad internationella regler heter och beter oss på samma sätt. Vi måste stå upp för internationella regler, för demokrati. Vi måste stå upp för öppenheten, för ett annat synsätt och komma ihåg detta också när det nu prövas. Bland annat är det därför viktigt att EU håller ihop och inte bara att vi håller ihop utan också att vi håller ihop kring de värden som vi håller högt. Vi ska inte återfalla i att nu hävda att människors tillhörighet kollektivt till befolkningsgrupper eller religioner är det som ska dela upp oss i och att vi ska känna oss trygga bara om vi är med dem som är exakt likadana som vi själva och känna oro för dem som är avvikande och annorlunda, för det är den logik som ligger bakom det sättet att tänka. Vi har i stället sagt att ska vara öppet. Det ska vara en smältdegel av människor som kommer från olika religioner, har olika etnicitet och har olika bakgrund – alla får plats, alla ska kunna leva sida vid sida med varandra. Och så ska vi skapa ett mer rörligt, öppet . Det är det som utmanas – det håller jag helt med om. Därför ska EU hålla ihop. Därför ska vi vara tydliga kring våra värden. Därför ska vi tro på demokrati och på diplomati och fortsätta att trycka på, på det sätt som vi gör. Det görs, och det får verkan. Demokratin är ibland lite långsammare, men vi kommer långsiktigt att segra, för vi har den bättre tanken. 8 (M): Jag tackar statsministern för svaret. Frågan handlar om vilka tydliga sanktioner vi kan enas om. En del av det som har nämnts är att vi skulle kunna stänga ute de statliga eller åtminstone de staten närstående bolagen i från våra finansmarknader. De skulle få otroligt svårt att klara sin finansiering. Det handlar såklart också om att rikta om energipolitiken och att klara av en bättre försörjningstrygghet i . Ett vapenembargo är en annan fråga som har varit uppe på tapeten och har diskuterats. Detta är tydliga sanktioner. Jag skulle välkomna många av dem, men jag skulle också vilja välkomna att vi i detta har en öppenhet, att vi värnar det öppna som statsministern talar om, att vi gör det möjligt för vanliga ryssar att fortfarande se och njuta av , att det är de som är ansvariga för besluten som hålls ansvariga. tror jag sade att allt vi gör för att stödja är en motvikt mot . Jag tror att det ligger mycket i det. Vi måste visa solidaritet inte bara med utan också med civilsamhället och den ryska befolkningen och se till att vi med öppenheten vinner. Hur lät de här tongångarna om att också värna öppenheten? Jag tror att det är viktigt i dessa tider, när prövas. 9 Statsminister (M): Det uppenbara är att vi har listat 33 personer. Vi har valt metoden att se till dem som huvudsakligen är ansvariga för annekteringen av och genomförandet av den illegala ockupationen. Amerikanerna har sedan gjort en listning av personer som har ekonomiska kopplingar till . Jag tror att detta är mer framgångsrikt och effektfullt än vad det beskrivs. När det kommer till andra typer av ekonomiska sanktioner ska vi vara tydliga med att de ofta är ett trubbigare instrument än de beskrivs vara, inte därför att alla är rädda själva för den ekonomiska konsekvensen för sin egen del utan därför att det, om man kraftigt isolerar ett land med 140 miljoner människor och stänger alla kontakter med omvärlden, finns en uppenbar risk att ledarna använder det som en tryckkokare och säger: Titta, vad ondskefulla de är i länderna här utanför – jag är det enda hoppet om att kunna stå upp mot den ondskan! Den typen av tryckkokare är livsfarliga i och absoluta närhet. Det ska man också komma ihåg när man utformar sanktionerna. Beträffande energi vill jag gärna instämma. Det har nog aldrig varit så populärt att föreslå att man ska hitta alternativa vägar till energi som det är just , i stora länder med stort beroende av . 10 (MP): Jag vill gå direkt på Ukrainafrågan. Jag tycker att det är bra att slutsatserna visar på en enighet bland EU-länderna. Men jag måste också fråga av vilken anledning ska gå före just när det gäller lånet, när vi i alla andra sammanhang alltid säger att vi ska tala med en röst i EU-länderna. Jag har inte något emot lånet i sig, men jag vill gärna att det ska vara villkorat, så att vi ser till att pengar inte blir stöd för odemokratiska krafter i till exempel . Det skulle jag vilja att statsministern utvecklar lite mer. Hur ska vi sätta hängslen och livrem på det stödet till ? En fråga som man också kan ta i det sammanhanget gäller just beroendet av gas från . Då kommer vi direkt in på klimatmålen också. I slutsatserna finns det en punkt som handlar just om att minska gasberoendet, men det utgår mer från att hitta alternativa vägar till gasen än att faktiskt öka andelen förnybar energi. har en annan modell än regeringen. Vi vill ha utsläppsminskningar, förnybart och energieffektiviseringar. När man då sätter utsläppsmålet över de andra målen hamnar man lätt i situationen att det i stället för kol och olja används gas, eftersom det blir mindre utsläpp på det sättet. Då binder vi oss vid gasberoendet och binder oss också vid att inte utöka mängden förnybart i många av länderna, eftersom man bygger in sig i de här systemen. Därför är det felaktigt att ha målet om utsläppsminskningar som helt överordnat alla de andra målen. Jag vill att statsministern utvecklar det. 11 Statsminister (M): Vi förutser omfattande behov av stöd till . Jag tror att det är helt centralt för att befolkning ska tro på som stat och på en utveckling som står i kontrast till det som nu försöker provocera fram. De har betydande bytesbalansproblem och djupgående strukturella problem i sin ekonomi. har presenterat ett paket på 11 miljarder som innehåller en lång rad insatser. IMF är på plats och kommer snart att vara färdig med någon form av paket. Vi har sagt att vi kan tänka oss att bilateralt addera till det, förutsatt ett IMF-paket, vilket grundar att det blir ordning och kravställande som är kopplat till de här lånen – helt enkelt därför att vi ser att det inte kommer att räcka med det som EU och IMF förbereder. Vi tror att bilaterala lån behövs ovanpå det. Vår erfarenhet, när vi har gjort detta gentemot andra länder, som , , och historiskt, är att vi inte har förlorat pengar på det och detta oftast är mycket välkommet. Vi har också uppmuntrat inte minst den nordisk-baltiska kretsen inom IMF att agera tillsammans med . Jag är övertygad om att om vi inte gör detta kommer helt enkelt att ha svårt att klara sin försörjning, framför allt på lite sikt. Beträffande de alternativa vägarna vill jag bara när det gäller förnybart återigen säga: Det är 28 demokratier som är medlemmar i unionen. har strax av sin energiförsörjning i förnybart. Flera av de största ekonomierna ligger förnybart. När då säger till alla ska ni bli som uppfattar de det som att vi lite grann pekar finger. Då säger de: Jaha, med era fantastiska förutsättningar är det lätt att säga detta – vi skulle gärna hitta annat än fossilbränsleberoende. Det är bara att lyssna på vad man säger just nu i östra .