prot · H109123 · 2014-06-11 00:00:00 — Däremot får vi inte bortse från de miljökonsekvenser som finns på den andra sidan. Man talar om att har den strängaste miljölagstiftningen i världen. Jag vet inte om det är sant eller inte. talar om andra länders obefintliga miljölagstiftning. Jag tror inte att till exempel skulle känna igen sig i en sådan beskrivning. Jag vet att i grunden har en stark miljölagstiftning. Ändå inträffade olyckan i Talvivaara, där en damm brast. 690 gruvföretag och prospekteringsföretag har rankat som den mest gruvvänliga nationen, och den stränga och hårda miljölagstiftningen ligger till grund för denna bedömning. Det är just om denna lagstiftning som regeringen säger: Vi har en sådan hård miljölagstiftning, och därför behöver vi inte höja mineralersättningen. Det är detta resonemang jag vänder mig emot. 70 (C) replik: Jag håller med ; miljö- och arbetsförhållandena har genom historien inte alls varit bra, med all respekt för din far och din farfar. Min pappa var grisbonde och jobbade inte alls i gruvan. Jag har dock stor förståelse för näringens betydelse även i norra . Jag tycker att det är bra att rankas som en intressant gruvnation globalt. Det innebär ju också att vi får fler arbetstillfällen och att som land får in pengar genom export. Dessutom behöver omvärlden metaller och mineraler. Även om vi behöver återvinna mer skriker världen efter metallerna. Jag tänker så här: Vore det bättre om metallerna skulle utvinnas i något land utan demokratiska institutioner och där miljölagstiftningen kanske är obefintlig? Not in my backyard – så länge jag slipper se eländet. Nej, då tycker jag att det är bättre att vi när vi nu har de fyndigheter vi har utvinner dem i och dessutom gör det på stabila grunder. En sak som jag skulle vilja bolla tillbaka till är gruvskatten. säger att ni vill höja den . Jag undrar: Inser ni, , vilken skadlig effekt detta kommer att ha på gruvnäringen i ? Som jag sade i mitt anförande behöver Northland 50 miljoner . Detta är penningkrävande verksamheter. Vad händer om bolagen går i putten? Vad händer när människor förlorar sina arbetstillfällen? Och vad händer i så fall med dessa områden, som i mångt och mycket har en svagare arbetsmarknad? 71 (V) replik: har regeringen sänkt bolagsskatten ytterligare efter det att har rankat högt som gruvnation. Det har gjort förutsättningarna ännu bättre. Trots detta har man alltså problem i en del. Om man inte klarar av att bedriva verksamheten, om man inte får plus och minus att gå ihop och om kassan är tom återstår bara konkurs. Det gäller även gruvbolag trots att det skulle drabba många anställda. Det är beklagligt, men så ser marknadsekonomin ut. Det finns ingen anledning att man via staten ska gå in och täcka några kostnader i den delen. och andra har antytt att vi inte är nöjda med lagstiftningen. Däremot står vi bakom de förslag som regeringen har presenterat. Vi tycker att de är steg i rätt riktning, vilket jag sade i mitt anförande. Men de är inte tillräckliga. Ett av de motiv som jag har pekat på tidigare är de undersökningstillstånd som beviljas i naturreservat, framför allt i och . Jag menar att om man ansöker om och får ett undersökningstillstånd är tanken att man ska undersöka möjligheterna att öppna en gruva. Det är därför man prospekterar. Det finns inte någon annan orsak. Om man vill undersöka berggrunden kan man ge SGU resurser att göra prospekteringen. Det går alldeles utmärkt, och sedan kan de också upphandla den. Här är man dock ute efter att öppna en gruva. Det är detta jag vill få till stånd: att sätta stopp för den typen av verksamhet i naturreservat och Natura 2000-områden. 72 (C) replik: Jag har respekt för oro när det gäller naturreservat och Natura 2000-områden. Men mig veterligen har det inte skett någon brytning där . En av orsakerna är att det finns väldigt strikta regler för att över huvud taget kunna bryta i dylika områden. Jag hoppas att något sådant inte kommer till stånd. kan inte svara eftersom han inte har någon ytterligare replikrätt, men jag tyckte inte att jag fick något svar på min fråga om tioprocentig gruvskatt. Vad skulle det göra för dessa områden? Bolagen i sig kanske skulle gå i putten, för det är långa ledtider på gruvprojekt. Dessutom kräver det mycket medel. Om företag som har det tufft med investeringar fast man vet att malmen finns där – vad kommer då att hända om man lägger en tioprocentig gruvskatt på ett sådant eller andra företag? Jag är orolig för detta. Om företagen går i konken kommer många människor i de här delarna av , som är så starkt beroende av arbetstillfällen, att bli av med sina jobb. Det är inte bra för kommunerna, och det är inte heller bra för ekonomi. 73 (KD): Mineralpolitiken är minst sagt en favorit i repris här i kammaren. Senast vi hade anledning att ha en omfattande diskussion var så sent som . Vi börjar kunna varandras argument i den här frågan, kan man lugnt säga. Jag tycker att debatten är intressant också utöver dess viktiga sakinnehåll. Den visar nämligen, precis som pekade på i sitt anförande, på de stora skillnader som finns inom oppositionen. Efter att regeringen nu har lagt fram den aktuella propositionen har vi tre motioner och sju yrkanden. Det har krympt betydligt, och det skulle vara intressant att analysera bakgrunden till att vi inte har en repetition av ett antal förslag som vi brukar behandla här. Men vi noterar det. För den som vill foga ytterligare poster till den allt längre listan på ämnen där de rödgröna partierna är oense är mineralpolitiken ett relevant och intressant exempel. Här intar Socialdemokraterna en mer försiktig, kanske till och med mer ansvarsfull, hållning. Problemet är att de tilltänkta samarbetsparterna är desto yvigare och – vågar jag säga – mer oansvariga. Som vi hörde tidigare här i kammaren gick så sent som i går ut med att de behöver inte utan . Det är såklart enorma belopp för ett bolag som kämpar för sin överlevnad. Hur internationella investerare kommer att reagera på signaler om ytterligare kostnader för att bedriva sådan verksamhet kan ingen av oss riktigt penetrera. Hotet om en ny gruvskatt är dock av allt att döma undanröjt även den här gången. Det finns helt enkelt inte majoritet för att stapla ytterligare skatter ovanpå de i ett internationellt perspektiv ändå redan höga skatterna på arbete, kapital och företagande som vi fortfarande har i . Socialdemokraterna vill nu se en översyn av de avgifter som berör gruvnäringen. Det är gott och väl. Det stämmer också att andra länder har gruvskatter av olika slag som är högre. Men de har då oftast betydligt lägre skattesatser på andra skattebaser som är nödvändiga för att få upp berget som ska bli en metall som går att sälja. Där ligger vi fortfarande ganska högt internationellt sett. Det som har tillkommit , då vi senast diskuterade frågan, är att regeringen har lagt en proposition om en översyn av minerallagen. I propositionen föreslås att enskildas ställning vid prospektering efter mineraltillgångar ska stärkas. blir det lättare för berörda kommuner och myndigheter som har till uppgift att bevaka allmänna intressen vid prospektering efter mineraltillgångar eftersom de hålls informerade om hur arbetena kommer att bedrivas och vilka konsekvenser de kan antas medföra. Det innebär att kraven på vad en arbetsplan ska innehålla ytterligare skräps och förtydligas. De nya och striktare reglerna ska som vi vet träda i kraft . Allt detta är bra och svarar mot tydliga krav som har framfört. Vi vet också att det behövs tillstånd enligt minerallagen för att få prospektera efter konsumtionsmineraler. Kommunerna har däremot inte någon vetorätt när det gäller bergmästarens prövning av undersökningstillstånd. Men om tillståndet gäller alunskiffer, olja, gasformiga kolväten eller diamant har kommunerna alltid tillfälle att yttra sig. säger dock regeringen i propositionen att den tänker föreskriva i själva mineralförordningen att kommunerna ska yttra sig över samtliga ansökningar om undersökningstillstånd. Det är inte bara en rättighet, utan de uppmanas att göra detta. antog regeringen också en mineralstrategi. Tanken med den är att öka konkurrenskraften i den svenska gruv- och mineralnäringen så att behåller och förstärker sin position som EU:s ledande gruvland. mineraltillgångar ska nyttjas på ett långsiktigt hållbart sätt med beaktande av ekologiska, social och kulturella dimensioner så att natur- och kulturmiljöer bevaras och utvecklas. I strategin identifieras också strategiska områden för långsiktigt hållbar mineralanvändning. Ett av de här betecknas En gruv- och mineralnäring i samklang med miljö, kultur och andra näringar. Därför tycker vi i utskottets majoritet att det inte finns skäl för att göra någon sorts allmänt uttalande om hållbarhet för den svenska gruv- och mineralnäringen, vilket föreslås i den socialdemokratiska motionen. När det gäller förslaget i motion om ett krav på miljökonsekvensbeskrivningar vid provborrningar hänvisar utskottsmajoriteten till den översyn som pågår om kraven i på miljökonsekvensbeskrivningar. Vi tycker inte att ska föregripa den pågående beredningen, dels av förslag på området som lämnades av , dels av förslag till anpassningar av den svenska lagstiftningen. Dessa anpassningar blir nödvändiga som en följd av de antagna ändringarna i EU:s miljökonsekvensbeskrivningsdirektiv. I motion krävs en allmän vetorätt mot prospektering. Utskottet har i tidigare ställningstaganden till liknande önskemål om allmän vetorätt eller vetorätt riktad mot ett särskilt – ofta uran – hävdat att fördjupade kunskaper som följer av prospektering om den svenska berggrunden är viktiga av flera skäl, och så länge prospekteringen sker inom ramen för gällande lagstiftning finns det inga rimliga skäl för att införa vetorätt. Varför ska kommunen ha vetorätt om man följer den lagstiftning vi har? Då har vi plötsligt ändrat lagens verkningskraft på något sätt. Det är inte lätt att tolka att man, som jag nämnde inledningsvis, i den här omgången av mineralpolitiken har lämnat ett antal av sina allra käraste käpphästar kvar i stallet. Vi har till exempel inga krav på förbud mot uranprospektering, uranbrytning. har också, med såvitt jag förstår uppbringande av imponerande självövervinnelse, avstått från att kräva att ska förbjuda eller helt enkelt kriminalisera varje letande efter kol, olja, gas eller andra fossila bränslen i . I sin förra mineralpolitiska motion krävde de också att om man i den kriminella verksamheten hittar något vid sin prospektering ska det vara ännu mer förbjudet att utvinna sådana fyndigheter, trots att det fortfarande – såvitt jag vet och förstår – inte ska vara kriminellt att använda bränslen som fordonsgas, bensin och diesel i . Det är inte utan att jag så här i mandatperiodens av allt att döma sista mineralpolitiska debatt blir lite nyfiken. Är detta en ny linje? Eller är det bara ett tecken på att sommarlovet är nära? 74 (MP) replik: Jag får framföra ett tack till kristdemokraten , som ger mig möjlighet att tala ytterligare i kammaren. I stället för att ställa en fråga till dig, , vilket är det vanliga i replikskiften tänkte jag kommentera det du sade om att lämna hästarna i stallet. När propositionen kom tog jag upp med utskottskansliet, som i sin tur talade med kammarkansliet, vilken typ av motioner man kan lägga fram i anslutning till den här propositionen. Det brukliga är att motionen måste ha någon form av tydlig koppling till propositionen i fråga. Och man kan säga att jag blev avrådd från att lyfta upp en del förslag. Utskottskansliet trodde nämligen att kammarkansliet ändå inte skulle ta upp dem till behandling. Som grön och relativt ny i kan jag tycka att en erfaren politiker skulle känna till det. Men ibland är det inte på det sättet. Och även jag har mina fläckar. skulle jag dock vilja ställa samma fråga till som jag har ställt till de andra alliansföreträdarna i talarstolen. Det handlar om den kritik som regelbundet har framfört till när det gäller bristen på införlivande av samernas rättigheter som urfolk. Det är av stor betydelse eftersom en stor del av samerna lever i ett område som utsätts för en stor grad av exploateringar. är det gruvnäringen det handlar om i betänkandet, inte vindkraftsetableringar. Men rättigheterna är generella och inte riktade mot någon särskild näring. Jag hoppas att kan ge ett tydligt svar på om man tycker att svensk lagstiftning överensstämmer med FN:s konventioner. 75 (KD) replik: Jag instämmer varmt i omtanke om de mänskliga rättigheterna, inte minst vad gäller minoritetsfolk och ursprungsbefolkningar som finns i vårt land. De förtjänar allt skydd och all respekt. De förtjänar att internationella konventioner som har förhandlats fram och beslutats av relevanta organ också ska avspeglas i svensk lagstiftning. Däremot känner jag inte till bakgrunden i det här fallet. Jag har i min politiska gärning ännu inte stött på denna fråga, så jag blir svaret skyldig. Jag vet inte, herr talman, varför detta inte är införlivat i svensk lagstiftning. Det är för mig en gåta. Om det finns ett lagligt utrymme för detta borde det ske så fort som möjligt. Det är vad jag skulle önska. 76 (MP) replik: Jag tackar för att han kan vara så ärlig att han säger att det här är en fråga som han inte har följt och inte jobbat med. Jag har mina teorier om varför vi står still i det här arbetet. Jag tror att det är en väldigt komplex fråga. Svenska staten har agerat på ett olämpligt och dåligt sätt i historien. Att försöka rätta till det är svårt. Men jag tror att det är nödvändigt att vi tar det steget . Ju större exploateringar som genomförs i norra delen av , desto mer uppenbart blir det att vi har historiska skulder att betala tillbaka och frågetecken att räta ut. Vi kan inte fortsätta att blunda för den konflikt som finns och för den kritik som FN riktar mot . Jag vill vara med och driva oss framåt i införlivandet av FN:s konventioner om urfolks och minoriteters rättigheter. Det som bekymrar mig är att ingen av allianspartiernas företrädare kan ge uttryck i talarstolen för att det finns brister. Man har kanske inte engagerat sig i frågan, eller så har man engagerat sig men tycker att det är bra som det är och ger intrycket av att allting är som det ska. Jag hade hoppats på en bättre respons, en större vilja från de borgerliga partierna att gemensamt med och kanske också andra partier i ta ett steg framåt. har vi en sommar och ett val framför oss. Kanske kommer det mer eftertanke efter att vi vilat upp oss, så att vi kan ta nya tag det kommande riksdagsåret och den kommande mandatperioden. 77 (KD) replik: Jag har stor respekt för engagemang i frågan. Vad gäller det som är rätt och som ska införlivas i svensk lagstiftning hoppas jag att det också kommer att ske. Men jag är inne på samma linje som var tidigare: Det här betänkandet är ganska begränsat och innehåller inte alla dimensioner av detta. Vi kan inte fatta beslut i de här frågorna med utgångspunkt från det betänkande som vi har. Men jag hoppas att frågan får en allsidig belysning och att det kommer ett beslut i enlighet med vad har åtagit sig i internationella forum. 78 (S) replik: Jag vill börja med att understryka att jag studsade ganska rejält när försökte göra sig rolig över det faktum att hela vår palett av mineralpolitiska förslag inte finns med i anslutning till det här betänkandet. För vår del vill jag framhålla att vi lade fram ett antal förslag som kammarkansliet avvisade med hänvisning till att de inte gick att härleda till den här propositionen. Jag tycker att den delen av inlägg på något vis bör kommenteras av själv. Det var ett ganska fult knep. Naturligtvis har vi redovisat hela vår mineralpolitik i de debatter där det varit möjligt. Det senaste tillfället var i samband med det stora motionsbetänkandet, som själv hänvisade till. Om vill se våra mineralpolitiska förslag på det här området går det bra att läsa våra reservationer och vår kommittémotion. Med detta sagt vill jag erinra kammaren om att det var på socialdemokratiskt initiativ som vi i den här kammaren fick en majoritet för en beställning till regeringen om att ta fram en mineralpolitisk strategi. Den tanken hade nämligen regeringen inte tänkt själv. finns det en strategi . Som jag sade i mitt anförande innehåller den fem strategiska områden, som allihop är intressanta, och 19 olika identifierade förslag på åtgärder. Åtgärderna handlar sammanfattningsvis om att utreda, planera, identifiera, undersöka och inventera. försöker göra sig lustig över att oppositionen har olika förslag på området. Men kan garantera att en alliansregering i samtliga de här utrednings- och inventeringsuppdragen kommer att landa i exakt samma slutsatser när det handlar om att utveckla den svenska gruvnäringen? Jag skulle gärna vilja ha svar på den frågan. 79 (KD) replik: Jag vågar påstå att de propositioner och dokument som alliansregeringen har presenterat i mineralpolitiska frågor, inklusive mineralstrategin, vittnar om att vi har en samlad uppfattning i mineralfrågorna. Det är alldeles uppenbart att det är på det sättet. Det som däremot är mer anmärkningsvärt är den jättestora diskrepans som finns mellan de rödgröna partierna när det gäller synen på hur höga skatter man kan lägga på detta. Som jag sade i mitt anförande respekterar jag att Socialdemokraterna nu har nöjt sig med att vilja göra en översyn av avgifterna runt gruvnäringen. Jag tror att det är bra och har alls ingenting emot detta. Men man måste titta på hur verkligheten ser ut och hur det är med lönsamheten för nystartade gruvföretag och möjligheterna på en fluktuerande marknad. Priserna på inte minst järnmalm har fluktuerat väldigt starkt. Den allra har de gått ned kraftfullt, vilket skapat akuta problem för ett antal som man trott lovande initiativ. Det är klart att detta är en väldigt allvarlig och grannlaga fråga, framför allt som de andra rödgröna partierna föreslår drakoniska höjningar av de här avgifterna, vilket kommer att vara rena döbelnsmedicinen för svensk gruvnäring. I det här betänkandet återfinns inte alla gamla motionskrav. Det är alldeles uppenbart att man inte kan ha alla gamla krav i varje betänkande. Men det har förekommit en betydande copying and pasting av kraven. Det jag ändå får tolka in är att det som har lagts fram tidigare kvarstår. Alla dessa saker som jag tar upp här finns kvar. Men de har inte skrivits in i de motioner som lämnats in just den här gången. 80 (S) replik: Jag tackar för den klädsamma reträtten från ett ganska fult debattknep som jag trodde att en gammal räv som han skulle hålla sig för god för. Jag tolkar det som att ber om ursäkt för ett missgrepp i debatten. Sedan är det fråga om vad olika partier tycker om olika saker några månader före ett val. Er regering har tagit fram en mineralstrategi. Den har i huvudsak fem olika typer av förslag och 19 åtgärder. Det handlar om att utreda, planera, identifiera, undersöka och inventera olika aspekter på hur kommer att behöva hantera situationen med en kraftig expansion – som vi hoppas – i svensk gruvnäring. Det handlar om allt från infrastruktur och bostadsbyggande till hållbar utveckling och avgifter. Jag tar på orden och tolkar det som att de fyra borgerliga partierna i varje avseende kommer att ha ensartade uppfattningar kring den här mineralstrategin. Detta kommer att glida igenom allianspartierna utan minsta lilla konflikt. Med tanke på erfarenheterna från med alliansregeringens behov av att kompromissa sig fram till olika uppfattningar, bland annat på energipolitikens område, vill jag för egen del säga att jag inte har några andra illusioner än att ett eventuellt nytt regeringsunderlag kommer att få bedriva ungefär en likartad arbetsprocess som den här regeringen har fått göra för att skaffa sig majoritet i . Det är ingenting konstigt med det. Det borde väl en erfaren politiker som begripa. 81 (KD) replik: Jag uppskattar stora kompetens och engagemang när det gäller gruvfrågorna. Det har varit intressant att få debattera och arbeta tillsammans med henne och hennes parti i de här frågorna. Som jag sade i min inledning tycker jag att Socialdemokraterna har en ansvarsfull hållning i detta. Jag blir dock lite förvånad när vill utvärdera alliansregeringen och kommande arbete inom allianspartierna och alliansregeringen efter valet med hänsyn just till energipolitiken. Om det är någonstans vi har visat att vi klarar av mycket svåra kompromisser och att vi är eniga så är det just på energipolitikens område. Där finns den verkliga akilleshälen för den rödgröna sidan, som har väldigt olika uppfattningar där. Kom gärna tillbaka och examinera Alliansen i energifrågorna när ni själva har enat er om någon sorts grundläggande hållning i denna fråga! Att vi kommer att hålla ihop runt just mineralstrategin och annat som vi har lagt fram efter att ha jobbat med det aktivt tror jag inte är någon högoddsare. Den stora högoddsaren är vad som kommer att ske i valet om och framför allt efter valet, beroende på vad väljarna har sagt. Där har vi ett alternativ, och det är . Vi har visat att vi kan regera tillsammans och tycker om att jobba tillsammans. Det finns ett annat lag som har en hel del att bevisa. Men jag säger: Osvuret är bäst. De rödgröna kanske kommer ut med ett gemensamt valmanifest, håller varandra i hand, tycker att det är jättekul och har en hejarklacksledare som kör i gång också dem. De rödgröna kanske visar upp inför omvärlden att de är lyckliga och gärna vill arbeta tillsammans. Den som lever får se. 82 (M): Den här debatten är så viktig att jag inte kunde låta bli att komma in en gång till. Jag tänker inte prata om gruvskatter och mineralavgifter utan om skyddad natur, som har varit en del i den diskussion som förts i debatten. Skyddad natur kan exempelvis vara nationalparker, naturreservat, Natura 2000 och världsarvsområden. Enligt lagstiftningen är det inte omöjligt att få tillstånd för verksamhet i skyddad natur. Det dras vägar, det byggs mobiltelefonmaster, det byggs byggnader och det sätts även upp vindkraftverk. Men det är stora restriktioner, och det krävs synnerliga skäl för att få göra de ingreppen i den skyddade naturen. Det vet företagen. Mig veterligen har inte någon gruva eller något stenbrott fått tillstånd i skyddad natur. Men varför får man då prospektera i skyddad natur? Det ligger naturligtvis kunskapsskäl bakom – vad finns det i berggrunden? Men det finns också praktiska skäl. Tänk er att det papper jag håller i är kartskissen och att ni har fått undersökningstillstånd för företag X. Det är tio gånger , och ni ska genomföra en prospektering där. Men där inne finns ett område som är skyddat. Ska då flygplanet slå av mätutrustningen när de flyger över området? Självklart inte – det är naturligtvis bra att vi får reda på vad som finns i berggrunden även i det skyddade området. Jag tycker inte att vi ska vara oroliga för just detta utan snarare se det som en fördel att vi får kunskap om vad som finns i skyddad natur. Skyddet är så pass starkt att det är en jätteprocess att upphäva det. Ännu är det ingen som ens har påbörjat en sådan process. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 18 §.) betänkande 2013/14:UU18 (skr. 2012/13:184, redog. 2012/13:ER1 och redog. 2013/14:ER1) föredrogs. 83 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. Vi debatterar utrikesutskottets betänkande gällande verksamhet. I betänkandet behandlar vi regeringens skrivelse om verksamheten inom samt redogörelserna från delegation till . grundar sitt arbete på tre kärnområden: främjande av mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och det demokratiska samhällsstyret. har en viktig roll i när det gäller att försvara dessa områden. När mänskliga rättigheter inskränks i enskilda länder är det bra att det finns en högre instans att vända sig till, och det är bra att följer utvecklingen i vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter och verkar för förbättringar i form av konventioner och resolutioner.