prot · H20939 · 2014-12-16 00:00:00 — Regeringen har till anslaget för solceller och biogas. Alliansen har med den budget som röstades igenom . Det är 100 miljoner mindre. Jag kan kanske be att förtydliga hur mycket av de som Alliansen har i sin budget, som kommer att träda i kraft , som kommer att fördelas till solceller respektive biogas. Det är många solcellsföretagare, representanter för biogasbranschen och privatpersoner som undrar hur fördelningen ser ut och vad som kommer att gälla . 116 (M) replik: Det måste till ett litet förtydligande när det gäller budgetarbetet. försöker få det att låta som att vi har reagerat eller agerat på grund av den rödgröna regeringens framlagda budgetförslag. Vårt budgetförslag är inte en reaktion på det rödgröna budgetförslaget. Det är ett självständigt budgetförslag som vi tog fram långt innan de rödgröna presenterade sin budget. Det är en fortsättning av Alliansens energipolitik. Det är en energipolitik som i klimatsammanhang kröns med att vi är världens andra bästa nation när det gäller klimatpolitik. Ramarna för vår energibudget är lite lägre än de rödgrönas, nämligen lägre. Men när det gäller innehållet har vi gjort andra satsningar. Vi har tagit ansvar för att det är på fordonssidan de stora utsläppen sker. Vi har ambitionen att även i fortsättningen vara i topp bland världens klimatländer. Därför satsar vi på de områden där de stora utmaningarna finns. har en elproduktion där är förnybart. Vi är det enda land i EU som når sina utsläppsmål med råge. I energieffektiviseringen ligger vi också i topp när det gäller EU:s 2020-mål. Vi har, fru talman, en energi- och klimatpolitik som är i världsklass. Att vi gör andra prioriteringar än den rödgröna regeringen skäms jag inte för. Jag är stolt över det, för vi har fått kvitto på att vår energi- och klimatpolitik faktiskt är i världsklass. 117 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. Vi har haft av alliansstyre med på energiministerposten. Vi har sett många resultat av detta. Vi har sett en extraordinär klimat- och energiöverenskommelse. Vi införlivade klimatpolitiken i energipolitiken. Vi skapade stabila spelregler för marknaden. Jag hörde att företrädare för regeringen sa att det här var ett misslyckande därför att det inte hade blivit någon ny kärnkraft. Men om man ser det med den nya regeringens ögon borde ju det vara något positivt. Vindkraften har växt exponentiellt. Vi har tio gånger mer vindkraft än när den förra regeringen tillträdde. Vindkraften ger de allra billigaste investeringarna . Det kan aldrig vara ett misslyckande. Miljöbilarnas andel har växt explosionsartat. Definitionen av ”miljöbil” har dessutom fått skärpas för att det har blivit så populärt att äga en miljöbil. Bioenergin har gått om oljan i energianvändningen. Vi har redan nu uppnått EU:s mål när det gäller bioenergi i transporter och andelen förnybart. Den nya vänsterregeringen tog upp stafettpinnen på många av de områden där Alliansen inte riktigt hade hunnit klart. Skattereduktionen för förnybar el, som man kritiserade ganska kraftigt under valrörelser och annat, genomför man , vilket vi givetvis är glada för. Man lyfter också bonus–malus-systemet, som innebär att bilar som släpper ut mer ska betala mer till förmån för de bilar som släpper ut mindre. Vi ser också hur kvotplikten när det gäller biodrivmedel lyfts i den nya regeringens budgetproposition, på samma sätt som alliansregeringen lyfte den. Det kanske är ett smärtsamt uppvaknande att man måste förhålla sig till lagar, regler och EU-förordningar som regering. Det här har den tidigare oppositionen kanske inte varit så van vid, men kryper man tillbaka till korset och ansluter sig till många av de saker som Alliansen genomfört. Men vi har också många utmaningar framöver. Jag är glad att vi inom Alliansen har en klimat- och energiöverenskommelse som också är klubbad här i riksdag. Den har gjort att vi fått otroligt mycket investeringar i förnybart. Gång på gång har vi fått höra hur vindkraften påverkat energipriserna. Vi har historiskt låga energipriser i . Det är tack vare klimat- och energiöverenskommelsen som vi ser de här effekterna . är det måhända inte just energiförsörjningen som är det stora problemet, utan kanske mer effekten. Vi ska se till att vi har balans i systemen och se till att vi vet att det alltid kommer ström i vägguttaget. Det handlar om satsningar på nya och smarta nät och om att kunna ersätta de olika typer av kraftverk som kommer att gå ur tiden. Men har vi ett elöverskott, som vi dessutom exporterar till , som inte klarat av att försörja sig själva. Här finns det mycket att ta av, och det finns många olika sätt att ersätta de kraftverk som håller på att utdateras. Inte minst pratade man bara från internationellt håll om hur på ett mycket tydligare sätt kan utnyttja sin kraftvärme till att producera el på det sätt som man gör bland annat i i mycket högre grad. Vi behöver också se till att få snabbare planeringsstrukturer, så att det inte tar så att sätta upp exempelvis ett nytt vindkraftverk. Då kan vi ha större flexibilitet när det behöver ställas om mer. Men den stora utmaningen, som jag ser det, ligger snarare i transportsektorns energianvändning. Vi ska se till att vi får en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Där finns det oerhört mycket mer att göra. Alliansen satsar när det gäller kvotplikten och laddstolpar. Vi får in bonus–malus-systemet när supermiljöbilspremien fasas ut. Det är där jag tror att vi kommer att ha mycket av tekniken framöver, och det är där jag tycker att vi som allians ska lägga in våra stora pengar, vilket vi också gör i vår budget, jämfört med regeringen. Vi står inför stora utmaningar. och Alliansen är redo att möta dem. Vår budget är ett första steg för att ta det här vidare. Valet är nästa steg på den vägen. Därefter fortsätter det. Vi i kommer alltid att driva en grön och liberal politik som gör att människor får bestämma lite mer själva, som gör att människor får en bättre framtid där man också tar ansvar för vad som kommer efter oss. Det kallar vi närodlad politik, och det är det vi står för tillsammans med Alliansen när vi nu har lagt fram ett budgetförslag. 118 (MP) replik: När jag hade replikskifte med var det en fråga jag inte fick svar på. Jag är minst lika nyfiken nu som jag var . Frågan handlar om att det i den budget som Alliansen röstade för ihop med och som kommer att gälla finns en nedskärning på i anslaget för energiteknik, vilket innefattar solceller och biogas. Jag hoppas att från kan ge svar. Av de pengar som ni har i er budget, hur mycket fördelas på solceller och biogas, och var görs neddragningarna? Det dök upp en ny fråga precis innan jag klev upp här. En av de moderata riksdagsledamöterna här i salen skrev på Twitter att Alliansen är tydlig med att man vill ha den nya generationens kärnkraft. Efter att vi i den här diskussionen vid återkommande tillfällen har pratat om huruvida det finns en tydlig överenskommelse om vad man vill på allianssidan undrar jag: Delar syn att Alliansen vill ha den nya generationens kärnkraftverk? 119 (C) replik: Vad skrivit på Twitter får du ta med . Vi i Alliansen och har en klimat- och energiöverenskommelse som säger att man ska få bygga nya kärnkraftverk på marknadsmässiga villkor på de platser där det finns kärnkraft om man också stänger något. Det är det som ligger fast, och det har inte skett några förändringar. Andra saker får du ta med , tror jag. När det gäller biogasen och solenergin ligger det 50 miljoner som är grunden för solcellerna hos Alliansen, som min kollega från nämnde. Med tanke på att de stora projekten för biogas kan se olika ut är det sedan upp till regeringen att fördela stödet ytterligare, så att man använder alla pengarna. Att ge en exakt siffra är omöjligt, för det är inte det som det handlar om. Det handlar om att vi ska använda alla pengar. Vi har avsatt pengar specifikt till solceller. Är det så att det blir pengar över från biogasen kan man använda dem också. Det som gör, fru talman, tycker jag är ganska ohederligt. Vi har inte gjort någon nedskärning. Däremot har regeringen gjort en satsning. Det är en väldigt stor skillnad. Vi har för vår del gjort en satsning på laddstolpar som regeringen inte gjort. Vi ser nämligen att detta ger dubbel effekt. Det minskar direkt utsläppen från transporter, men även från raffinaderier. Det här gör också mycket för ren luft. Det blir färre partiklar om vi får fler bilar som går på el. Det ger mindre buller, vilket ger ökade möjligheter att bygga i och kring städer. Det här ger alltså mycket mer. Vi ska också komma ihåg att skillnaden på våra budgetar är 26 miljoner. Att dra stora växlar på detta, vilket jag tycker att och företrädare för regeringen gör, är inte riktigt hederligt. Vi har två olika satsningar, och det är egentligen de som skiljer oss åt. Regeringen vill satsa på solceller. Alliansen vill satsa på laddstolpar. Det är den stora skiljelinjen för tillfället. 120 (MP) replik: I regeringens budgetproposition finns såväl en satsning på laddstolpar, vilken ryms inom anslaget för klimatinvesteringar i kommuner, som satsningar på biogas och solenergi samt energieffektivisering, vilket är ytterligare ett av de områden som Alliansen har mindre pengar till jämfört med regeringen. Jag vill återkomma till vad som blir resultatet av den budget som Alliansen har lagt fram och fått stöd för av SD. Det är ju den budget som kommer att bli verklighet inom . Jag tycker att det är rimligt att alla privatpersoner, alla solcellsföretagare och alla i biogasbranschen som undrar får besked. Pengarna för solceller har nämligen tagit slut. finns det ingenting kvar av de pengar som har funnits i tidigare budgetar. Det är kvar. Därför har regeringen med stöd av skjutit till ytterligare för att fler människor ska kunna sätta upp solceller på sina tak. Förstår jag rätt om jag gör tolkningen att när Alliansen inte gör någon höjning av det anslaget är det i realiteten som finns till solceller 2015? 121 (C) replik: Det ligger faktiskt 140 miljoner i anslaget Energiteknik, så att säga att det är tror jag är lite knasigt. När det gäller energieffektiviseringen har det gjorts en omfördelning i budgeten. får 24 miljoner mer i Alliansens förslag jämfört med det som regeringen lade fram. Det handlar mycket om att ska syssla extra mycket med implementering av EU:s energieffektiviseringsdirektiv – detta långa, härliga ord. Energieffektivisering kommer det alltså att bli, även om det ligger under en helt annan budgetpost. Jag tycker att man måste välja vad man vill satsa sina pengar på. Vi satsar pengarna på vägtransporterna eftersom vi ser att det är där de stora utmaningarna ligger. Vi vet att på elsidan har vi en i stort sett fossilfri produktion . Vi släpper inte ut någon koldioxid från vår energiproduktion annat än på den yttersta marginalen. Då ser vi inte heller den dubbla klimateffekt som vi får när vi satsar på laddstolparna. Vi ser att vi får mindre utsläpp från transporterna och raffinaderierna. Vi får färre partiklar i luften och mindre buller, vilket gör att vi kan bygga på många fler ställen än vi skulle kunna göra annars. Det tycker vi helt enkelt är bättre satsade pengar. Det är klart att jag gärna skulle se att vi satsade ännu mer på solceller och sådana saker, men det här handlar också om att vi har en begränsad mängd resurser. Vi har en begränsad mängd resurser att förhålla oss till eftersom vi inte tar ut i skatt i . Skulle man dessutom stapla alla de skatter som regeringen väljer att höja i sitt förslag i enkronor skulle de räcka över en gång runt hela jorden. Det är pengar som tas från svenska skattebetalare, som tas från dem som faktiskt ska göra investeringarna i solceller, i nya bilar och i allt det andra. Man tar med ena handen och ger tillbaka med den andra. Vi tar lite mindre och ger tillbaka i stort sett precis lika mycket. Det tycker jag är en mycket bättre politik. 122 (SD) replik: Alliansen har med all tydlighet visat att man har velat värna den tidigare ingångna energiöverenskommelse som man har haft inom Alliansen. Det är en överenskommelse som jag åtminstone delvis kan välkomna i det avseendet att den banar väg för en ändring av och möjliggör ansvarsfulla generationsskiften inom kärnkraften. Men i de betänkanden och arbeten som har tagits upp här är de invändningar som Alliansen lyft fram inom energipolitiken att ska ge sitt godkännande till väsentliga förändringar som sker inom verksamheterna för de statliga bolagen. Man har värnat energiöverenskommelsen. Tittar vi då på som är tillståndshavare för sju av våra tio svenska reaktorer ser vi att man inte har tagit ställning för vare sig det ena eller det andra utan duckat fullständigt för att svara på vad man anser om att bolaget ska få tillåtelse att titta på ersättningsreaktorer. Jag uppfattar just som den primära bromsklossen gällande detta, så det vore tillfredsställande med ett besked från och om man kommer att verka för detta inom ramen för det som Alliansen har kommit överens om i energiöverenskommelsen. Värnar man verkligen innehållet i den, eller betraktar man den bara som ett skal? 123 (C) replik: Självklart värnar den klimat- och energiöverenskommelse som man har gjort tillsammans med Alliansen. Det har jag redan framhållit i debatten. När det gäller de statliga bolagen har vi också varit tydliga med att det är upp till bolagen att bestämma det här. Det är styrelsebeslut. Regeringen och ska inte lägga sig i de enskilda projekten. Det är det som har varit vår ingång. har valt att titta på vad förutsättningarna är om man bygger ny kärnkraft – också för att utvärdera om det är värt att göra det över huvud taget. Vi tycker att det är upp till bolagets ledning att göra den bedömningen. Det är inget som riksdag och regering ska syssla med. Vi tycker att det är olyckligt att man har gjort det från regeringens sida, oavsett om man tycker att det är bra eller dåligt med kärnkraft. Vi tycker att de statliga bolagen ska skötas som bolag, och då är det styrelsen som ska fatta besluten utan politiska pekpinnar. 124 (SD) replik: Man har stått upp för att verksamhetsinriktningen inte väsentligt ska kunna förändras. Det kan man inte säga när det gäller och kärnkraften. Men det faller inte på att man tar ställning för energiöverenskommelsen och den del i energiöverenskommelsen som öppnar för det. De ändringarna i är ju redan genomförda och implementerade i lagstiftningen. Det som är intressant är att regeringen tydligt har pekat ut vad man vill. Det får man göra om man tycker det. Men det som är viktigt om man säger sig värna och stå upp för den överenskommelse man har gjort inom Alliansen är att tydligt visa att bolaget ska kunna titta på ersättningsreaktorer och att det är någonting som styrelsen får göra. har man inte stött några sådana förslag eller backat upp de intentionerna över huvud taget. Det är det som är lite beklämmande. Jag kan känna en viss oro för att man ska införa någon sorts informell stopplag för tillståndshavaren som har sju av de tio svenska reaktorerna och att man då inte ger tydligt mandat för att titta på ersättningsreaktorer. Det skulle vara önskvärt att var tydligt med om man vill öppna för ny kärnkraft eller inte. 125 (C) replik: Då kan jag till återigen säga att vi står upp för den energiöverenskommelse och klimatöverenskommelse som är gjord, där man på marknadsmässiga villkor får ersätta dagens kärnkraftverk med nya reaktorer på de platser där de har varit. Det finns ingen oklarhet om det. Vi har också kritiserat regeringen, vilket säkert har sett i utskottets handlingar, för att vi tycker att regeringen har lagt sig i saker som regeringen inte har att göra med. Det är bolagets egna verksamheter som ska styra det här. Den är den kritik vi har framfört. Vi har däremot påpekat för dem som motionsvägen eller på annan väg vill säga till att de ska titta på det här att det är precis lika illa som det regeringen har gjort när den sagt att vi ska sluta titta på det här. Vi i och regeringen ska inte styra det som själva ska bestämma i sin ledning och sin styrelse. Det är summan av kardemumman av vad utskottet och Alliansen har gjort, och det är också det som står fast vid. 126 (V) replik: för mig när jag växte upp var ofta borgerliga men radikala småbönder. Jag litade alltid till centerpartister, faktiskt. Men måste jag fråga dig en sak. i regeringen lämnade ni via en ansökan till om att undersöka förutsättningarna för två nya kärnreaktorer. Det finns en ansökan inne hos . Och du säger att vi inte ska blanda oss i vad gör. Vad är det för energislag du vill fasa ut? Båda regeringsalternativen vill ju på något sätt subventionera det nya, det förnybara, det gröna. Vi sätter in statliga medel för att de ska komma upp. Vi har ett överskott på . Vi har energieffektiviseringar. Vad ska du fasa ut när du säger att det är okej om de vill titta på marknadsmässiga möjligheter att ersätta reaktorer? Vad är det du vill fasa ut? 127 (C) replik: Till vill jag säga att jag inte tänker fasa ut någonting alls. Det är upp till marknadens aktörer och till energibolagen att bestämma vad de satsar på och inte satsar på. Jag som politiker ska vara med och sätta spelreglerna. Jag tänker inte bestämma att man ska stänga vare sig kärnkraftverk, kraftvärmeverk, biokraftverk eller vindkraftverk, för det är inte mitt beslut att fatta. Jag ser till att det finns stabila spelregler på marknaden som gör att man kan fatta marknadsmässiga beslut. Det är det jag som politiker har att göra, och det är det jag tror är det allra bästa sättet att se till att vi får en stabil energiförsörjning i . Annars kommer de här olika sakerna att växla mellan regeringarna. Det som vi också har gjort är att se till att vi har stödsystem som ligger utanför politiken. Elcertifikatssystemet är ju ett marknadsbaserat stödsystem. På det sättet är det inte subventioner på det sätt som hävdar. Det är någonting som ligger utanför systemet och gör att den som använder mycket el får betala något mer och den som använder lite mindre för betala något mindre. Det tycker jag är ett genialiskt system. I stället för att som i andra länder ha feed-in-tariffer som är dyra och ändrar sig efter hur mycket pengar det finns i statens budget ligger detta fast. Det är också något som har fått beröm för internationellt. Vi har stabila och smarta regler som gör att vi på lång sikt också kan planera. Om man som kraftägare skulle veta att vi vid nästa regeringsskifte, , skulle få helt nya regler skulle ingen våga investera. Då hoppar reglerna fram och tillbaka. Jag som politiker tänker inte bestämma vad det är för kraft som ska fasas ut. Rimligen kan man tänka att det är den kraft som är gammal som man på något sätt kommer att ersätta. Vi har också ett energiöverskott som gör att vi inte behöver ersätta lika mycket som vi annars hade behövt göra. Men det finns otaliga tekniker. Framför allt vill jag inte sia om vad som ska fasas ut . Det är ny teknik som kommer att vara tillgänglig då och som jag inte vet om . Att jag då ska bestämma tror jag är helt fel väg att gå. 128 (V) replik: Då har jag förstått er inställning, : Landspolitiken och regeringen ska inte ha ambitioner att fasa ut farlig kärnkraft eller att behålla den. Det får marknaden sköta. Det är er syn på elförsörjningen i landet. Jag har fått svar på min fråga. 129 (C) replik: Det är klart att vi i vill att man fasar ut sådan energi som är skadlig. Vi vill ha en klimat- och miljöpolitik som handlar om att förorenaren betalar. På det sättet är det klart att vi vill skapa stabila spelregler så att man fasar ut sådant som är farligt för miljön, vilket också gör att det blir lite dyrare för de kraftslagen att finnas. Detta i sin tur gör också att marknaden kan hantera det. Återigen handlar det om stabila spelregler, så att vi inte behöver betala skadestånd till dem som har kraftverk och får lägga ned . Det handlar om stabil, enkel, smart och förutseende politik. Det tror jag att vi kommer mycket längre med. Det har vi också sett . Vi har fått tio gånger mer vindkraft. Vi ser att vi har fått mycket mindre energianvändning för persontransporter, till exempel. På punkt efter punkt ser vi hur alliansregeringens politik har lyckats, och jag ser fram emot att det kan få fortsätta. 130 (KD): in har den så kallade samarbetsregeringen lyckats kasta in i en regeringskris, brutit mot en lång rad vallöften och överenskommelser, skapat kaos och oreda i allmänhet bland både företagare och vanliga medborgare. Det är en situation som slår hårt mot investeringar, jobb och företagande. Till och med insåg i går, åtminstone i medierna – jag vet inte hur samtalen har gått i verkställande utskottet hos Socialdemokraterna – att den instabila politiska situationen är till förfång för det svenska näringslivet. Där kan vi räkna in också den instabila energipolitik som samarbetsregeringen har lyckats med. Allianspartierna har däremot en energiöverenskommelse , och vi menar att den ger konsumenter och industri en trygg energiförsörjning, ekologisk hållbarhet och god konkurrenskraft. energipolitik grundar sig på förvaltarskapsprincipen. Vi ska förvalta, inte förbruka, de ändliga resurserna. Energipolitiken ska därför möjliggöra för kommande generationer att leva och verka på vår jord. Också vad gäller energiförsörjningen och kostnader för hushåll och företag är det nödvändigt att politiken är långsiktigt hållbar och stabil. De tre grundpelarna för den svenska energipolitiken bör därför vara ekologisk hållbarhet, försörjningstrygghet och konkurrenskraft. För att möta framtiden med minskade koldioxidutsläpp och stärkt konkurrenskraft kan vi inte bortse från att kärnkraften utgör den viktigaste delen av basen i elproduktion och är en i huvudsak koldioxidneutral energikälla. stod kärnkraften för av landets elproduktion, vilket var mer än något annat kraftslag . Det är tack vare kombinationen av kärnkraft, vattenkraft, biokraft och vindkraft som tillsammans med har EU:s lägsta klimatutsläpp inom elproduktionen. Kärnkraftens höga tillgänglighet tillsammans med dess nära placering vid stora elförbrukare skapar basen för en stabil och leveranssäker elförsörjning som är omistlig för vårt moderna samhälle. Mycket tack vare konstruktiva bidrag är det inte längre förbjudet att investera i ny kärnkraft i . vill därför fortsätta bidra till en blocköverskridande överenskommelse som tillåter de äldsta reaktorerna att ersättas med nya, säkrare och effektivare. De första svenska kärnkraftverken kommer att fasas ut inom 10–, och nya, säkrare kärnkraftsreaktorer är en förutsättning för att behålla den elintensiva industrins konkurrenskraft och därmed välfärd utan att ersätta dagens produktion med fossilbaserad produktion. har en unik hög andel förnybar elproduktion med mycket vattenkraft och en växande andel vindkraft. Vattenkraften har den unika egenskapen att både vara förnybar och kunna styra produktion efter behov. Det är nödvändigt att vattenkraften värnas och ges samma goda förutsättningar som den fått de senaste drygt hundra åren. vill att vattenkraftens nuvarande omfattning ska värnas och inte vara föremål för en generell omprövning. Vattenkraften spelar en avgörande roll för stabiliteten i elsystemet och möjligheten att etablera förnybar el. ska självklart kontinuerliga miljöförbättringar göras för en förstärkt biologisk mångfald. Det går däremot inte att motivera en total omprövning av hela vattenkraftproduktion. Vi vill se en mångfald av förnybar energi inom transportsektorn, industrin, uppvärmning och elproduktionen. Det behövs ett energisystem som innehåller såväl storskaliga som småskaliga element anpassade till lokala och industriella behov. Därför vill vi se mer investeringar i långsiktigt hållbara energislag som vindkraft, vattenkraft, bioenergi, vågkraft, solenergi, geotermisk energi och tidvattenkraft. Skatter och avgifter bör utformas med hänsyn till förhållanden i omvärlden för att inte näringslivets konkurrenskraft ska urholkas, vilket också skulle drabba sysselsättning och välfärd.