prot · H10989 · 2014-03-25 00:00:00 — Man kan se att arbetslösheten är dubbelt så hög bland dem som inte har gymnasiekompetens. De blir inlåsta i arbetslöshet och hamnar i värsta fall i fas 3. Det är ett gigantiskt misslyckande. Det är nämligen de långtidsarbetslösa som har hamnat i fas 3, 35 000 människor. Det växer , trots tillkännagivande om att vi ska stoppa anvisningarna till fas 3 eftersom det inte fungerar. Det är en svindyr reform som dessutom har undanträngningseffekter. Det är klart att det är billigare att ha någon i fas 3 när arbetsgivaren får för den arbetslösa, och den arbetslösa försörjs inte ens av arbetsgivaren. Det är antingen staten som betalar ersättning eller kommunen genom försörjningsstöd. Den arbetslösa får ingen riktig lön och har inga rättigheter. Hela åtgärdspaketet som regeringen har lagt fram har fått förödande konsekvenser. Det är dyr politik men ineffektiv. När det gäller Arbetsförmedlingen krävs det en total reformering av hela verksamheten som handlar om att se till att arbetslösa får den utbildning som krävs för jobben. Se till att sluta satsa resurser på fas 3, jobbcoacher och sådant som inte har fungerat! 128 (S): Äntligen har vi i talarstolen så att vi kan få lite svar från honom på några frågor. Jag har förstått från tidigare debatter att finansministern sällan lyssnar på frågor, men jag ska ändå pröva att ställa några. När tillträdde sade han att det kommer att dröja upp till innan regeringens politik ger full effekt. Det skulle betyda 2008. Varför hänvisar finansministern då till 2006? Borde man inte räkna från kanske 2007 – hade regeringens politik verkat ? Det vore kanske rimligt. I sista meningen i svaret skriver regeringen dessutom: Politiken kommer därför fortsatt inriktas mot att ytterligare sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och stärka jobbchanserna för de grupper som har det svårast att hitta jobb. Handlar det då om att utöka gruppen i fas 3? Det är ju det regeringen har satsat på. Innebär det fler sänkta skatter? Innebär det sänkt studiebidrag, eller håller regeringen kvar vid förslaget att inte sänka studiebidraget? Precis som beskriver är över 400 000 arbetslösa och 35 000 i fas 3. Det häpnadsväckande är att industrin efterfrågar personer. Och det är problem med matchningen eftersom regeringen har dragit ned på utbildningarna. När regeringen skriver att man har haft ansvarsfull politik tänkte jag fråga finansministern om han tycker att det är ansvarsfullt, och jag riktar också frågan till , att gå från 65 miljarder i överskott till 87 miljarder i underskott. Är det verkligen att vara ansvarsfull? Jag har en fråga till. Vi ska se om han svarar på den. Delar han statsministerns uppfattning om att industrin är praktiskt taget borta? Om man läser finansministerns svar på frågan om svag tillväxt kan vi inte riktigt se att finansministern har svarat på interpellation när det gäller de frågor som handlar om att värna industrisysselsättningen. Finansministern gjorde det enkelt för sig genom att slå ihop tre interpellationer till en och därmed försöka besvara dem . Men egentligen innehåller svaret väldigt lite om konkreta åtgärder, konkreta insatser, mer än att han har sänkt skatten med 130 miljarder. Finansministern får gärna utveckla sitt svar lite mer om han har tid, lust och ork. 129 (FP): Det är viktigt med perspektiv i den ekonomiska politiken. gjorde ganska stor sak av att regeringen och allianspartierna medverkat till att sänka skattetrycket med . Det är mycket pengar. Det har gått de offentliga kassorna förbi, kan man säga. Det är poäng. Men om man ska få fler jobb måste man öka efterfrågan. Jag tycker att det finns ett glapp i argumentation på den här punkten. Därför, herr talman, skulle jag vilja ställa några kontrollfrågor till . Den första kontrollfrågan, som jag ställt tidigare, är: Hur många fler Volvobilar hade det sålts i om vi inte ökat köpkraften för de svenska bilkonsumenterna? Hur många fler Volvobilar hade det sålts, och hur många jobb hade då skapats? Den andra kontrollfrågan är: Hur många nya jobb hade det skapats om man inte sänkt arbetsgivaravgifterna för unga människor? Det handlar inte, som med jobbskatteavdraget, om 99 miljarder men dock om ungefär 17 miljarder . är också en summa. Hur många nya jobb hade det skapats om man haft kvar en hög arbetsgivaravgift för unga människor? Den tredje kontrollfrågan handlar om ROT- och RUT-avdragen som en sänkt skatt på arbete. Hur många nya jobb hade det skapats om man inte hade sänkt skatten för arbete med och med , som det var ? Hur många nya jobb hade det skapats? Man kan fundera på vad som är alternativet. Man kan fundera på effekten totalt sett om staten visserligen hade haft mer att fördela, även på landstingen och kommunerna, men svenska konsumenter hade haft lika mycket mindre. Deras börsar hade då varit ganska mycket tunnare. Vad skulle de ha köpt för? Min sista kontrollfråga till är därför: Vad skulle man ha köpt om man haft mindre? Staten, landstingen och kommunerna kunde ha köpt för den summan, men hade det blivit samma sysselsättning? Det är mina kontrollfrågor till . 130 (M): Skolfrågorna och de sjunkande kunskapsnivåerna i skolan är ett hett politiskt ämne . På det temat skulle jag vilja ställa en klurig liten mattefråga. Jag tror faktiskt inte att ens finansministern, trots hans skicklighet i matematik och ekonomi, kan svara på den. Frågan lyder: Hur många procent är ? Det går inte att svara på den frågan, för den är felställd. Procent fungerar inte på det sättet, utan procent är en del av någonting. På samma sätt blir det ganska knasigt när Socialdemokraterna säger att vi ska höja skatterna, för då får vi in mer pengar till välfärden. Det fungerar inte så. Skatter är procentsatser, en del av något. Det betyder att om vi har en stor ekonomi kan låga skatter till och med ge mer pengar än en liten ekonomi med väldigt höga skatter. Det är förklaringen till att vi kunnat sänka skatterna och ändå få mer pengar till välfärden. beklagar sig i en av interpellationerna över att tillväxten är för låg, men det är just tack vare att vi haft en så god tillväxt jämfört med alla andra länder som vi klarat av konststycket att sänka skatterna och få in mer pengar till välfärden. Tittar vi på länderna i västvärlden ser vi att det bara var , och , alltså ett i det närmaste skatteparadis och två extremt råvaruexporterande länder, som hade bättre tillväxt än . Tittar vi på enbart den här mandatperioden ser vi att vi mellan 2010 och spöar samtliga de tre länderna. Vilket land tycker har varit bättre än , som vi borde kunna jämföra oss med i termer av tillväxt? Nåväl, låt mig gå tillbaka till matematiken. Vi kan på det temat ställa oss frågan: Hur mycket lägre blir arbetslösheten om vi får 200 000 fler i jobb? Återigen beror det på hur många som jobbar från början och hur många som söker jobb. blir det lite knepigt, men det fungerar på så sätt att arbetslösheten är en andel av något, just andelen av arbetskraften, så många som befinner sig på arbetsmarknaden, söker jobb eller jobbar. Då finns det två sätt att sänka arbetslösheten. Det ena är att skapa fler jobb. Det andra är att trolla bort människor. kan man inte trolla bort människor hur som helst, utan politikens metod har varit att förtidspensionera dem. Det ägnade sig Socialdemokraterna aktivt åt vid makten. De förtidspensionerade människor så att siffrorna skulle se bättre ut, så att det skulle se ut som att arbetslösheten var låg när utanförskapet, det totala antalet människor som levde på olika former av bidrag, i själva verket var under de goda tider som hade som var statsminister. Vi har trots den globalt sett värsta ekonomiska krisen sedan ökat antalet jobb med 200 000. Vi har minskat antalet bidragstagare, alltså utanförskapet, med 200 000. På så sätt har vi sett till att haft den bästa tillväxten i hela . Vilket land är bättre? Svara på det! 131 Finansminister (M): Det är väl bekant att världsekonomin befunnit sig i en långvarig kris. Det är den tyngsta ekonomiska recession vi upplevt sedan depressionen . I den omgivning vi befinner oss i framstår det som alldeles tydligt och uppenbart att svensk ekonomi klarat det bättre än grannländernas. Väger man samman offentliga finanser och utvecklingen på arbetsmarknaden samt utvecklingen av tillväxten finns det inte något land som kan uppvisa lika starka siffror som . Vi har alltså ett starkare finansiellt sparande. Regeringen tog stort ansvar i början av mandatperioden genom att kraftigt öka det finansiella sparandet och hade därigenom sparat i ladorna för att kunna möta en besvärlig kris. Vi har minskat skuldsättningen, och vi har säkrat att vi slipper göra nedskärningar i den offentliga ekonomin. I såväl som , för att inte tala om övriga , skärs det nu ned och skatter höjs. Det ser vi inte i . Låt oss titta på de breda och centrala variablerna för arbetsmarknaden. Man kan då titta på arbetskraftsdeltagande, man kan titta på sysselsättningsgrad, man kan titta på sysselsättningsutveckling, man kan titta på långtidsarbetslöshet, man kan titta på arbetade timmar och man kan titta på arbetslöshet. Väger vi ihop alla de variablerna står sig starkare än jämförbara länder i Europeiska unionen. Vi har alltså haft en ökning av arbetskraften trots att vi ligger bland dem som har det högsta arbetskraftsdeltagandet. Vi har haft en sysselsättningsgrad som gör att vi ligger före de andra europeiska länderna i sysselsättningsnivå. Vi har haft en sysselsättningsökning och en minskning av utanförskapet med ungefär 200 000 personer. Vi har en långtidsarbetslöshet som ökat mindre än i de flesta jämförbara länder, och tillhör vi den handfull länder som har den lägsta nivån i . Man kan i det här sammanhanget särskilt notera att vi ansträngt oss för att hålla ihop . Vi har fått statistik från om hur det ser ut med biståndsmottagande, det vi tidigare kallade socialbidrag. Då kan vi notera att andelen socialbidragstagare som andel av befolkningen nu är lägre än när alliansregeringen tillträdde. Vi har gått från . Under hela mandatperioden har vi alltså haft siffror som varit lägre än när Socialdemokraterna styrde. Då låg socialbidragstagandet på påtagligt högre nivåer. Detta har alltså varit fallet trots den värsta ekonomiska krisen . Det tycker jag är väldigt positivt. Denna framgång för jobbpolitiken, den ekonomiska politiken och konkurrenskraften bygger på en bred politik där ekonomiskt ansvarstagande, drivkrafter, prioritering av kunskap och förstärkt företagsklimat förstärker en utveckling där vi som land står tryggare, har fler i arbete och upplevs som mer konkurrenskraftiga än de flesta andra länder. Det här är det grundläggande svaret på den oro som visar i sina tre interpellationer. Det som är lika tydligt är att vi trots att det är kvar till valdagen inte får några besked om vilken politik Socialdemokraterna vill driva i , vilka partier de ska samarbeta med och vilken politik dessa står för. Det budgethål som vi ser i den socialdemokratiska ekonomisk-politiska motionen är mörkt och djupt. Man har tappat sin finansiering, man står och utlovar löften vitt och brett i kommun efter kommun och man lägger fast en politik som med stigande sjukfrånvarokostnader skulle underminera stabiliteten i de offentliga finanserna. före valdagen får vi inga besked från Socialdemokraterna. Vi får ingenting veta om vad de vill göra, för de saknar jobbpolitik. 132 (S): Finansministern andas uppgivenhet och räknar upp de vanliga gamla schlingmannska argumenten. Jag har haft några debatter med den här perioden. Jag har framför allt haft dem för att fästa uppmärksamhet på arbetslösheten som samhällsproblem. Det är en massarbetslöshet som biter sig fast. Värst drabbas ungdomar och de många långtidsarbetslösa. Det jag tycker är mest plågsamt är att regeringen försöker vifta bort arbetslösheten som samhällsproblem. I stället försöker man säga att det är ett enskilt problem. Det är mitt problem som arbetslös. Det antyds att man är lat eller ovillig att arbeta. Finansministern säger att det bara finns två vägar att få fler jobb. Den första är att sänka skatterna. De har sänkts med nära 140 miljarder, och fem jobbskatteavdrag har genomförts. Hur många jobb har det givit? Finansministern rabblar upp att 200 000 nya jobb har skapats. Men befolkningen har vuxit med 500 000. Det viktiga är att arbetslösheten har ökat. Det finns ingen vetenskap som säger att fler jobb har skapats på grund av jobbskatteavdragen. Därutöver säger finansministern att drivkrafterna till arbete har stärkts genom den återupprättade arbetslinjen i socialförsäkringssystemen. Jag tycker att man ska kalla det för vad det är: utförsäkringslinjen. Av dem som är arbetslösa har arbetslöshetsersättning. Övriga har annan inkomstförsörjning, särskilt försörjningsstöd. De som har a-kassa har av tidigare ersättning. Regeringen verkar se arbetslösa som fuskare. Jag tycker att det är skamligt. Är det så, finansministern, att arbetslösheten skulle öka om vi förbättrade arbetslöshetsförsäkringen? Hur mycket, finansministern, skulle i så fall arbetslösheten öka med? Vi har en tröttkörd och misslyckad regering som bara upprepar två saker: Sänk skatten! Försämra för de arbetslösa! I stället hade det behövts näringspolitik, utbildningspolitik, bostadspolitik och annat som skapar jobb och medverkar till utveckling där marknaden sviker. Men den moderatledda regeringen vill ge marknaden fritt spelrum också på en plats där den inte borde vistas, nämligen i välfärden. Till , den gode mannen, vill jag säga: Dina kontrollfrågor får ställas till nästa socialdemokratiska finansminister. 133 (M): Vår ekonomi har varit robust under den långa lågkonjunktur vi snart hoppas se slutet på. Vår tydliga arbetslinje har varit framgångsrik, med fler personer i arbete och lägre skatter än 2006, som skatteintäkterna ökat då fler arbetar. Även om vi har en trist ungdomsarbetslöshet är den betydligt lägre än i de flesta andra länder i EU. Den svenska ekonomin är dock enormt beroende av exportindustrin. Hälften av vår bruttonationalprodukt kommer från vår export. Den traditionella basindustrin med varor från skog, gruvnäring och verkstadsindustri är viktig för den svenska exporten. För basindustrin är energifrågorna enormt viktiga. En långsiktig och robust energipolitik med säkrad energitillgång och rimliga prisnivåer behövs för att den svenska basindustrin ska våga satsa framåt. En ökning av energipriset med skulle exempelvis innebära en ökad kostnad för med , för med och för i med , enligt . Varje förlorat jobb i basindustrin är ett hot mot den svenska välfärden. De jobb som finns här ger viktiga skatteintäkter för stat, landsting och kommun. Vi behöver säkra de svenska jobben. Bara så kan vi säkra vård, skola och omsorg. Alliansen har en gemensam energipolitik som säkrar energiförsörjningen och ger konkurrenskraftiga priser på energi. Vi har dessutom aldrig haft en så stark utbyggnad av den alternativa energiproduktionen. Min fråga är hur Socialdemokraterna tillsammans med sina samarbetspartner ska få till en bra energipolitik som den svenska industrin kan lita på. Detta borde bekymra dem. 134 (S): Vi socialdemokrater anklagas ofta för att ha försökt gömma folk . Men om man tittar på regeringens politik verkar det enda problemet vara de som uppbär ersättning från försäkringarna, som regeringen kallar bidrag. Men är det då inget problem med alla dem som hamnat utanför? Är det inget problem med alla utförsäkrade, varav många drabbats av fattigdom? Det finns en siffra som man aldrig analyserar, nämligen hur många som försörjs av sin partner eller av sina föräldrar. Det är ingen självklarhet att man får försörjningsstöd . Det är hårda, rigorösa regler även där. Trycket har också ökat på . Dessutom är man inte berättigad till försörjningsstöd om man har en partner som har en inkomst. Det som händer då är att hela familjen blir fattigare. Hela familjen ska leva på en inkomst. Det mäts aldrig i statistiken. Man talar om att utanförskapet har minskat och att det inte finns någon fattigdom. Men antalet människor som inte är registrerade någonstans har ökat. Många av dem försörjs av sina föräldrar, inte minst arbetslösa ungdomar. Den som till exempel blivit arbetslös eller sjuk får försörjas av partnern. Hela familjen döms då till fattigdom. som vi tittar på den förda politiken måste vi komma ihåg att befolkningen har ökat med nästan en halv miljon. Då är det inte konstigt att sysselsättningen ökar. Den intressanta siffran är hur stor andel av befolkningen som är arbetslös, och den siffran är högre . Det är vad regeringen borde fokusera på. Det är fler som inte är behöriga till gymnasiet jämfört med . Det finns enorma behov inom utbildningssystemet. Det är ett av de områden som regeringen borde satsa på, men av någon obegriplig anledning gör man inte det. 135 (S): Det är obegripligt hur finansministern kan vara så påtagligt nöjd med situationen när det finns 400 000 arbetslösa. Det är lite trist för debatten när finansministern och använder färdigskrivna manus utan att ens lyssna på de frågor vi ställer. Jag förstår att det underlättar för finansministern därför att han inte behöver fundera över vad han ska säga. Han kan läsa innantill och låtsas som att det regnar. Är finansministern nöjd med att ha gått från 65 miljarder i överskott till 87 miljarder i underskott? Är han nöjd med situationen 400 000 arbetslösa? Varför använder han statistik över andelen sysselsatta när hans politik inte skulle ge effekt ? Det är väl relevant att svara på de frågorna? Jag förstår att det är pinsamt att svara på frågorna. Så misslyckad som den politiken har varit skulle jag också skämmas. Sedan vill jag vända mig till . SSR:s ordförande säger att många som söker jobb, inte har a-kassa, som måste betala hyran, går till och behöver försörjningsstöd. Sjukförsäkringen fungerar inte heller som den borde. De som inte står till arbetsmarknadens förfogande och är sjuka måste gå till och få försörjningsstöd. Ni har gjort så att de sjuka skjuts över kanten, en efter en trillar över kanten, och de står utan skyddsnät. En del belastar socialbidragskostnaderna. Sedan säger finansministern att han är nöjd med situationen. Det är skrämmande att sjuka går på försörjningsstöd och att finansministern är nöjd med 400 000 arbetslösa. 136 (FP): Jag vill tacka för svaret som jag fick att jag ska vänta till nästa socialdemokratiska finansminister. Det är oroande att jag ska behöva vänta på svaren så . Dess bättre, herr talman, gav själv svaren i sitt anförande, nämligen när han talade om behovet av ökade intäkter för de arbetslösa. Det skulle skapa fler jobb. Jag måste hålla med om att det är just detta som är poängen. Utan ökad efterfrågan blir det inga fler jobb. var tidigare kommunstyrelsens ordförande i . Jag minns flera av de debatter som dåvarande oppositionsledaren och dåvarande ekonomiske talesmannen hade om kommunernas ekonomi. De skrev flera debattartiklar, och tvingades att här svara på frågor om hur mycket kommunerna behövde för att slippa friställa personal. Det är samma sak där, nämligen att utan efterfrågan och pengar i kassorna kan man inte anställa på det sätt vi vill. Jag tackar för det goda svar han gav på frågan, nämligen att om det inte finns en ordentlig efterfrågan blir det inga jobb. Socialdemokraterna borde vara glada för att vi sänkte momsen på lagad mat. Ni hade de frågorna med i ert eget program . Ni ska vara glada över att vi har sett till att det har blivit fler jobb i restaurangbranschen. Det var ni själva som lade fram förslaget. Skäms inte för att vi har genomfört er politik. 137 (M): Apropå uttalande om att vi inte svarar på frågor. Jag ställde en fråga: Vilket land tycker ni har lyckats bättre än ? Jag fick inget svar på den frågan. Det är kanske inte så konstigt. I mitt första anförande sade jag att är bäst i västvärlden i fråga om tillväxt. I fråga om statsskuldens utveckling är bäst i hela västvärlden. Om vi tittar på vem som har tillskjutit mest resurser till välfärden är bäst i västvärlden. Om vi tittar på sysselsättningsökningen och sysselsättningen totalt sett är bäst i hela västvärlden. Det stämmer inte att detta förklaras av att befolkningen har ökat. Vi kan konstatera att utanförskapet, det vill säga de som totalt sett lever på olika typer av bidrag, har minskat med 200 000, från en miljon till 800 000. Om vi tittar på , det vill säga sammanställning av människor i arbetsför ålder, kan vi konstatera att andelen som är hemmavarande och övriga ej i arbetskraften, de som lever på sin partner, som påstår, eller som inte finns någonstans i statistiken, har minskat. Socialbidragen har, precis som sade, minskat. Det enda som har ökat är arbetslösheten. Det beror på att människor som var förtidspensionerade har börjat söka jobb. Det är klart att det är tufft för dem att komma tillbaka. Det är det som skapar matchningsproblemen. Den öppna arbetslösheten, det vill säga det mått som trumfade med, är lika låg som då. Skillnaden är att vi har redovisat de verkliga problemen på ett mycket tydligare sätt. Vad vill ni göra? Jo, ni vill höja bidragen och byta namn på åtgärder och tro att det löser problemen. Det är inte en ansvarsfull väg och inte en bra väg för . 138 (S): Det här är väl en av många debatter som har haft med finansminister om det som vi benämner massarbetslöshet. och den borgerliga regeringen gick till val 2006 på att stoppa utanförskapet och sänka arbetslösheten. har arbetslösheten ökat. Ingen har förnekat det, men har inte sagt ett ord om det utan i stället pratat om sysselsättningen. Flera andra har tidigare talat om skillnaden mellan antalet sysselsatta och arbetslöshet; befolkningen har ökat med 500 000. Det som är viktigt i det svenska samhället, och det som har byggt välståndet i , är att vi har skapat jobb, att det råder en hög sysselsättning bland människor i . Det har andra länder tagit efter. Med hjälp av barnomsorg och jämställdhetsarbete har kvinnorna kommit ut på arbetsmarknaden. Inte bara männen jobbar. Det har byggt vårt välstånd. Vi ska slå vakt om detta och fortsätta att jobba så. Att gå till ett jobb och ha en egen försörjning ger både stolthet och värdighet. Statsministern säger: 160 000 är födda i ett annat land, 120 000 har en utbildningsnivå som motsvarar högst grundskola och 60 000 är . Är det förklaringen? Ska de som inte har ett jobb att gå till skuldbeläggas? Nej, det är en dåligt förd politik som skapar detta. Jag måste ställa frågan igen till dig, : Varför fixar du inte de jobb du gick till val på 2006? Då har jag ytterligare en fråga till dig, finansministern. Du och jag hade en debatt i om arbetslösheten och arbetsmarknaden. Du sade att man inte kan göra någonting åt arbetslösheten för att jämviktsarbetslösheten är . har vi haft en arbetslöshet på 7 ½–. Min retoriska fråga är: Är det detta som är jämviktsarbetslösheten? Du gjorde en lång utläggning om ekonomiska incitament och så vidare för att inflationen inte skulle dra i väg. Skulle du kunna beskriva det ? Är det 7 ½–8 procents arbetslöshet som är jämviktsarbetslöshet? Är det därför oviljan att sänka arbetslösheten är så stark hos regeringen? Det finns 80 000 människor, påstås det, som skulle kunna få jobb inom industrin om man bara gav dem rätt utbildning. Arbetsmarknadspolitiken har ni fullständigt raserat . Är modellen – för att man ska ha den höga jämviktsarbetslösheten – att inte ge möjligheter för människor som har svårt att komma ut på arbetsmarknaden? Är det egentligen detta som det syftas till i svaret? har ställt ett antal frågor här. Inte någon av dem har finansministern behagat svara på, mer än att jobbskatteavdraget och sänkta skatter ger mer jobb. Jag skulle kunna citera en före detta LO-ordförande som sade: Det kallas för hästskitsteorin. Ju mer havre man ger till hästen, desto mer blir det i spillningen till fåglarna efteråt. Är det detta som är idén – att göda dem som redan har det bra för att de sämre lottade i samhället ska få det lite bättre? Svaren är finansministern skyldig såväl som oss andra som deltar i denna debatt. 139 (S):