prot · H109129 · 2014-06-23 00:00:00 — Det kan handla om energikrav på andra ställen. säger att vi måste ta det i rätt ordning. Ja, men det är precis den ordning som beskriver. jobbar med skärpta energikrav. De har förslag ute på remiss om 10–20 procents tuffare energikrav. Och alla som tycker att de energikraven är för dåliga kan komma in med sina vetenskapligt grundade remissyttranden. Då kommer självklart att titta på dem och se hur man kan gå vidare och göra ytterligare saker. Det är precis det vi håller på med. Det handlar både om att skärpa de nationella kraven och om att ha enhetliga krav. Det finns en fråga som vi måste ställa oss och som vänsterpartierna måste ställa sig. Varför vill inte vänsterpartierna skapa billigare hyresrätter för normalinkomsttagare? Varför vill ni i stället ta skattepengar av undersköterskor och metallarbetare och subventionera byggbolag som går med miljardvinster? Vänsteroppositionens agerande visar att det med en vänsterregering efter valet blir stopp för fortsatta reformer på bostadsområdet. Man dränker de svåra frågorna i en utredning om hela PBL och kryddar det med lite subventioner. Båda sakerna kommer att stoppa bostadsbyggandet. Vem vill bygga när osäkerheten ökar och de ekonomiska spelreglerna förändras? För den som haft förmånen att tränga in i den lagstiftning som rör samhällsbyggande står det klart att den som vill förändra möter motstånd. Otaliga – det kan jag försäkra er – är de invändningar som kan riktas mot alla typer av förenklingsförslag. Men bara den som vågar och konsekvent håller i kan åstadkomma förändringar. Jag noterar att alliansregeringen vågar och förmår. Vänstersidan i riksdag har inte den kapaciteten och har inte heller något gemensamt alternativ. Beskedet är tydligt till väljarna: Vill ni se fortsatt förenkling av regelverken finns bara ett alternativ i höstens val. 42 (S) replik: Jag måste hjälpa regeringsföreträdarna och påminna om ett par saker. Ni sade att vi från oppositionen inte litar på kommunen och kommunens tjänstemän. Då säger jag att ni verkar ha ett väldigt kort minne. På regeringens uppdrag tog nämligen Statskontoret 2012 fram ett underlag för bedömning av förekomsten av korruption i kommuner och landsting. De gjorde det alltså på uppdrag av regeringen. Av rapporten framgår att tjänstemän och förtroendevalda anser att korruptionen har ökat och att den bedöms vara störst i de branscher som vi pratar om . Jag ville bara klargöra det. ska jag gå över till bostadsministerns anförande. Ni har ägnat rätt mycket tid, både företrädare för de övriga partierna och bostadsministern, åt att tala om hur duktiga vi är på att säga nej. Jag skulle vilja säga att vi gör det när vi tycker att regeringens förslag inte håller. Anfall är bästa försvar, tycks ni leva efter. Vi kan inte godkänna förslag som vi ser bara är till hälften genomarbetade och tagna i ett system. Som jag sade i mitt anförande tidigare är det bland annat flera följdlagstiftningar som borde förändras. Det står också i kommunallagens grundprinciper att ingen nämnd ska kunna fatta beslut som påverkar en annan nämnds ansvar och verksamhetsområde. Ingen nämnd ska alltså kunna lägga på en annan nämnd ekonomiska skyldigheter för att göra om verksamheten. Jag vill fråga ministern om det här med följdlagstiftningar, kommunallagen och andra saker som vi socialdemokrater menar inte är färdigarbetade. Hur löser bostadsministern det om det här förslaget skulle gå igenom? 43 Statsrådet (KD) replik: Följdlagstiftningarna gäller det här med att man ska kunna göra avsteg från kravet på detaljplan i vissa lägen. Det finns en avisering i propositionen om att vi kommer att ta fram de konsekvensändringar som det innebär på en del andra områden. Det är lagtekniska konsekvensändringar. Vi är långt framskridna i det arbetet. kommer vi att skicka ut ett sådant förslag på remiss. Därför är genomförandetiden lagd till . Är det bara det lagtekniska arbetet som är skälet för Socialdemokraterna att rösta emot kan jag lugna er med att vi kommer att ta fram bra förslag, och ni kommer att kunna påverka dem. Jag ser alltså inte det som ett tillräckligt starkt skäl. Det viktiga är att vi skapar goda planeringsförutsättningar för kommunerna, så att de vet vad som gäller, kan planera efter dem och kan börja arbeta efter de nya principer som ska gälla . Vad allt det här egentligen handlar om är att skapa mer flexibilitet och fler möjligheter för kommunerna att välja smartare vägar. Kommunerna sitter nämligen med en mängd olika stationer, där man tvingas lägga ned mycket kraft och mycket tid på planarbeten. Det är inte riktigt värt , för det är mycket av tekniska planer som man måste ta fram. Eller så måste man fokusera mycket på sådant som inte ger så mycket i praktiken. Man behöver lägga resurserna på de stora projekten. Här skapar vi möjligheter för kommunerna för att vi ska få smidigare planprocesser. Det handlar om att ta bort onödigt krångel och att man ska kunna fokusera på de stora projekten, som kommunerna måste satsa på. Men det är ni emot. Jag tycker också att det är något märkligt att blanda in korruptionsdiskussionen här, för det handlar inte om att någon enskild tjänsteman blir korrumperad. Det handlar om att kommunen bestämmer om man ska gå fram med en detaljplan eller inte eller om man ska delegera till en byggnadsnämnd eller inte. Det är inte där korruptionsproblemen finns. Jag tror att exemplen från visar att det inte är där problemen sitter. Problemen sitter i den direkta upphandlingen och i de direkta ekonomiska åtagandena. Man bryter mot befintliga regler. Jag tror att det är en något missriktad nit som Socialdemokraterna visar i den här frågan. 44 (S) replik: Vi socialdemokrater säger att vi inte kan köpa regeringens förslag. Vi tror naturligtvis att ni i alla era utredningar har varit seriösa när det gäller syftet och att ni vill väl. Men resten har inte varit seriöst. De analyser som kommer ut av de här utredningarna har inte varit seriösa. Inte heller har de konsekvensbeskrivningar som ni tycks ha fått ut av de här utredningarna varit seriösa. säger statsrådet att man sedan ska göra om de här följdlagstiftningarna. Men när vi i det politiska livet och i riksdagsarbetet får ett betänkande med ett förslag från regeringen så är det vad vi har att ta ställning till. Vi måste kunna se hela processen. Vi måste kunna veta vad som kommer före och vad som kommer efter. Det kallar jag att ta en fråga seriöst. Jag förstår inte att man använder de argumenten för att försvara dessa förslag. Reglerna i kommunallagen säger vad kommuner får och inte får göra, och jag tycker att det är jättemärkligt beteende av regeringen att inte göra färdigt så att man kan se vad konsekvenserna blir. Vi socialdemokrater har tidigare kritiserat regeringen för att det i vissa fall har blivit ännu längre handläggningstider. Detta gör inte saken bättre. Jag tycker att det är jätteviktigt att regeringen svarar på hur detta skulle ge fler bostäder. Det har det inte gjort. Det är en massa utredningar, men på vilket sätt ger detta fler bostäder? 45 Statsrådet (KD) replik: Jag vill upplysa och om att det faktiskt råder bostadsbrist i . Ambitionen är att snabbt få fram nya bostäder, och då måste vi skynda på den långa, sega planprocessen i . Jämför oss med andra länder! Det går mycket fortare där. Innebär det att det är bananrepublik i andra länder runt omkring oss? Nej, det innebär det inte, utan snarare att vi har oerhört sega processer. lägger vi samlat i ett dokument fram förslag som innebär att vi ger många möjligheter till att komma fram snabbare och kunna fokusera resurserna på rätt saker i kommunerna. Vi säger att det på en punkt finns ett antal tekniska följdkonsekvensändringar man måste göra för att man inte långsiktigt ska få en del lagtekniska problem. Vi kommer att ta fram detta innan genomförandetiden är klar, men vi vill lägga fram det i en gemensam proposition med de andra förslagen för att skapa goda förutsättningar för kommunerna att lära sig de nya reglerna och börja tillämpa dem så att man kan se till att man kommer fram snabbare. För det är bråttom. Vi kan inte vänta på att lägga fram sådana förslag. Vi försöker lägga fram dem för att de ska få effekt i praktiken så snabbt som möjligt. Vad är alternativet? Det är denna typ av praktiskt arbete som krävs om man ska nå resultat och om man menar allvar med att vilja förenkla regelverken. Det går an att prata och diskutera, men man måste också övergå till verkstad. Det är vad vi gör med dessa förslag. Men så fort det bränner till och blir allvar backar och vågar inte. I stället håller man fram en liten miljard som byggsubvention och tror att det löser problemen. Men om det inte finns byggklar mark finns det inte heller bostäder att subventionera för er del. 46 (MP) replik: I bostadsministerns anförande liksom i de övriga allianspartiernas framträdanden här i kammaren har jag svårt att se något litet uns av självkritik. Det gör mig bekymrad. vid makten har man alltså inte lyckats åstadkomma de långsiktigt stabila förutsättningar som marknaden efterfrågar, tvärtom. Bostadsministern sade som hot, om vi skulle få ett regeringsskifte: Vem vill bygga när osäkerheten ökar? Det är bland den viktigaste kritiken vi har mot er. Om det är någonting som har präglat dessa år är det osäkerhet. Vem vill bygga när reglerna förändras ? Vem vill bygga när det sitter 65 utredningar som man kan misstänka kan skapa vilka förutsättningar som helst när man tittar på dem? Det är självklart en osäkerhet, och pratar ni om en fortsatt ständig reformagenda. Hur får ni ihop detta med att marknaden efterfrågar ert sätt att arbeta? Det är en fråga som det skulle vara intressant att få höra ministern säga några ord om. Sedan tycker jag också att det är lite märkligt att man från allianssidan inte tillåter oss i oppositionen att ha en annan uppfattning om vad som är rätt åtgärd. Vi säger nej till era förslag för att vi ser att de inte leder dit. Ministern nämner att han har pratat med företag. Jag undrar om han har besökt någon kommun och pratat med de handläggare som ska ta hand om det här. Bara för att ni har en rubrik som säger att det ska vara en enklare planprocess betyder inte det att det ni föreslår är en enklare planprocess. Ni kan tjata om att ni vill genomföra en enklare planprocess hur mycket som helst, men de som ska handlägga det konstaterar att det kommer att bli ett helsike, ta och bli mycket besvärligare. 47 Statsrådet (KD) replik: Jag kan försäkra om att den senaste bygglovshandläggare jag träffade sade: Det är ett jättebra förslag, det händer jättemycket bra saker , kör på! Det var , såvida inte du är bygglovshandläggare, , för då är du den senaste jag träffade. Ja, det är väl den stabilitet som hyllade i , det vill säga att det inte händer någonting – det är stabilt. Ja, vi har en reformagenda, men det är i färdriktningen mot mindre krångliga omständigheter och smidigare processer. Tvära kast ska vi inte ha, men vi har en tydlig färdriktning i vårt arbete. Det är detta som skapar förutsägbarhet för dem som ska investera. Man kan tala om de tekniska särkrav som gärna pratar om. Ett exempel är , som skulle bygga en standardvilla och sälja den till . Då fick de göra om villan på elva punkter till en fördyrad kostnad av en kvarts miljon kronor. Det krävdes tre dieseldrivna lastbilstransporter för att frakta huset, jämfört med två i normalfallet, för att väggarna blev mycket tjockare. Huset värmdes dessutom upp med koldioxidfritt bränsle. Var det värt extrakostnaderna? Man hade egna regler i som man inte har i övriga landet. Är det så vill tänka den vanliga barnfamiljens privatekonomi? Det finns ingen chans att den familjen får igen sina pengar eller lägre driftskostnader under husets hela livslängd. Är det sådana olika regler som driver upp kostnaderna som vill ha mer av, eller vill han ha billigare hus för vanliga människor? 48 (MP) replik: är bostadsministern verkligen ute och cyklar. Det är ju just på grund av ert agerande som det där huset blev så mycket dyrare. Det är ju just på grund av ert agerande som vi sitter i denna situation – att det blir dyrare för bostadskonsumenten. Tänk om ni hade lagt krutet på rätt reform i stället. Tänk om ni hade lagt krutet på att tidigt se till att ni faktiskt ändrar byggnormerna. Det här är ingen nyhet. Ni har samlat ihop en massa saker här när vi har supervalår och allting. Det har varit ett fruktansvärt svårt arbete för oss i oppositionspartierna. som vi ska bedriva EU-valrörelse ska vi hantera den störtflod av reformer som ni har kastat fram. Detta diskuterade vi . Tänk om ni hade sett till att lägga fram ett förslag och gett i uppdrag att komma med regler. Vi hade kunnat ha en tredjedel av dagens nivå när det gäller energiförbrukning i bostäder. Det hade vi kunnat ha . Vi hade kunnat ha en bred överenskommelse. Jag tror att alla partier i hade kunnat ställa upp på en sådan reform, om ni hade sett vad man hade kunnat åstadkomma där. har ni valt en väldigt krånglig väg. Ministern säger: Vi kommer med detta. Det är så lätt att säga det efteråt. Ni har jobbat i fel ordning. Det måste ni väl ändå erkänna. Jag har en sista fråga till bostadsministern. Han har inte haft ansvar under alla de åtta åren, utan det var en annan bostadsminister i början. Men när bostadsministern tittar på vad som har åstadkommits under två mandatperioder, känner han inte en viss besvikelse över att vi står och stampar på ungefär samma nivå som när ni tog över? Sedan har det varit händelser som vi inte rår över och som har gjort att vi har haft variationer. Den ökning som har skett beror förmodligen på ett ackumulerat behov och sådana saker. Jag tror inte att det finns så mycket kopplingar mellan de reformer ni har föreslagit och bostadsbyggandet egentligen, utan det är andra krafter som har gjort det. Känns det ändå inte lite som en besvikelse att det inte har skett något riktigt substantiellt under de här två mandatperioderna? 49 Statsrådet (KD) replik: Jag hoppas att och hörde formulering: Det kom en störtflod av förslag. Det kan vara roligt att höra, så att retoriken kan ändras i andra debatter. Det är intressant att vill springa runt det faktum att vi fördyrar en villa från med en kvarts miljon kronor. Ta Sabos kombohus, som byggs med högre energiprestanda än vad minimiregler kräver. De får ändå inte byggas i hela . , och säger nej – jag kan räkna upp ett antal kommuner. Hus som är billigare i produktionsledet och som innebär att vi får vettiga hyror för vanliga inkomsttagare får inte vara med och konkurrera i ett antal kommuner i . Det är också bra energivillkor. Dessutom värms de i regel upp med hjälp av fossilfri fjärrvärme. Frågan är: Varför förhindrar människor att bo till vettiga priser i sina hus? Varför försämrar konkurrensen? Varför inser inte att det enda han vinner är lite mindre biobränsle, uppeldad energi, i fjärrvärmeverken? Det är det han sparar – till högre kostnader för vanliga människor. Det svaret måste ta med sig hem och grunna över. 50 AMINEH KAKABAVEH (V) replik: Vi fick lite mothugg här och var av regeringens representanter och särskilt av statsrådet . Bara för att tydliggöra lite grann: Det är inte bara vi i oppositionen och som är kritiska, utan arkitekterna här i , NCC, studenter, forskare med flera kritiserar många delar av denna proposition. Statsrådet nämnde några saker för att hävda sin egen rätt. Vi har sagt: Skillnaden mellan nämnder och kommunfullmäktige känner var och en av oss som är här till. När vi bestämmer om stadsplanering och bebyggelse är det långsiktig hållbarhet för framtiden som det handlar om. Det är inte en sak i sig, som en skolfråga på nivå, som man fattar beslut om. Skillnaden är att stadsplaneringen är för en hållbar samhällsutveckling som ska baseras på demokratiska aspekter, där kvinnor, funktionsnedsatta, barn och andra medborgare kommer till tals. Vi är måna om den demokratiska ordningen – det är bra att komma ihåg. Man skryter om allt det som byggs . Men det är inte tack vare de här utredningarna som det byggs, . Det byggs en hel del, men det handlar om en gräddfil – de husen är inte för de människor som behöver bostäder, inte för de ca 300 000 ungdomar som behöver billiga hyresrätter, som är miljövänliga och har rimlig hyra. Ni skryter om att det byggs. Men det byggs inte för människor som inte har pengar. 51 Statsrådet (KD) replik: De studentbostäder jag var med och tog första spadtaget till i nu är tänkta för vanliga människor. Det blir strax för en etta och någonstans mellan 5 000 och 6 000 för tvåor. Ett av de hus som ingår i Sabohusen kallas Kombohus Plus. Ett av de privata företag som tillverkar dem och har utvecklat dem sade: De här husen, billiga koncepthus, började vi utveckla när vi insåg att subventionernas tid var förbi. De husen kan man bygga till lägre kostnad än vad normalhuset byggs för . Det är ett koncepthus som gör att vanliga människor har råd att bo i nyproducerade treor, tvåor och liknande. De byggs nu på orter där det inte har byggts hyreshus på kanske : , , – jag kan nämna kommun efter kommun av mindre karaktär som har byggt dessa hus. Det är sådant som händer när man börjar skapa tydliga spelregler, när man slutar med subventioner och låter regelverken bli så pass enkla och tydliga att de från bostadsföretagens sida inser var de ska lägga energin. Byggföretagarna gör som de har lärt sig: De söker efter pengar, det vill säga efter subventioner, om det finns subventioner att få tag på. Frågan från mig till Amineh Kakabaveh är: Hur ser ert alternativ ut? Ni har i ert budgetalternativ 11 miljarder i subventioner av byggande. 11 miljarder vill ni stoppa in i byggsektorn. Byggföretagen kommer självklart att jubla över det. Men det kommer inte att främja billigare lägenheter. Det kommer inte att främja ett ökat byggande av någon större dignitet. Vi har ju prövat olika subventionssystem i och 2000-talets början – tre olika varianter. Ändå byggde vi hälften av vad grannländerna byggde. 52 AMINEH KAKABAVEH (V) replik: Tack, statsrådet, för frågan! För att klargöra: Det är självklart att det byggs, men det byggs för litet, och det motsvarar inte det gigantiska behov som finns i landet, i alla hörn, i städer och i många bygder. Vi är överens om att det behövs mer bostäder. Vi i säger: För att samhället och politiken ska ta ansvar för detta är det bra med subventioner där man kan ha hyrestak och där man kan ha markanvisningar när det ska vara miljövänligt, och det ska också utvärderas. Vi ger inte de pengar, , som ni i regeringen har gett, miljarder efter miljarder, till privata och till riskkapitalbolag. Vems pengar är det? Det är de undersköterskor som ni talar om. Det är studenterna. Ni har sänkt skatten, och ni har gjort det omöjligt för pensionärer. Det är de pengarna. Varför går det att ge dem till enskilda, särskilt riskkapitalbolagen? När man styr subventioner till byggande för en hållbar samhällsutveckling, för människorna, varför är det fel? Det är det vi säger. Där går det en grundläggande ideologisk skiljelinje mellan oss. Därför är det svårt att övertala varandra här. Skillnaden är helt enkelt den. Vi säger: De här subventionerna kan i alla fall se till att det byggs mer än 20 000 bostäder eller fler av de 40 000 bostäder som är målet att bygga. Det är en bit på vägen, men det är inte den enda lösningen. Vi har också sagt och är överens om att det finns många saker som man måste göra. Det är inte det enda. Men själva regelverket ger inte fler bostäder per definition. 53 Statsrådet (KD) replik: Jag försöker förstå filosofi. Det är alltså fult att göra överskott om jag driver skola och välfärdsverksamheter. Då ska jag helst gå med förlust. Men bygger jag bostäder, då ska jag få undersköterskornas och metallarbetarnas skattepengar rakt ned i min ficka. Vad är logiken i detta? Det finns en hel del att förklara. Dessutom: Om det vore så att man uppnådde ett betydligt högre bostadsbyggande den vägen kanske det vore något, men erfarenheterna visar inte det. Vi har ju haft subventionssystem och 2000-talets början, och ändå byggde vi hälften av vad norrmän, och danskar byggde. Dessutom vet vi att ett av de skriande bristproblemen är byggklar mark i de attraktiva lägena – brist på den marken. Det är därför planprocessen, som vi diskuterar här , är så viktig. Det är därför det är så viktigt att vägen från idé till byggstart går snabbare och är smidigare. Det är på något sätt felanalysen hos . Jag skulle till och med vilja råda : Vänta med era subventionsförslag! Spara in dem i era budgetalternativ! Använd dem till något roligt, sådant som ni kan lova väljarna, tills ni har fått ordning på planprocessen! Om ni då kommer med era subventioner skulle jag åtminstone kunna förstå logiken i resonemanget. Men det var bara ett tips från coachen! (AMINEH KAKABAVEH (V): Tack för det!) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Uppskov med behandlingen av ärenden betänkande 2013/14:CU38 Uppskov med behandlingen av ärenden föredrogs. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 15 § Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering m.m. betänkande 2013/14:AU8 Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering m.m. (prop. 2013/14:198) föredrogs. 54 (S): röstade igenom att regeringen skulle återkomma till med lagförslag om att diskriminering på grund av otillgänglighet skulle in i lagen. Samtliga allianspartier reserverade sig mot det. Men har vi fått ett förslag att debattera. Vi socialdemokrater välkomnar att bristande tillgänglighet äntligen blir en del i diskrimineringslagstiftningen. Det handlar om att människor med funktionsnedsättning får sina mänskliga rättigheter förstärkta. Vi ser fram emot dagens debatt eftersom det finns frågor som förtjänar svar. Det är bra att statsrådet har aviserat att han kommer att delta i debatten. när ministern kommer att delta i debatten hoppas vi få svar på våra frågor. Det handlar om följande frågor: Varför ska man ha dessa undantag? Vad menas med varaktig relation i detta sammanhang? Varför ska det vara undantag för just verksamhetsutövare med färre än tio anställda? Vi socialdemokrater vill inte ha undantagen, för det blir helt fel och sänder helt fel signaler. Det säger nämligen att det är lagligt att diskriminera människor med funktionsnedsättning om man har färre anställda än tio i sin affär eller restaurang eller till och med inom sjuk- och hälsovård genom bristande tillgänglighet. Om man tittar på en medelstor stad ser man att det inte är många affärer, restauranger, frisörer eller biografer med mera som har mer än tio anställda. Inte ens många stora affärskedjor har det. Då blir undantaget bromsen eller det stora hindret i denna lagstiftning. Vad ville vi göra när vi var tonåringar? Vi ville vara tillsammans med våra kompisar, kanske gå på bio, köpa kläder eller ta en fika på stan, eller bara komma bort från skolan eller komma hemifrån våra föräldrar. Jag vet att även tjejer och killar som har en funktionsnedsättning vill kunna göra det. De vill göra precis sådant som alla tonåringar gör. Men tyvärr finns det fortfarande alltför många hinder för den som lever med en funktionsnedsättning att få leva på samma villkor som sina kompisar som inte har en funktionsnedsättning. Jag ska ta ett annat exempel. Som föräldrar vill vi, och bör också, följa med våra barn till exempel till tandläkaren och till doktorn eller bara kunna följa med dem ut och handla gympaskorna eller presenter till barnen eller till deras kamrater. Så är det också för de föräldrar som har en funktionsnedsättning. De vill göra precis som alla andra föräldrar och följa med sina barn till doktorn när de är sjuka, följa med dem till tandläkaren eller följa med dem och handla presenter, nya kläder och skor. Det tycker jag inte är konstigt utan snarare mycket normalt, och det ska uppmuntras och inte förhindras.