prot · H10999 · 2014-04-10 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. 2 § Anmälan om återtagande av plats i Talmannen meddelade att (M) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (M). 3 § Anmälan om subsidiaritetsprövning Talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2013/14:31 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från finansutskottet. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:405 Till Interpellation 2013/14:405 Nya problem med etableringslotsar av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (FP) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2013/14:419 Till Interpellation 2013/14:419 En mer lättillgänglig hemtjänst av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (KD) Enligt uppdrag 5 § Anmälan om faktapromemoria Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2013/14:FPM67 Lägesrapport om 2020 KOM(2014) 130 till finansutskottet 6 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Propositioner 2013/14:99 till finansutskottet /14:100 Förslagspunkt 1 till finansutskottet Förslagspunkt 2–4 till Propositionen i övrigt till finansutskottet /14:206 till näringsutskottet /14:214 till miljö- och jordbruksutskottet /14:215 till civilutskottet Skrivelser 2013/14:98 till skatteutskottet /14:204 till socialutskottet /14:211 till civilutskottet Motioner 2013/14:N15–N17 till näringsutskottet /14:K24 till /14:U26 till utrikesutskottet /14:U23–U25 till utrikesutskottet 7 § Tilläggsavgift i domstol betänkande 2013/14:JuU20 Tilläggsavgift i domstol (prop. 2013/14:77) föredrogs. 1 (S): Vi ska nu debattera betänkande JuU20 om tilläggsavgift i domstol. I betänkandet avser man att genomföra en höjning av avgifterna till de allmänna domstolarna. De befintliga avgiftsnivåerna för de summariska förfarandena för betalningsföreläggande eller handräckning respektive administrativ hävning av firma eller varumärke är betydligt lägre än vad de nya avgifterna i de allmänna domstolarna kommer att vara. För att motverka att de summariska förfarandena används för att kringgå en högre ansökningsavgift i domstol anser regeringen i den proposition som det står om i betänkandet att en tilläggsavgift bör tas ut av tingsrätten när ett mål överlämnats dit. Det föreslås att tingsrätten ska avvisa ett mål om avgiften inte betalas. Vidare föreslås att tilläggsavgiften ska kunna ersättas som en rättegångskostnad och att den som beviljats rättshjälp inte ska betala tilläggsavgiften. Regeringen avser att i en förordning återkomma med de nivåer man kommer att hamna på. Det presenteras inte här utan kommer senare i en förordning. Det är möjligt att nästa talare kommer att presentera det – vi får avvakta och se. Det är tänkt att detta ska träda i kraft . Vi socialdemokrater har inget emot de lagförslag som lämnas i propositionen. De är en följd av avgiftsförändringarna. Enligt propositionen är domstolsavgifterna i ett europeiskt perspektiv ganska låga. Efter ett möte på insynsråd kan jag konstatera att avgifterna har legat stilla utan att justeras . Därför kan det finnas skäl att se över dem. Det som är lite oroande är att vi inte vet vad avgifterna kommer att bli eller hur mycket de ska höjas, men en fingervisning finns i framtagna rapport och kungörandeavgifter vid allmän domstol. Avgiften för tvistemål är just nu . förslag innebär att den kan bli uppåt . Det har även kommit kritik om att kostnaderna för de nya avgifterna kan komma att överstiga tvistemålets värde. Man kan föreställa sig att för en del människor blir avgiften så hög att vederbörande avstår från att driva en fråga i domstol. När regeringen nu kommer att genomföra förändringarna och höja avgifterna är det därför viktigt att hänsyn tas så att medborgarnas grundläggande rätt till domstolsprövning inte försvagas. Vi menar därför att det är oerhört viktigt att en uppföljning sker för att analysera avgiftsökningarna. Jag yrkar bifall till den reservation under punkt 2 som vi socialdemokrater har skrivit tillsammans med och . 2 (M): har ingen tradition av att ha höga avgifter i domstol, tvärtom. Man kan till och med säga att detta har manifesterats genom att vi inte har höjt avgifterna i domstol en enda gång. Propositionen är ingen kursändring i den frågan. Vi ska ha ett domstolväsen där tillgängligheten är hög och inte hindras av höga avgifter. Den svenska traditionen med låga avgifter i domstol skiljer sig markant från . Vi är det land som har i särklass lägst avgifter, bortsett från två länder i som över huvud taget inte tar ut avgifter för olika förfaranden i domstol. motsvarar de svenska avgifterna i domstol av domstolarnas kostnader. Om man jämför ur ett nordiskt perspektiv är motsvarande siffra i 10 ½ procent, i och i . Även om vi kommer att justera upp avgifter i domstol kommer vi alltså fortfarande att ligga i bottenligan när det gäller avgifter. Förutom att man har högre avgifter i domstol i våra nordiska grannländer tillkommer andra avgifter såsom överklagandeavgifter, expedieringsavgifter och kungörandeavgifter. Det har vi inte i . I ett europeiskt perspektiv ligger avgifternas del av domstolens totala kostnader i snitt på . Om man går på extremen och det land som har högst avgifter finansieras domstolskostnaden där med . sticker verkligen ut och kommer att fortsätta att göra det även i fortsättningen. Man kan diskutera varför man ska ha avgifter. Det är klart att det inte är något stort sätt att finansiera kostnader. Vi menar dock att det är viktigt att avgifterna inte är så höga att man avskräcker människor från att söka sig till domstol men heller inte så låga att kostnaden blir försumbar. Avgifterna ska vara ett styrmedel. Ett enigt utskott står bakom att avgiftshöjningen ska ske, men som föregående talare sade har kostnaderna inte blivit presenterade . Det kommer att göras i en förordning längre fram. Skälet till avgiftshöjningen är, som vi var inne på, att vi har en väldigt låg nivå. Det aviserades även i den förra budgetpropositionen, BP 13, att vi har låga nivåer och att de inte har blivit uppskrivna . I den förra budgetpropositionen påtalade regeringen också att man ska höja avgifterna men att dessa självfallet ska bestämmas så att de inte riskerar att komma i konflikt med rätten till domstolsprövning. De nya avgifterna har remissbehandlats. Under behandlingen framkom en del synpunkter bland annat på avgifterna för förenklade tvistemål. Min erfarenhet är att regeringen har lyssnat in dessa synpunkter. Det är också helt i linje med det vi har sagt. Det ska vara en sådan hantering att man inte ska förhindra att människor söker domstol. Men det ska inte heller vara så låga avgifter att det blir helt försumbart. Man kan också konstatera att vissa av de avgiftshöjningar som föreslår är så pass låga att de inte ens når upp till vad en normal indexering av kostnad skulle göra. Jag tror att det finns en väldigt liten oro från oppositionen över att de kommande avgifterna ska bli så pass höga att det kommer att äventyra rätten till domstolsprövning. Med detta, herr talman, vill jag yrka avslag på motionen och bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 8 § Fri- och rättigheter betänkande 2013/14:KU14 Fri- och rättigheter föredrogs. 3 (SD): Jag tror att kommer att komma till debatten, och jag antar att han kommer att redogöra för utskottsmajoritetens ställningstagande i betänkandet om fri- och rättigheter. Därför nöjer jag mig med att säga några ord om våra reservationer. Den ena reservationen gäller unga flickor. Vi ser ofta rapporter om att många unga inte har möjlighet att göra viktiga, egna livsval. Man tvingas in i en situation utifrån en kulturell bakgrund. Vi ser ibland siffror på att det handlar om 70 000. Det är ett stort problem, och som vi ser det är det särskilt viktigt att flickor får möjlighet att alldeles fritt välja hur de vill ha sina liv . Därför tycker vi att en sådan starkt laddad symbol som slöja på flickor och i offentliga verksamheter inte bör vara tillåten. Den påverkar också hur unga pojkar ser på flickor och flickornas roll. Jag har själv sett, , då jag var på – det var fredag, en varm, fin dag – hur ett par unga flickor satt och åt glass på en bänk. De var klädda som svenska flickor brukar vara klädda när det är varmt, inte utmanande men lätt. Sedan blev det tid för gudstjänst i moskén, och en ström av folk passerade. Jag såg också hur ett par yngre killar gick fram till flickorna och talade om för dem att de skulle ge sig därifrån. Det passade sig nämligen inte att de var klädda på det sättet när man var på väg till moskén. Det här är väldigt olyckligt för framtiden. Att man som vuxen gör precis de val man vill är helt rätt, men unga människor bör få behålla sin valfrihet – så långt det är möjligt. Den andra reservationen gäller medborgarskapet. Vi avser naturligtvis inte att göra någon statslös. Men om en utländsk medborgare kommer hit, behåller sitt medborgarskap och därutöver får ett nytt menar vi att det ändå måste finnas gränser för vad man kan göra och ändå få behålla medborgarskapet. Om man har fått det på uppenbart falska grunder bör det vara som med allt annat man får på falska grunder – det ska återkallas. Om man deltar i terroristaktiviteter eller liknande saker som är klart skadliga för som stat bör man inte längre kunna behålla sitt medborgarskap. Med det yrkar jag bifall till våra reservationer. 4 (V): Vi diskuterar alltså betänkande nr 14 som handlar om fri- och rättigheter och deras reglering i svensk lagstiftning. I regeringsformens 1 kap. anges att den offentliga makten utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. Det är också upp till det allmänna att ta ansvar för att leva upp till detta, men det finns ingen rättighetslagstiftning i just den delen som ger den enskilde möjlighet att hänvisa till det. Däremot är det förstås en utgångspunkt att det ska vara en grund för den rättstolkning som sedan görs i övriga rättsregler. I 2 kap. i regeringsformen anges vilka grundläggande fri- och rättigheter som gäller för den enskilda människan. I anslutning till det tänkte jag tala om vår reservation, nr 4 som jag härmed yrkar bifall till. Den handlar om inkorporering av ytterligare konventioner om mänskliga rättigheter i svensk rätt. Som det är är det flera konventioner som inte är inkorporerade i svensk rätt, bland annat , vilket leder till att den inte är giltig som svensk lag även om man förutsätter att svensk lag lutar sig på, använder sig av och ska vara i samklang med de konventioner vi har biträtt. Men när det blir konflikter mellan svensk lagstiftning och går svensk lagstiftning före. Det händer ibland, och det kan ställa till problem. Vår uppfattning är att barnens rätt alltid måste komma i första rummet. infördes som norsk lag. Man har gjort utvärderingar i och även i . gjordes utvärderingar både i svensk lagstiftning och rättskipning och i gällande norsk. får påfallande ofta kritik för att barns rättigheter inte lyfts fram. Det kan gälla i till exempel vårdnadstvister, och det kan gälla barns egna skäl för asylprövning och så vidare där barnen inte kommer i första rummet. I ser det annorlunda ut. De har kommit mycket längre vad gäller rättigheter för barn, och den utvärdering som gjordes visade inte heller på att det skulle vara några problem med det. Därför anser vi att också bör gå vidare och inkorporera flera mänskliga rättigheter i svensk rättskipning. Därför yrkar jag bifall till reservation nr 4, min egen reservation, och avslag på reservation 3. 5 i (S): Den offentliga makten ska utövas med respekt för alla människors lika värde. I regeringsformen finns bestämmelser om de grundläggande fri- och rättigheterna. Om dessa ska begränsas får det endast göras för att tillgodose ändamål som är acceptabla i ett demokratiskt samhälle. Rättigheterna gäller gentemot det allmänna och inte mellan enskilda. En begränsning får inte göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan åskådning. Det här är mycket viktigt att komma ihåg och också att lyfta fram i alla de sammanhang där angrepp på fri- och rättigheter sker. Vårt samhälle ska bygga på respekt för varandra, och rättesnöret måste vara alla människors lika värde. Vi ska inte, som offentlig makt, bestämma vad en annan människa ska bära för klädedräkt. Var och en måste ha friheten att klä sig som man vill. Därför är det otänkbart att tillstyrka förslag om förbud för flickor att bära slöja i offentliga verksamheter. Det finns situationer där det inte är lämpligt att helt täcka sitt ansikte. Vi har haft den diskussionen . har också gått ut med rekommendationer. Ett barn och en ungdom i skolan måste kunna se och kommunicera med sin lärare. Men då pratar vi om heltäckande slöja. Då är inte det ett lämpligt plagg, men det är inte det vi talar om här. Här är förslaget ett förbud mot att bära slöja i offentliga verksamheter. Ett sådant förslag tycker jag säger mer om rädslor, fördomar och vilja till likriktning än om viljan att respektera allas lika värde, allas rätt till sin kultur, sin religion och sina traditioner och att bejaka mångfald. Det finns inga sakliga och proportionerliga skäl till ett sådant förbud. Ingen svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket får fråntas sitt medborgarskap. Detta regleras i regeringsformen. Ett medborgarskap har ett starkt grundlagsskydd och ska ge den enskilde en rättstrygghet. Innan man kan ansöka om och beviljas medborgarskap ska ett antal krav vara uppfyllda. Har du väl fått medborgarskap ska du kunna känna trygghet i att det här är ditt land och du har rätt att stanna. Det är ditt land, och du har samma rättigheter och skyldigheter som den som har fötts som svensk medborgare. Däremot kan ett uppehållstillstånd – innan man får medborgarskap – en nationell visering och ett arbetstillstånd återkallas om någon medvetet lämnat oriktiga uppgifter eller medvetet förtigit omständigheter som varit av betydelse för att få tillståndet. Frågan om att återkalla ett medborgarskap har utretts. Utredningen hade att titta på om det skulle vara möjligt. Man lade fram ett förslag om att det kunde finnas en sådan möjlighet, men det fanns många och starka skäl som talade emot en sådan lagstiftning. Något förslag till lagstiftning har inte kommit, och är heller inte berett att föreslå någon förändring. Den sista frågan jag vill ta upp är införlivande av konventioner om mänskliga rättigheter i svensk rätt. Här finns en hel del att göra. Från Socialdemokraternas sida har vi under motionerat om att göra till svensk lag. Vi funderade på det och var lite tveksamma, men har vi gjort det ställningstagandet. Enligt Delegationen för mänskliga rättigheter finns det argument både för och emot inkorporering av många av konventionerna. Både delegationen och utvärderingen av den nationella handlingsplanen pekar på att det fordras en grundlig analys av vilka konventioner som i så fall kan vara lämpliga att inkorporera. Men, herr talman, vi väntar fortfarande på den tredje handlingsplanen för mänskliga rättigheter som regeringen har utlovat. Det är vi i hade en handlingsplan, och det tycker jag är bedrövligt. Frågan har utvärderats, delegationen har tillsats, men ändå har det inte hänt något . När vi fick propositionsförteckningen var den utlovad till . Sedan hade jag en interpellationsdebatt med integrationsminister , och då sade han att den kommer . Den finns uppsatt för behandling och i betänkanden från , men vi har fortfarande inte sett den. Vi får väl se om den kommer över huvud taget innan mandatperioden är slut. Bara det skulle egentliga kunna vara skäl att bifalla någon av de reservationer som V eller MP har i betänkandet, men vi har valt att inte föregripa den utlovade skrivelsen. Vi lever fortfarande med förhoppningen att den kommer till . Med det, herr talman, tillstyrker vi utskottets förslag i betänkandet i dess helhet. 6 (M): Utskottet är i allt väsentligt enigt vad gäller det här betänkandet. Jag tänkte därför uppehålla mig vid några av de frågor där vi inte är eniga. Dels ska jag ta upp lite av det som behandlas i reservationerna, dels ska jag tala om några motionsyrkanden som inte har följts upp i reservationer. Det gör jag av rent pedagogiska skäl. Betänkandet innehåller nämligen många motioner från , och i all sin fördomsfulla inskränkthet ger de en utmärkt bild av vad faktiskt står för. Låt mig därför, herr talman, göra en liten resa i värld. Vi börjar med de etniska, språkliga och religiösa minoriteterna. Där föreslår motionärerna att det som anges i 1 kap. 2 § sjätte stycket regeringsformen om etniska, språkliga och religiösa minoriteter ska strykas. Det är nödvändigt, säger motionärerna, att återgå till inställningen att har en majoritetskultur, den svenska, och att alla som vill bosätta sig i ska vara skyldiga att ta till sig denna majoritetskultur och anpassa sig efter den. Assimilering är det begrepp som det handlar om här. Jag kan inte undanhålla kammaren beskrivning av hur det ser ut i dagens : försöker regeringen och de tre rödgröna oppositionspartierna göra till ett mångkulturellt land med en befolkning bestående uteslutande av olika etniska minoriteter. Lever vi på samma planet? är jag skåning, och vi är väl också en etnisk minoritet i värld. Samerna ska dock få behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv, men deras särrättigheter vill man avskaffa; det handlar alltså om de renägande samerna, som får se sig om efter annan sysselsättning i värld. Vad den svenska majoritetskulturen är och vilka uttryck den får ta sig får vi inte riktigt veta, men det är rätt frestande att fundera lite över det. Vilka kulturella uttryck ska vara tillåtna? Måste vi alla vara med i ? Vilka tavlor ska tas ned från väggarna på för att de ger uttryck för osvenska kulturella impulser? Vilka skådespel ska få uppföra? Vilken mat ska vi få äta? Vilka böcker ska vi läsa? Det går inte att i all evighet tala om det svenska och om svenskheten utan att definiera och tala om exakt vad man menar. Religions- och åsiktsfrihet är oerhört viktiga inslag i en demokratisk rättsstat. Det regleras i nationell lagstiftning och i internationella konventioner som anslutit sig till. Men i Sverigedemokratland är de rättigheterna begränsade, åtminstone för somliga. Möjligen får muslimer fortsätta att vara muslimer bara det inte märks och syns. Inga böneutrop från moskéerna ska få förekomma. Att kyrkorna ska få fortsätta att ringa i klockor är dock ett förslag. I det sammanhanget bör nämnas att det finns en enda moské i där böneutrop är tillåtet, och det är moskén i . Den tidsgräns som beslutades i samband med det gick ut . Men till och med det är för mycket för , som inte tycker att det ska få finnas böneutrop någonstans. Förbud mot burka och niqab vill man ha, och de män som tvingar kvinnor att bära burka eller niqab ska straffas för det. Utgångspunkten är att inga kvinnor frivilligt väljer att bära burka eller niqab, vilket är direkt fel. tycks tro att ojämlikhet är en muslimsk uppfinning. Det behöver påpekas att det finns ett brott som heter olaga tvång, 4 kap. 4 § . Slöjförbud på offentlig plats, visserligen bara för flickor under 15, föreslår man, och försöker motivera det med luddiga resonemang om åsiktsfrihet, kvinnoförtryck och slöjans innebörd. Ja, den slöja muslimska flickor och kvinnor bär har religiös och politisk innebörd. Än sen då? Vill man förbjuda alla yttre attribut med religiös och politisk betydelse? Jag ser T-shirtar, väskor och olika accessoarer med politiska budskap som jag inte alls gillar. Detsamma gäller säkert alla andra som sitter i plenisalen . Hur ska vi göra med dem? Förbjuda dem helt? Förbjuda dem för alla under 15? Och den huvudduk som icke-muslimska kvinnor då och då använder, vad ska vi göra med den? Det vore intressant om reservanten – här finns en reservation – också kunde utveckla närmare hur han tänker sig att det förbudet ska upprätthållas och vilken typ av kontrollapparat han tycker är rimlig. kommer vi till en av favoritfrågor, den om olika sorters medborgarskap. vill nämligen införa en ny sorts medborgarskap, ett villkorat medborgarskap. I dagens system är man medborgare eller inte, precis som förklarade. Det är inte villkorat, och det kan inte återkallas. vill ha en ny sort, en B-sort, som är villkorad. Det kan man argumentera för under vissa omständigheter. Man kan ha en argumentation om att den som lurat, mutat eller fuskat sig till medborgarskap faktiskt ska kunna se det återkallat. Man ska inte kunna lura systemet, inte kunna lura sig till den typen av förmån. Det skulle kunna vara en rimlig ordning, men nöjer sig inte med det. Den som söker svenskt medborgarskap ska dessutom avkrävas en ed om att han eller hon svär trohet och lojalitet mot konung, svenska staten och den svenska nationen. Utländska republikaner göre sig således icke besvär. Människor som begått vissa typer av brott ska kunna berövas sitt medborgarskap. Människor som reser utomlands för att, som det står, delta i träning med islamistiska terrornätverk ska kunna se sitt medborgarskap återkallat. Man får väl anta att etniska svenskar som reser utomlands för att delta i sådana aktiviteter ska kunna fortsätta att vara medborgare. Motionärerna skriver i alla fall ingenting om det. Ett system med villkorade medborgarskap av det slaget är inte rättssäkert. Antingen är man medborgare, och då förblir man det, eller också är man det inte. Beträffande den kategori jag nämnde, de som fuskar, mutar eller lurar sig till sitt medborgarskap, kan man faktiskt hävda att om systemet låter sig luras får systemet stå sitt kast. Om vi brister i våra kontrollfunktioner och inte gör det som vi ska göra för att kontrollera en medborgarskapsansökan är det vårt problem. Då måste vi strama upp rutinerna och förbättra kontrollen i stället för att kompromissa med rättssäkerheten. Jag vill, precis som , påpeka att frågan har utretts och att man kommit fram till att det finns väldigt starka skäl som talar mot att införa möjligheten att återkalla medborgarskap. Och beträffande återkallande av medborgarskap för dem som begått vissa brott, vad finns det för garantier för att inte antalet sådana brott skulle utvidgas i enlighet med hur de politiska vindarna blåser? Om får inflytande över rättspolitiken, vilket förbjude, vem tror då att de skulle kunna motstå frestelsen att använda en sådan här möjlighet att beröva människor deras medborgarskap och på så sätt bli av med människor de inte tycker ska få vara här? Det är sådana här är. Det är så här de tycker. Xenofobin, rädslan, inskränktheten och okunnigheten lyser igenom på varenda rad. Låt oss gemensamt arbeta för tolerans, mångfald, öppenhet och mänskliga rättigheter och därmed motverka och motarbeta värderingar. Just nu försöker jag dra mitt strå till stacken genom att yrka bifall till utskottets förslag. 7 (FP): Det här är ett betänkande som tar upp många olika frågor kring de medborgerliga fri- och rättigheterna. I samtliga frågor finns det också en mycket bred majoritet bakom utskottets förslag till beslut, och i många fall är utskottet helt enigt. Det är bra, eftersom detta är frågor som handlar om några av de mest fundamentala frågorna i det demokratiska systemet. Den lagstiftning vi har ska inte bara tåla användning när det är vackert väder, alltså när demokratin är stark och fungerande. Den måste också fungera som ett skydd för fri- och rättigheterna i ett skymningsläge, om demokratin skulle vara trängd och det skulle råda politisk oro i landet. kan det låta som ett helt osannolikt scenario. Men när det gäller de medborgerliga fri- och rättigheterna måste vi tänka att dessa i alla lägen ska ha ett starkt lagskydd som värn för den enskilde.