prot · H109109 · 2014-05-08 00:00:00 — Mycket av det som beskrev att ni ville göra finns ju redan. Det finns en anmälningsplikt för många av dem som jobbar i , och det finns redan en insiderlagstiftning samt jävsregler i förvaltningslagen. Vad jag tror att Socialdemokraterna är ute efter är ju själva grunden för vad som ska offentliggöras eller inte. Ni ska inte framställa det som att det inte sker någon jävsprövning eller att inte insiderlagstiftningen gäller även sekretessbelagt material, för det gör det. 22 (S): Vår poäng är att det inte ska vara möjligt att hemligstämpla ministrars aktieaffärer. Det ska inte ens finnas en risk för att man misstänker ett statsråd för att ha agerat i egen sak. Det är det som är utgångspunkten för tydligare regler. TV4 visade tidigare att regeringen hänvisade till sekretesslagen, som säger att man inte behöver offentliggöra en anmälan, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att till exempel lider skada eller men. Statsministern valde ju att sekretessbelägga dessa uppgifter. Då kan man undra: Var det för att riskerade skada eller men som statsministern valde att inte offentliggöra uppgifterna? Vi tycker att det är viktigt att journalister kan göra sitt jobb och att man kan tillåta en oberoende granskning som säkerställer att statsråden i sina uppdrag inte ägnar sig åt insideraffärer eller gynnar sig själva på något annat sätt. har vi presenterat ett förslag som innebär att alla inköp och försäljningar ska rapporteras in löpande och genast bli offentliga. Det ska inte vara möjligt att hemligstämpla aktieaffärer. Det ska inte ens kunna finnas en misstanke om att statsråd agerar i egen sak. Är det inte dags att göra slut på hemlighetsmakeriet? 23 Statsminister (M): Återigen: Det finns alltså ett regelsystem där man anmäler innehav och förändringar, och det ska göras skyndsamt. Utgångspunkten i är att för den här typen av uppgifter råder det sekretess. Det beror på att det handlar om personlig integritet. Dock har regeringar före den som jag leder och min regering tillsammans beslutat oss för ett offentliggörande. Vi har alltså valt att offentliggöra vårt eget innehav, och jag tycker att vi på det sättet har hittat en klok och bra balans. Socialdemokraterna vill nu kraftigt vidga den krets av uppgifter som ska offentliggöras. Det är Socialdemokraterna naturligtvis fria att föreslå. Många journalister kommer säkert att tycka att det är ett bra förslag. Jag tycker att det finns en balans som många regeringar före mig och min regering har hittat mellan personlig integritet och vad som ska offentliggöras i vårt agerande som är ganska bra. Återigen: Det finns andra kontrollmekanismer. Man ska inte framställa det som att ingenting sker med jävsprövning och insiderlagstiftning, för det gör det. Dessa regler fungerar, och det är en viktig grund för att kunna visa att inte har problem med korruption. satsning på kolbrytning i 24 (MP): största gemensamt ägda bolag, , har haft bolagsstämma, och det finns många utmaningar för det bolaget. Jag såg dessutom att en ny chef har tillträtt , och då är ju utmaningarna desto större. Det är därför viktigt att politikerna som å folkets vägnar förvaltar detta bolag är tydliga med i vilken riktning man vill att bolaget ska gå. planerar att bränna över 1 miljard ton koldioxid. På anordnades en manifestation mot detta. Att öppna nya brunkolsgruvor i kallades för sämsta idé. av svenska folket tycker att det är en dålig idé att satsa på kol. Hur kommer det sig då att du, , tycker att det är okej att gör det? Eller vilken vision om har du annars? 25 Statsminister (M): Det här med att staten äger bolag är ju lite speciellt. Vi får nog acceptera att det inte är regeringen eller enskilda statsråd som styr över vad enskilda bolag gör eller inte gör. Eller låt mig säga så här: Vi ska nog vara glada över att det inte är så det går till. är naturligtvis ett bolag som är underkastat aktiebolagslagen och som ska vara skilt från enskilda statsråd när det gäller hur de utövar sitt inflytande. Men sedan ska då staten som ägare med ägarrepresentanter och direktiv styra över företaget. har det i många sammanhang redovisats att den ganska omfattande upphandling av fossilbränsleuppbyggda energibolag som gjorde skedde långt innan den regering som jag leder tillträdde. Det är detta som har varit grunden för expansionen. Därefter har vi skrivit om dessa regler och bland annat förtydligat att det bör satsas mer på sådant som är förnybart. Det är nu upp till den nya ledningen att följa dessa nya direktiv. Det är med utgångspunkt i beskrivning av gamla försyndelser som vi diskuterar vad ska ha för typ av innehåll i sin verksamhet. 26 (MP): Det där är väldigt luddigt. Det är ju under dina vid makten som har fattat besluten om att öppna och säkra nya kolgruvor i som skulle leda till en koldioxidökning på över 1 miljard ton. Det är ju både en stor miljörisk som man kalkylerar med och också en ekonomisk risk med tanke på att utsläpp måste kosta pengar. har stora utmaningar med tidigare inköp av Nuon och liknande bolag som gör att ekonomin är skral. Dessutom är miljörenommé fruktansvärt dåligt. Man kan knappt nämna bolaget om man är i , eftersom det har så dålig klang hos de allra flesta tyskar. Det har medfört att man i folkomröstningar röstar nej till inköp av elnät. Här finns en jättestor utmaning. Jag är en av dem som tror att det är angeläget att kan vara ett viktigt bolag för svensk energimarknad, för dess konsumenter och för byggandet av ett hållbart energisystem. Jag är därför oroad över att regeringen har så dålig styrning av och få visioner om hur ska gå från att vara ett gammalmodigt bolag med kärnkraft och kol till ett nytt bolag med förnybar energi. 27 Statsminister (M): Jag försökte bara illustrera att det finns en lång historia när det gäller . De utmaningar som har upplevt är att om man ska vara en stor aktör på den europeiska marknaden innebär det mycket fossilbränslen. Eller också säger man att det inte alls är den väg som man ska gå, att ska bli ett mer till och möjligen koncentrerat bolag som huvudsakligen ägnar sig åt det som det finns mycket av framför allt i , nämligen förnybar energi. Då ska man vara klar över att det är en helt annan konkurrenssituation, med väsentligt andra förutsättningar för att kunna leverera avkastning till ägarna. Det är ett vägval. har också sagt att de tänker överväga detta och titta på det, och så får man i så fall fatta beslut om detta. Men bakom att är detta stora, europeiska bolag, vilket är grunden för de frågor som ställer, finns beslut fattade , innan vår regering tillträdde. 28 (SD): Runt om i vårt land, inte bara i våra storstäder, har gatubilden förändrats markant. Genom ett fullständigt raserat gränsskydd och en liberal syn på rörlighet ser vi nu allt fler yrkestiggare på våra gator. Inte sällan utgörs de av hitresta romer från framför allt . I våra större städer har till och med kåkstäder etablerats. Från sida har vi gång efter annan lagt konkreta förslag på hur man ska komma till rätta med detta med yrkestiggeri. I delar av de förslagen har vi stöd från ambassadör i , som menar att ovilja att förbjuda tiggeri försvårar deras arbete med att integrera romer i det rumänska samhället. Tycker inte statsministern att det är dags att förbjuda tiggeri i ? 29 Statsminister (M): Nej, det tycker jag inte. Det leder till mycket vittgående konsekvenser om vi skulle förbjuda människor som är fattiga att be om hjälp. Det är väl känt att vi har en situation där många romer har kommit från därför att de har svårt att klara sitt uppehälle, svårt att få jobb. De kommer hit, många av dem i hopp om att här kunna hitta ett arbete eller åtminstone klara en försörjning. Då tycker jag att vi ska vara tydliga – och vi agerar också för att vara det – med att detta framför allt är ett ansvar för . Det är ett land som tar emot omfattande resurser från Europeiska unionen och som också har mycket resurser som de borde använda bland annat för att förbättra situationen för minoritetsgrupper just i . Angrip dem som har makt och inflytande att göra något åt detta! Gör inte människorna till problemet! Det blir en jakt på enskilda som redan är mycket utsatta. Så tycker jag inte att vi ska argumentera. Jag förstår att gör det. Det blir inte en sorts omsorg om dessa människor, utan det är att som vanligt försöka bygga upp ett vi-och-de-tänkande, som alltid ligger till grund för sätt att resonera. Det menar jag är en mycket farlig väg att slå in på. 30 (SD): Jag tycker att det är fel att man svartmålar på detta sätt, med de problem som finns, där man lever i svåra ekonomiska förhållanden i . har lägre arbetslöshet än EU-genomsnittet. Man har en fullt utbyggd hälsovård, har socialförsäkringssystem och så vidare. Den rumänska ambassadören säger också att tillåtande av tiggeri är något som försvårar deras arbete. Jag tycker att det är tråkigt att höra statsministerns något verklighetsfrånvända uppfattning. En ny rapport från i pekar på att barn utnyttjas i tiggeriet och att människohandel ligger bakom. Att försöka skapa en samordning mellan olika myndigheter och ha klara strategier för hur man bemöter detta problem är en viktig faktor, vilket också ambassadör pekar på. En annan viktig faktor är att förbjuda tiggeriet, vilket länder som , , , , , , och redan har gjort, antingen helt eller delvis. Ett förbud skulle kunna hjälpa länder som att åstadkomma social integration av romer, vilket man också pekar på. Vi skulle slippa se en människohandel med bland annat romska barn och vuxna som utnyttjas som yrkestiggare i . Jag tycker att det är tragiskt att statsministern vägrar se denna del av verkligheten och fortsätter att ge sitt stöd för att detta ska fortgå. 31 Statsminister (M): Så har vi då igen fått känna på sätt att se på världen: I ett lyckligt land som heter har några halvt yrkeskriminella bestämt sig för att åka till och där bli yrkestiggare, och ska vi skicka polis på dem. Ja, så kan man tro att världen ser ut. Det finns säkert en och annan som har försökt organisera en del av detta. Men att inte se att detta handlar om fattiga, utsatta människor som inte har arbete och som inte har haft möjlighet att komma till sin rätt i sitt eget hemland, att inte se den romska bakgrunden och kopplingen till minoritetsfrågor, det är att blunda för allt som trots allt är de flesta människors verklighet. Ni försöker utnyttja det faktum att många människor tycker att det är jobbigt att se människor tigga på gatorna och att vi inte är vana vid det i , och så tänker ni: Då blir de SD-sympatisörer. Det är så era ekvationer ser ut i era huvuden. Men ni tar fattiga människor som gisslan för att föra er argumentering framåt. Det tänker jag inte delta i. 32 (V): Herr talman, statsministern! Jag vill först uttrycka min respekt för statsministerns senaste replik – det var skönt att höra. Min fråga gäller något annat. Det gäller den kanske viktigaste fråga som kommer att hamna på bord: det nya frihandelsavtalet med . Den frågan är en stor valfråga i debatten ute i , i och i . En del av avtalet är den i särklass mest kontroversiella. Det handlar om att man ska skriva in ett investeringsskydd som ska ge företag rätt att överpröva demokratiska beslut. Vi ser exempel på det, när stater som har höjt till exempel miljöambitioner blir fällda i den här sortens mekanismer. En av de saker som skulle kunna hända är att det amerikanska riskkapitalbolaget , som äger Carema, tar till en domstol om vi tar bort de privata vinsterna i välfärden, något som av statsministerns väljare vill. Tycker statsministern att det är rimligt att privata riskkapitalister kan överpröva demokratiska beslut fattade i till exempel ? 33 Statsminister (M): Som alla minns var den här frågan en del av gårdagens partiledardebatt. Det är ett avtal som ännu inte är färdigt. Det är sant att det finns många invändningar mot idén om ett frihandelsavtal med . Det finns i både och delar av , oftast från dem som är fientligt inställda till idén om frihandel. Sedan kan de hitta lite olika typer av ursäkter för att stoppa avtalet. Regeringen tror väldigt mycket på den här typen av frihandelsavtal, för det skulle i realiteten vara världens två största ekonomier som kommer överens om att ta ned handelshinder. Det skapar jobb, inte minst för ett handelsberoende land som . Varför finns då den här typen av investeringsskydd över huvud taget? Det är därför att många vill säkerställa att det inte går att skriva om och ändra regler hur som helst. Det brukar också vara viktigt för svenska företag att känna en trygghet i att förutsättningar respekteras . Det är en balansgång. Man kan ta utgångspunkten att det är klart att man måste få ändra regler. Men jag har också träffat många företag som från svensk utgångspunkt tycker att man visst vill ha lite trygghet och veta att vissa regler och förutsättningar gäller, så att det inte bara är att skriva om regelverket – då blir företaget värdelöst, och man vågar inte göra en investering. Det är en balansgång. Låt oss konstatera det som hörde i går: Avtalet är inte färdigt. Förhandlingarna är knappt påbörjade. Vi har inte facit . 34 (V): Det är just därför att avtalet inte är färdigt som debatten måste föras . Att föra debatten när avtalet är klart är . Därför beklagar jag att regeringen inte vill ha någon diskussion. Det är inte de som är emot frihandel som kritiserar detta. Till exempel har den tyska regeringen bett EU att lyfta ut just den här delen ur avtalet, medan den vill ha den kvar. Det handlar om själva grundprincipen. Vi har rättssystem. Det finns lagar och regler om expropriering i och i alla EU-länder, så det är inte frågan. Frågan är om man ska ge företagen en rätt att överpröva demokratiska beslut. Till exempel har detta att man vill ha åtgärder för att minska rökningen varit en anledning till den här typen av stämningar. Det kan också gälla att man vill ha bättre folkhälsa. Det är den principiella frågan. Jag vill verkligen höra statsministerns åsikt: Är det rimligt att ett amerikanskt riskkapitalbolag ska kunna överklaga om vi tar bort de privata vinsterna i välfärden? 35 Statsminister (M): Jag sade att det finns väldigt olika skäl till hur man vill föra ingångarna i de här frihandelsavtalen. En del tror helt enkelt inte särskilt mycket på frihandel, och andra kan ha olika typer av invändningar. Den har haft inställningen: Låt oss börja med ett så brett mandat som möjligt. Vi har varit med om de här förhandlingarna förut. Jag har också pratat med många på den amerikanska sidan som beskriver det ungefär likadant: Börjar man med kraftiga begränsningar kommer de sedan att bli ännu större. Återigen: Det är inte i realiteten så att man tillåts överpröva demokratiska beslut, utan utgångspunkten är att man, om man har lidit skada rent ekonomiskt av förändringar i regelverk, möjligen kan ställa krav på ersättning. Det kan finnas exempel på där detta är anmärkningsvärt, och det finns andra exempel där det förmodligen är både hedervärt och viktigt för investerare och företag som ska gå in i ett land att veta att man inte kan göra hur som helst: De kan inte ändra utan måste respektera ett avtal – jag måste veta vilka villkor som gäller för mina investeringar och det faktum att vi lägger verksamhet i det här landet. Återigen: Det är en balansgång att göra. Men att överpröva demokratiska beslut tycker jag faktiskt inte är en korrekt beskrivning. Den ekonomiska politiken och ställning 36 (M): har klarat de senaste årens kris i bättre än många andra jämförbara länder. En viktig grundpelare för det är de starka ramverk och institutioner som vi har kring den ekonomiska politiken. Det har gett svensk ekonomi styrka under olika regeringar . Till de institutionerna hör den under självständiga myndigheten , med prisstabilitetsmål som gör att den står fri från kortsiktiga politiska intressen. Vi har investerat mycket förtroende i det system vi har. Det kostar att byta, som en ledande socialdemokratisk företrädare här i uttryckte det så sent som . Mot den bakgrunden och mot bakgrund av den diskussion som förs vill jag fråga statsministern: Hur ser statsministern på vikten av ställning och självständighet i den ekonomiska politiken? Vad skulle riskerna kunna vara och effekterna kunna bli om man ruckar på den självständigheten och den breda uppslutning som den har haft i denna kammare? 37 Statsminister (M): Utgångspunkten är att den som inte bekämpar inflation kommer att se omfördelning från fattiga till rika människor. Inflationen är en fiende för framför allt lågavlönade, för dem som inte har stora kapitaltillgångar. Därför är det bra att föra en politik som håller inflationen nere och i schack. En av de viktigaste åtgärderna för att ta ur de omfattande problem som vi hade efter 80-talet och i ingången var att skapa en väg bort från hög inflation och den inflationsdrivna löneutveckling som då var ett problem. skulle vara oberoende på ett sätt som vi har sett runt om i världen och tydlig i fråga om sitt mål att bekämpa inflation. ska inte tyngas med för många mål, för då blir det arbete som utförs inte lika framgångsrikt. Det finns andra som kan bidra med att till exempel förändra förutsättningar för arbetsmarknaden för att på det sättet nå målet om full sysselsättning. Det måste kompletteras med andra aktörer. Jag menar att detta var helt grundläggande för de framgångar inledde då och har än . Det är nästan så att människor har glömt hur det var när vi levde med hög inflation. Låt oss inte ta oss tillbaka till . 38 (FP): Vi har ett viktigt val framför oss. Vi har flera stycken, naturligtvis, men det jag tänker på är EU-valet, i vilket vi som liberaler hyllar den fria rörligheten och den inre marknaden i allra högsta grad. Det finns vissa beräkningar som visar att den inre marknaden har åstadkommit 2,8 miljoner jobb. Hade vi kunnat undanröja de sista hindren och få en fungerande inre marknad hade den förmodligen åstadkommit lika många jobb till. Som en del av den inre marknaden och garanterna har vi det så kallade utstationeringsdirektivet. Argumenten som jag ofta möter nu när jag är ute och debatterar är att det finns en oro – som jag väl kan säga är underblåst från vissa håll – att de som kommer hit till och arbetar inte har samma trygghet som svenska arbetstagare och att det i förlängningen skulle kunna leda till en lönedumpning. Jag går ut och i statsministerns namn för att så inte är fallet, men jag skulle gärna vilja höra hur statsministern driver den frågan i EU och hur agerar för att se till att vi får en säker och trygg arbetsmarknad som är välkomnande och för att den inre marknaden ska fungera på det sättet. 39 Statsminister (M): Idén är att vi kan jobba i andra länder än i vårt eget och att människor från andra länder inom EU kan komma hit och arbeta. Då blir det ibland så att man rör sig över gränser mellan länder som har lite olika historia, lite olika arbetsmarknadsmodeller och lite olika lönenivåer. Det har vi försökt lösa genom utstationeringsdirektivet. Vi har sagt att i ska svenska lönenivåer gälla, det vill säga man ska med den lön man får här i kunna klara uppehället i . Det brukar kallas den hårda kärnan i avtalet som har slutits. Vi har också givit möjligheter att följa upp och sagt till företag som etablerar sig att de måste anmäla när de ska etablera sig så att vi kan följa upp. Det bästa beviset för att det här inte har givit problem tycker jag är den fantastiska reallöneutveckling som vi har haft, alltså kraftigt stigande löner med förstärkt köpkraft för breda löntagargrupper. Det motsäger beskrivningen att det skulle finnas risk att det sker en annan löneutveckling. Vi har fått fler som arbetar på det här sättet, och vi har sett en kraftig reallöneförstärkning. Det är i grunden väldigt bra. 40 (C): beslutade den om en mycket kraftfull nationell plan för transportinfrastruktur. Det var nya rekordnivåer på nationella åtaganden över i stort sett hela vårt land. Bland väldigt många perspektiv i förberedandet av beslutet fanns det nationsgränsöverskridande synsättet – att vi som ett förhållandevis litet land är extremt beroende av handel med våra grannländer och vår omvärld och beroende av fungerande transportinfrastruktur över landgränser och i andra delar av världen. Det här perspektivet växte fram som en förberedelse inför beslutet i mycket nära dialog med berörda grannländer, inte minst med , som vi har en lång gemensam landgräns med och som gränsar mot . kommer emellertid signaler om att man på den norska sidan omprioriterar delar av sin egen planering. Det vi kallar Atlantbanan mellan och och som heter Meråkerbanan i är ett sådant exempel. Mot bakgrund av detta skulle man kunna tycka att en pågående och ständig dialog med våra grannar i fråga om transportinfrastruktur är nödvändig och angelägen. Delar statsministern denna syn? 41 Statsminister (M): Låt oss säga det uppenbara: Vi är ett vidsträckt land och behöver stora infrastrukturinvesteringar. Vi har tagit beslut om kraftiga ökningar av infrastrukturanslagen. Jag har träffat många företagare som tycker att det har varit väldigt bra – inte minst våra närtidssatsningar, att vi verkligen har sett till att ha pengar till både underhåll och nyinvesteringar. Jag har själv varit uppe och tittat på , som är ett exempel på precis det som frågar om, det vill säga den börjar långt in i men går sedan till och har alltså en norsk sida. Så ser transportsystemen ibland ut. Vi för absolut en dialog om detta. Men i grunden är det ett nationellt ansvar, framför allt mellan och , hur man gör investeringarna. I en del fall ligger det på EU att finnas med i infrastrukturinvesteringarna, men det gäller naturligtvis inte mot den norska sidan. Ja, det finns kontakter. Ja, vi förstår att transportsystemen hänger ihop. Vad vi sedan i våra respektive budgetar väljer att satsa och på vad är fortsatt nationella beslut när vi diskuterar just och . Men den kontakten finns absolut. Ett svenskt medlemskap i 42 (KD): Situationen i har förändrat säkerhetsbilden i vårt närområde. Alliansen presenterade satsningar på 5,5 miljarder för att stärka försvaret – ett välkommet besked. Mot Alliansens gemensamma linje står en djupt splittrad opposition, vilket är olyckligt. Den förändrade säkerhetsbilden ställer ju krav på ökat samarbete. är ett av de mest aktiva samarbetsländerna till Nato. Även om man inte ska tillskriva opinionsmätningar för stor betydelse tycks också inställningen till Nato bli mer positiv och fler tycka att ska utöka samarbetet. Min fråga till statsministern är om det inte är dags att tillsätta en bred utredning som ser över förutsättningarna för ett medlemskap i med tanke på den förändrade säkerhetsbilden. 43 Statsminister (M): Varje försvarsberedning som ser över säkerhetspolitiken diskuterar naturligtvis detta. Utgångspunkten är också att säger att vi söker säkerhet tillsammans med andra, så i den meningen beskriver vi oss inte som ensamma i våra avsikter. Sedan får vi diskutera hur den typen av samarbete kan se ut. Är det nordiskt? Är det inom EU? Är det inom Nato? Min utgångspunkt har varit att det inte är någon idé att tillsätta en specifik Natoutredning om det inte är tydligt vad man avser att göra med en sådan utredning. Det tror jag sänder fel typ av signaler. Mig veterligt är fortfarande sex partier av åtta skeptiska eller helt avvisande till ett Natomedlemskap och två för. Jag tycker inte att det är den typ av frågor som lämpar sig för att vi med mycket liten marginal skulle ta det genom . Jag vill också inskärpa att mycket nära följer vad säger och hur vi agerar i den här frågan. Vi lovar ständigt att vara väldigt tajta i våra kontakter med när vi agerar i frågan. Det är ett skäl till att vi inte släpper fram en specifik sådan utredning om vi inte kan komma överens om vad syftet med den i så fall skulle vara. 44 (S): Det råder massarbetslöshet på , sade när han äntrade statsministerposten efter valet . skulle det bli ändring. Man började med försämrad a-kassa och sjukförsäkring – för jobbens skull.