prot · H109108 · 2014-05-07 00:00:00 — 1 § Partiledardebatt inför Europaparlamentsvalet 1 Statsminister (M): kommer stats- och regeringscheferna i och i att uppmärksamma att det är skotten i . Det var de som kom att bli början till , som sedan också ledde till . I grunden var problemen 1914 det som har fortsatt att vara en utmaning även . Människor delas upp efter kollektiv tillhörighet, aggressiv nationalism, en tro på att våld och militär intervention är en lösning på problem – en sorts vi-och-de-tänkande. Detta har dessutom återkommit gång på gång också i vår egen historia. Det är en utmaning som syns i och även på andra håll i EU. Den här våren och sommaren är det inte bara , det är också var involverat i vad som förhoppningsvis var vårt sista krig. har jag åkt runt på landets skolor, träffat elever och talat om var kommer ifrån, vår historia och vart vi är på väg. Jag brukar fråga: Vet ni vilket land som senast var i krig med? Nästan ingen vet. När jag säger att det är fnissar de i bänkarna eftersom det är så otänkbart. Det ger ändå ett perspektiv att fred inte är något man ska ta för givet, men när fred väl har etablerat sig som det normala i folksjälen blir varje tanke på krig orimlig. När vi tittar utanför våra gränser ut i ser vi hur stor betydelse EU-samarbetet har haft. Det har fört med sig fred, demokrati och välstånd, samarbete mellan länder och människor samt ökat människors förståelse för allas våra likheter men också olikheter. Det har gjort att våra barn inte ser de gränser som präglade när våra föräldrar växte upp. är det val till . Då väljer vi väg för kontinenten för åren som kommer. I skuggan av drömmer nu många människor i om att få vara en del av det europeiska samarbetet, om att vara en del av ett i samarbete. De ser EU som en väg till ett bättre samhälle och demokrati. Det andra vill bli en del av är vårt ansvar att fortsätta att värna, utveckla och förbättra. Tillsammans med andra länder kan vi stå upp mot den ryska aggressionen mot . Nya tror på . Vi ser att vi behöver samarbeta för att nå de bästa lösningarna. Det finns de som vill annorlunda. Främlingsfientlighetens och Europafientlighetens krafter vill stänga gränser och försvåra kontakter mellan människor. De vill bygga murar mot dem som inte ser ut som vi eller som talar ett annat språk. Den vägen saknar framtid men har en mycket tung och mörk historia. Nya tror på . går vi till val på tre huvudpunkter. För det första måste jobben bli fler i och i . Europasamarbetet kan via öppen handel, ökad konkurrenskraft, moderniserad budget samt ansvarsfull och begränsad regelstyrning bidra till att jobben blir fler. kan stå som ett viktigt exempel. Alliansregeringens satsningar på jobben har gett resultat. har jobben i blivit över en kvarts miljon fler, alltså fler än 250 000. Det finns de som säger att jobben automatiskt blir fler bara för att befolkningen växer. Men det finns inget sådant likhetstecken. I länder med liknande befolkningsökning som har jobben inte vuxit i antal lika mycket eller till och med minskat. Att jobben har blivit fler i är resultatet av en målmedveten politik. Vi har bland de starkaste finanserna i EU där många andra länder går i motsatt riktning. Vi har högst sysselsättningsgrad i EU tillsammans med . Vi har högst arbetskraftsdeltagande. Det är helt enkelt många som jobbar i . I många andra länder har människor fått mindre pengar i plånboken under krisen. I har det blivit tvärtom. Vi har haft kraftiga reallöneökningar. Med vår politik har alla som tjänar fått en hel extra månadslön efter skatt. Nya och Alliansen vet hur man skapar jobb och tillväxt. Öppenhet och frihandel är bra för . Det är det för alla människor i . Vi vill göra handeln i så fri i praktiken som den beskrivs på papperet. När vi river fler handelshinder i EU är det bra för svenska företag. Då kan fler företag starta och växa i , och jobben blir fler. Låt oss konstatera att det finns mycket kvar att göra. Många praktiska hinder återstår för företagen. Det är särskilt tydligt när det gäller tjänstehandeln. Hälften av bnp kommer från export. Vi exporterar till länder i vår närhet – , . Ungefär två tredjedelar av vår export går till länder i . Europasamarbetet har fört med sig fantastiska möjligheter för svenska konsumenter och företag. Vår hemmamarknad har breddats. Den har varit nationell. omfattar den 28 länder, 500 miljoner människor och 23 miljoner företag. Jobb och tillväxt, rörlighet, samarbete och frihandel – med rätt politik i får vi dessutom på det sättet bättre här hemma. Genom samarbete med andra länder kan svenska företag växa. Då skapas fler jobb. Då växer vår ekonomi och vårt välstånd. Vi får mer resurser till skolan och sjukvården samt till omsorgen om våra äldre. Då kan vi hjälpas åt att hantera utmaningar som inte bryr sig om landgränser. Vi vill ge svenska företag nya möjligheter via ett frihandelsavtal med och bättre och tydligare regler inom . För det andra är ordning och reda i ekonomin grunden för allt. Det gäller här hemma och det gäller i EU. har visat en förmåga att hålla ihop genom finanskrisen under en utdragen lågkonjunktur. Vi har jobbat med att styra upp enskilda länders nedtyngda statsfinanser. Vi har drivit på reformer för att öka konkurrenskraften. Vi har också funnits till stöd för länder i akut behov av hjälp utifrån. Allt detta har bidragit till att skapa bättre förutsättningar. Det måste vara en del av samarbetet också nu när vi blickar mot åren framför oss. Nya kommer aldrig att släppa tyglarna när det gäller ordning och reda i ekonomin. Vi har sett vad som händer i länder där man inte har tagit ansvar och där man har varit tvungen att strama åt och skära ned. I har statsskulden minskat . Det är ensamt om i hela EU. I andra länder har den i stället ökat. Vi har kunnat satsa på allt det som bygger vårt samhälle starkt. Ansvar för ekonomin är grunden för att fler människor ska få jobb. Det är Nya budskap i Europasamarbetet. Vi är en stark röst för en uppstyrd ekonomi, inte bara i utan även i länderna runt omkring oss. Det är så människor och företag kan känna sig trygga med framtiden. Så kan jobben bli fler i och i . För det tredje handlar det om öppenhet och tolerans när allt fler och starkare röster ropar på ett annat . Politiska krafter vill bygga murar mellan våra länder och vill göra det svårare för ungdomar att studera på ett universitet i ett annat land. De vill hindra människor från att komma till för att skapa sig ett bättre liv. De vill ge, som det heter, svenska jobb åt svenskar först. I många länder i har den typen av politiska krafter vuxit sig starka. Det skapar motsättningar. Det bygger nya gränser. Det är fel väg. För Nya är öppenhet en av hörnstenarna i Europasamarbetet. EU är ett gemensamt värderingsbygge, en motkraft mot slutenhet och nationalism. Vi kommer alltid att stå upp för ett öppet . EU ska göra rätt saker. Beslut ska fattas så nära människor som möjligt. En del saker behöver vi bestämma gemensamt. Annat bestämmer vi bättre själva. Vi behöver ett europeiskt polissamarbete. Det är tillsammans som vi kan komma åt den gränsöverskridande organiserade brottsligheten. Då får vi tryggare gator också här hemma. Vi vill ha gemensamma och tuffare kontroller av livsmedel i , så att vi kan lita på att maten vi äter har producerats så som vi tycker att den ska produceras och innehåller det vi förväntar oss. I har vi högre krav på hur man hanterar djur och hur man transporterar djur. Vi arbetar aktivt för att djur ska få det bättre i hela EU. Vi vill att svenska bönder ska konkurrera på lika villkor i och att de svenska kraven ska bli praxis i hela EU. En annan utmaning som vi möter bäst tillsammans är klimatet. EU står för av världens utsläpp, medan står för . Det är inte vi som är det största problemet. Om vi ska kunna minska de globala utsläppen och hålla tvågradersmålet måste vi påverka länderna med de stora utsläppen. När EU talar med en röst i klimatfrågan blir vi starkare och kan påverka de största utsläppsländerna: och . Dessutom måste farliga kemikalier och gifter bort från vår vardag. Vi vill skärpa EU:s kemikalielagstiftning. På alla dessa områden är EU-samarbetet viktigt, men det betyder inte att alla beslut ska fattas i . När det gäller arbetsmarknadspolitik, familjepolitik, jämställdhet, skatter och regler för snus eller jakt på varg ska det bestämmas i . EU ska inte ägna sig åt onödig byråkrati eller detaljregleringar. Europasamarbetet ska fokusera på det som EU gör bäst. 2 (S) replik: Ett av de första besluten som den moderatledda regeringen tog när de kom till makten var att göra det möjligt för arbetsgivare att stapla visstidsanställningar på varandra näst intill i oändlighet – det skedde . För någon vecka sedan talade jag med , en kvinna som snart fyller . fick hon ett vikariat på sin drömarbetsplats, men jobbet var osäkert. fick hon veta om hon hade jobbet kvar . omvandlades jobbet, tjänsten, till en allmän visstidsanställning. omvandlades det till en gästlärartjänst. När det hade gått började arbetsgivaren om igen, och hon blev erbjuden ett nytt vikariat. Det var samma jobb. Det var samma arbetsuppgifter. Det var samma arbetsplats. Men det var fortfarande inte ett fast jobb. Hon tvingades söka en annan tjänst. Det var ett lägre kvalificerat jobb, men det var ett fast jobb och en trygghet för familjen. är inte ensam. TCO har visat att så många som 65 000 svenskar har jobbat på en och samma arbetsplats under sådana här osäkra arbetsvillkor . har visat att det var 27 000 fler visstidsanställda än när de här nya reglerna, som regeringen beslutat om, infördes. har varit kritisk mot regeringen. De har gått så långt att de för säger att de hotar att stämma inför domstol om inte regeringen vidtar åtgärder. Men i stället för att lyssna på kritiken har man viftat bort den. Vi socialdemokrater är tydliga. Vi står på de anställdas sida både i och i . Vi har återkommande krävt ett stopp för staplade visstidsanställningar, men regeringen har inte gjort någonting. Varför, , tar du strid mot EU för att undergräva anställningstryggheten? Vad är det som är så farligt med att och andra människor som har jobbat på en och samma arbetsplats år ut och år in får ett fast jobb? vill jag ha besked. 3 Statsminister (M) replik: Låt oss slå fast att tillsvidareanställning är grunden för den svenska arbetsmarknaden. Det är självklart att människor vill ha den tryggheten och den förutsägbarheten. Det är fullt förståeligt. Det finns olika former av tidsbegränsade anställningar. Det är en sorts flexibilitet, ett sätt att sänka trösklar och att få människor att testa. Om allt detta tas bort eller ifrågasätts kommer det rimligen att leda till att många arbetsgivare inte släpper in människor som står en bit ifrån, unga människor som saknar erfarenhet. Det gäller att hitta en balans mellan detta. Det handlar om både en önskan om att folk ska ha tillsvidareanställning och en önskan om en flexibilitet, en möjlighet för folk att få komma in och testa. När vi tittar på detta vill jag understryka att arbetsmarknadens parter inte är överens om hur det här egentligen ser ut. Det är lätt att hänvisa till enskilda fall, men vi har inte kunnat hitta en entydig bild av detta. Vi för en dialog med kommissionen. Det går inte till så som beskriver. Det här är inget nytt. Man för en dialog kring hur det här egentligen ser ut. Vi har bett att gå igenom hur förekomsten av användning av tillsvidareanställning egentligen ser ut. Så agerar man långsiktigt och seriöst. Man tittar igenom hur lagstiftningen har fungerat. Men vi noterar en sak. Det är en väldigt stor grupp av människor som kommer vidare från visstidsanställningar in i fasta anställningar. Det är alltså uppenbart att här också finns en brygga som fungerar. Möjligheten att få testa och visa upp sig för arbetsgivare leder sedan över till fasta anställningar. Frågan är vad Socialdemokraterna står för. Ska detta bli en jakt på allt som inte är fastanställningar? Det kommer i realiteten att vara ett sätt att stänga dörrar och omöjliggöra den flexibilitet som många företag behöver för att klara konkurrensen. Är det Socialdemokraternas besked till ? 4 (S) replik: Det var ett intressant svar av statsministern. Han talar om balans. Men ska alltså vänta och fortfarande inte få ett fast jobb, trots att lagstiftningen egentligen säger att hon borde få det . Det är den balansen som statsministern försvarar. Det är han som har infört den lag som gör det möjligt att stapla visstidsanställningar på varandra. Jag tror att kvinnor, framför allt, som drabbas av det här hade förväntat sig ett annat svar av statsminister. är det så absurt att det är som säger att inte följer de gemensamma europeiska reglerna. Svenska anställda har alltså ett sämre skydd än andra europeiska löntagare i . Man säger till regeringen: Ni måste ändra detta. Och regeringen säger: Det finns inga problem. Det blir märkligt att du säger att du står upp för den svenska modellen när du gång på gång undergräver den. Du har förbjudit fackföreningar att försvara svenska kollektivavtal på svensk arbetsmarknad för utstationerad arbetskraft. säger du att du är beredd att ta strid mot EU för att försvara arbetsgivarnas rätt att stapla visstidsanställningar på varandra. Det visar att det behövs en ny regering men också en annan majoritet i . 5 Statsminister (M) replik: Jag tror att vi förstår av upphetsning att det är valrörelse, men det blir inte bättre av att man blir obalanserad. Vi har bett om att man ska titta igenom detta. Fakta är ingenting som gör ont, . Finns det exempel på att det här missutnyttjas ska det rättas till. Men jag förstår inte hur Socialdemokraterna tänker förhålla sig till behovet av tidsbegränsade alternativ och till behovet av flexibilitet. Det är ett faktum att nära nog varje industriföretag och annat företag man besöker som ägnar sig åt exportverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet hittar just en balans mellan att sträva efter fasta anställningar och att vid behov – vid toppar och när en stororder kommer in – kunna jobba med flexibilitet. Ingenting av detta ser Socialdemokraterna, utan man lyssnar bara på vad facket nu vill att det ska heta att den här valrörelsen handlar om. Det är inte ett sätt att ta ansvar för vår konkurrenskraft och för att människor ska få jobb. Vi tar detta på allvar. Det är inte så som beskriver: att det är en strid mot kommissionen. Vi för en dialog kring detta, och vi tar det mycket seriöst. 6 (MP) replik: Det är väldigt kul och intressant att vi här i kammaren får ha en EU-debatt. Jag tror att EU-politik ibland kan framstå som ganska abstrakt för många väljare där hemma. Vi politiker har ofta svårt att förklara. Vi tråcklar in oss i förklaringarna kring var, när och hur beslut ska fattas. Men någonting som är ganska konkret med EU-politiken är klimat- och miljöfrågorna. Jag noterade att statsministern och moderatledaren i sitt anförande i kammaren faktiskt tog upp en del av de här frågorna. har flera vackra ord i den här EU-valrörelsen, precis som i den förra, om just miljö- och klimatfrågor. Någonting som är väldigt konkret är att gå och köpa en barnmatsburk åt sina barn, som jag gör. var ett förslag uppe i – det är ju EU som reglerar innehållet i större delen av våra livsmedel eftersom de reglerna på en gemensam marknad måste sättas tillsammans. Den gröna gruppen hade föreslagit att man skulle slå ihop tre stycken ganska komplicerade direktiv till ett väldigt tydligt, där man mycket tydligt radade upp vilka bekämpningsmedel och vilka farliga ämnen som man inte ville ha i produktionen av barnmat. Det röstade de moderata ledamöterna emot. I fråga efter fråga när det gäller miljö och klimat ser vi hur man i handling agerar annorlunda än vad man säger i den svenska retoriken. Man säger att det är viktigt därför att det är någonting konkret och tydligt att visa för svenskarna att här gör vi ändå någonting som vi måste göra tillsammans och där svarar mot den bild som många svenskar har, att vi minsann är i EU för att kämpa för miljön och klimatet. Trots det har det aldrig varit så tydligt som under alliansregeringen att får kritik på just miljöområdet. Vi är i konflikt med kommissionen och i flera delar. I en sådan del vill jag ha svar : Varför röstade mot förslaget gällande användning av extra farliga bekämpningsmedel i produktionen av barnmat? 7 Statsminister (M) replik: Jag antar att vi av detta ska dra slutsatsen att röstar man inte för gröna förslag är man för gifter i barnmatsburkar. Det blir absurt att föra debatten på det sättet. Jag kan slå fast att jag tror att alla riksdagspartier är emot att det finns gift i barnmatsburkar. Frågan är: Vilken typ av beslut ska fattas på vilken nivå? Har det möjligen funnits andra typer av förslag? Det är till exempel en gåta hur , som inte ville se någon form av europeiskt beslutsfattande, här företräder Brysselmakten nästan lika mycket som gjorde . Här ska minsann bestämma. Här ska det talas om exakt vad som gäller för olika barnmatsburkar. Det ska styras av EU. Jag tror att det säkert kan vara en framkomlig väg, men jag vill säkerställa att vi också har svenska regler och lagar med till och med högre krav som ska respekteras. Det konflikterna ofta gäller är: Vad ska ligga på EU-nivå? Vad ska det finnas för möjligheter att komplettera nationellt? Vi röstar på varandras förslag. Det är inte något nytt för oss i politiken. När det gäller klimatpolitiken tycker jag att det är oerhört viktigt att vi under den mandatperiod som har framför sig agerar för att gå på det som kommissionen har föreslagit, att ta upp målen till nivån 40-procentig utsläppsreduktion. Det är en kraftig ambitionshöjning. Det går i motsatt riktning jämfört med många andra utvecklade delar av världen som stryker sina klimatmål eller backar. Det behövs alltså mer än någonsin ett som håller ihop. Vi ska vara tydliga med en annan sak: Det är inte så att går i takt kring detta. ingår i en grupp av länder som vill ligga längst fram. Den har föreslagit att vi ska ha ännu högre nivåer på våra växthusgasreduktioner än vad kommissionen har föreslagit. Här kommer vi att behöva vara pådrivande, både i och i andra instanser där företräds inför förhandlingarna. 8 (MP) replik: Jag noterar att plötsligt tycker att vi ska ha svenska regler för innehållet i livsmedel som finns på den europeiska marknaden. När man har en gemensam marknad har det varit naturligt även för de gröna att i EU reglera huvuddelen av innehållet i och produktionen av barnmat, till exempel inom jordbrukspolitiken. Det skulle vara mycket svårare för företagen – svenska bönder, uppköpare och barnmatsproducenter – om det fanns 28 olika regler för hur man ska producera barnmat. Det här trodde jag var en stark även moderat position. Det var därför det var viktigt att i ha en diskussion. Det var ett grönt förslag, men det var definitivt ett förslag som just handlade om en lista på vilka extra farliga bekämpningsmedel som ska tas bort från produktionen av barnmat. Det röstade emot. Det är någonting som jag trodde att moderatledaren skulle försvara i sak snarare än i form. När det gäller klimatreglerna vet ni att vi tycker att det är handling som gäller. Då handlar det om förnybar energi och energieffektivisering. Om inte EU kopplar ihop handeln, precis som parlamentet gjorde, kommer vi aldrig att få en klimatpolitik värd namnet. 9 Statsminister (M) replik: Vi är visst för att det finns en gemensam kemikaliepolitik. Det är i grunden bra. Det är bra att vi är överens om vilka definitioner som ska gälla. Jag tycker absolut att det ska finnas normerande verkan. Men det finns en diskussion ibland om att man kan ha strängare avvikande egna regler. Till exempel kan man gällande djur, som förmodligen har haft en del i tillkomsten av detta och som jag nämnde i mitt inledningsanförande, ha högre krav i för djurhållningen än vad som gäller i andra länder. Den diskussionen är inte ny. Låt oss enas kring att alla som har barn vill veta vad en barnmatsburk innehåller och att den inte ska innehålla gifter. Det är väl självklart. 10 (SD) replik: tar avstamp i freden och i att vi senast krigade med . Det är lite kul. Unionen med bröt vi sedan, och det var ju bra. Det är lite skrämmande att höra statsministerns resonemang här när han talar om EU som en värdegemenskap. Kontentan av det är att vi ska likrikta mer. Vi ska ha samma värderingar, vi ska likrikta politiken och vi ska tvinga på länder vissa värderingar. Vi ska se till att ge oss på de länder som röstar fel och som har fel värderingar. Det resonemanget skrämmer mig. Det är precis tvärtemot vad jag vill ha. har det gått vi folkomröstade om medlemskapet i Europeiska unionen. Det har hänt väldigt mycket, och det är svårt att påstå att den union som vi ser är densamma som vi folkomröstade om. Inte minst har vi en grundlag på plats i EU som innebär att vi flyttar ännu mer makt till . Det handlar inte bara om makt utan även om mycket pengar. Det är lite som statsministern efter förhandlingarna i skröt om att han nu minsann har minskat den svenska medlemsavgiften till EU. Det var inte sant. är avgiften till EU för del nästan . Det är ofantligt mycket pengar. Det är nästan lika mycket som vi lägger på hela rättsväsendet. Man kan jämföra med då var medlem i EU. Då var medlemsavgiften i dagens penningvärde ungefär 13 miljarder brutto. Det har alltså hänt mycket; det är väldigt dyrt. Självklart måste vi samarbeta i . Jag tycker att det intressanta är den stora konflikt som vi ser i mellan två linjer: de som vill fortsätta att bygga monsterstaten och fortsätta att flytta makten till och de som inte vill göra det. Bland annat systerparti finns på den sida som vill ta några steg tillbaka, omförhandla och ha en ny folkomröstning. Min fråga till är, herr talman: det inte dags att också vi i får chansen att säga vårt om den nya unionen i en ny folkomröstning? 11 Statsminister (M) replik: Jag tycker inte att vi ska ha en ny folkomröstning. talar om att tvinga på vissa värderingar. Det är inte min uppfattning. EU står öppet för dem som vill och önskar komma in. Låt oss nämna något om de värderingar som känner utgör en tvångströja. Vad är det för någonting? Är det att vi tror på demokrati? Är det att vi tror på rättsstat, att vi tror på mänskliga fri- och rättigheter? Är det att vi tycker att man ska bekämpa korruption och verka för öppenhet? Vi har sett att man i länder som inte vill komma närmare EU gör ett annat vägval. Där tror man mer på auktoritärt styre, begränsad pressfrihet och begränsad rörlighet för människor. Där talar man inte om minoriteter utan snarare diskriminerar dem och missköter minoritetspolitiken. Vad är det menar är tvångströjan? Vad är hotet mot att stå upp för våra grundläggande värderingar? Varhelst Europasamarbetet når länderna är det där konflikten står. Det är det vi ser i . De som är för Europasamarbetet vill ha mer av rättsstat, demokrati och öppenhet, och de som är emot det tror på auktoritärt styre, den starke mannen och på våldsanvändning. Vad är det tar ställning för, och vad är det egentligen han är emot? Jag vill understryka att det är många saker som måste värderas när det gäller det svenska EU-medlemskapet. Handeln har ökat. Det har inneburit större möjligheter att komma ut för ett exportberoende land som . Det ska också värderas. Vi tycker att det är viktigt att vi som ett rikt land är med och stärker förutsättningarna för tillväxt i andra, ekonomiskt svagare, delar av . Det är bra för dem och bra för människorna i de länderna, men det är i förlängningen också bra för . Ett ekonomiskt starkare är det närområde vi handlar med. På det sättet hänger det ihop. Det vi gör ger morgondagens jobb här i . 12 (SD) replik: Självklart ska vi ha goda handelsförbindelser med övriga . Jag tror inte att det finns någon här inne som är motståndare till det. Det hade vi , då vi gick med i EU, så det är inte så konstigt. Vi har sett ett antal exempel på att tvinga på vissa länder vissa värderingar, rikta sanktioner mot vissa länder som inte följer vissa fina värderingar. Senast var det .