prot · H20939 · 2014-12-16 00:00:00 — Däremot är det beklagligt – men det är talande, fru talman – att står här och diskuterar ett budgetbetänkande och fortfarande inte riktigt har någon kunskap om hur de här besparingarna skulle slå på Business . Vi kan titta på 2018. Besparingarna laddas upp med till 2018. Då innebär det att man 2018 antingen får lägga ned all verksamhet för små och medelstora företag – det är ett av huvuduppdragen för Business ; man jobbar regionalt i för att få fler företag att gå på export – eller lägga ned hälften av de utlandskontor som Business har. Då säger att det antagligen blir de kontor där de har minst intäkter som måste läggas ned, och de finns på tillväxtmarknaderna, globalt sett. Vad av detta är det som ska bort? Det borde väl en budgetdebatt som denna ge svar på. 76 (C) replik: Tack, näringsministern, för ett bra inlägg! Du efterlyser aspekter på konkurrens med omvärlden och svensk exportindustri. Jag pratar gärna om det. Jag kommer från norra . Där finns det en hel del basnäringar som bidrar till svensk ekonomi, bland annat skogsnäringen. Vi är genuint oroade över kilometerskatten. Jag menar allvar. Det handlar inte om att jag ska göra någon poäng av detta, utan jag vill höra näringsministerns ingångar i det här. Tyvärr finns det inte så många alternativa sätt att transportera till exempel skogsråvara, utan vi har lastbilar. I norra finns också de långa avstånden. Även om vi skulle vilja ha en Norrbotniabana och kanske en bättre utrustad kommer det att dröja innan det önskemålet uppfylls. Dessutom kommer lastbilar alltid att utgöra ett viktigt behov. Den kilometerskatt som ska utredas skulle verkligen innebära stora merkostnader för till exempel svensk skogsindustri. Det skulle naturligtvis också påverka konkurrenskraften. Därför är min fråga till näringsministern: På vilket sätt tror näringsministern att en kilometerskatt skulle främja svenskt näringsliv? 77 Närings- och innovationsminister (S) replik: Inte minst det gröna guldet är ett av de fokusområden som regeringen ser har enorm potential. När vi talar om innovationsarbetet i handlar det om att skogsindustrin måste ta ytterligare steg för att förädla sin produktion och få ytterligare värde i sin produktion. Det här är en basnäring för som betyder jättemycket för svensk export. Det är definitivt i fokus för regeringens arbete när det gäller att tillsammans med basnäringarna jobba med innovation och exportstöd på olika sätt. När det gäller vägslitageavgiften tycker jag att det är rimligt att också tyska lastbilar är med och finansierar infrastruktursatsningar i . Min bild är att näringslivet, inte minst skogs- och basnäringar i , känner att infrastrukturen inte håller måttet. Det är därför vi i vårt budgetförslag har mycket större investeringar i järnvägsunderhåll, som gör att det inte behöver vara problem med att få ut godset på världsmarknaden. Det är därför som vi gör satsningar på tjälsäkring av vägnätet, som också betyder mycket för inte minst skogsnäringen. Man måste välja. Man måste också orka finansiera de infrastruktursatsningar som är viktiga. Det gäller inte minst den fråga som jag tycker att det är anmärkningsvärt att de borgerliga partierna har lyckats komma undan med att inte diskutera: Norrbotniabanan. Det är nästa stora investering i för att knyta ihop vårt land men också se till att basindustrin fungerar på ett bra sätt. Det är någonting som ströks. I den budget som ligger nämns inte Norrbotniabanan. Den är borta, till skillnad från i vår budget, där vi sade: ska vi börja bygga Norrbotniabanan. Det här är viktiga frågor, men man måste också våga finansiera de infrastruktursatsningar som är nödvändiga för exportindustrin. Jag vill bara ställa en fråga tillbaka. Jag fick inga svar om Business . Kan ge besked om verksamhet? brukar ju vara en verksamhet som är enormt viktig för den regionala tillväxtpolitiken runt om i . Varför stora besparingar på ? 78 (C) replik: När det gäller Norrbotniabanan är jag en stor vän av ett sådant byggande. Jag har varit det . Problemet med Socialdemokraterna är att ni lovar runt men håller tunt. I er budget fanns inte en enda krona avsatt till Norrbotniabanan. Det ni lovade i valrörelsen, , var att ni skulle bygga spåret mellan och Dåvamyrans industriområde. Där kommer det inte att åka speciellt många passagerare och inte speciellt mycket gods heller, utan det är mest industrisopor. Mer än så hoppas jag faktiskt att Socialdemokraterna vill satsa, för det här är väldigt viktigt. När det gäller kilometerskatten skulle jag vilja säga en sak. betalar utländska lastbilar en skatt. Det är någonting som heter Eurovinjett, som säkert näringsministern känner till. Men det som kommer att hända med kilometerskatten är att även svenska lastbilar kommer att få betala, det vill säga alla kommer att få betala. Det kommer inte att minska problemen med att utländska lastbilschaufförer jobbar väldigt mycket eller att de har dåliga löner. Det kommer bara att förskjutas så att även svensk transportnäring kommer att få vara med och betala. Det kommer inte att öka konkurrenskraften för svensk industri, snarare tvärtom. Transportnäringen räknar själv med i merkostnader per lastbil och år. Det innebär väldigt stora pengar för ett lastbilsföretag. Ta till exempel i ! De har säkert ett tjugotal lastbilar. Det skulle innebära en enorm fördyring. Och det är klart att det i slutändan kommer att hamna på konsumenten. Det är det vi är rädda för. I slutändan kommer det att påverka svensk industri och konkurrenskraft. Jag tycker att det är beklagligt att Socialdemokraterna inte ser det, för det är en stor risk. Jag hoppas att ni tar det med er och kastar den här utredningen i papperskorgen. 79 Närings- och innovationsminister (S) replik: har väl en tystnad i en budgetdebatt varit mer talande än . Förut fick vi inga besked om hur Business ska klara sina besparingar eller om var de borgerliga partierna funderar på att lägga besparingarna på Business . får vi inga besked om hur ska klara sin verksamhet. Hur många färre företagslån ska levereras från verksamhet? Hur mycket mindre kapital innebär det i fråga om företagens möjligheter att växa och anställa runt om i hela ? Jag har en bild av hur det har varit efter finanskrisen – ni kanske har en annan bild av det. Jag har besökt väldigt många små och medelstora företag runt om i . De säger att det har blivit svårare och dyrare att låna pengar och att det är knepigare att klara de investeringar som krävs. Om vi gemensamt i den här kammaren säger att små och medelstora företag är en av lösningarna när det gäller tillväxtförutsättningar men också sysselsättningsfrågan undrar jag: Varför stryper man företagslån, som ofta är en förutsättning för att de här företagen ska kunna få ett banklån och kunna expandera sin verksamhet? lägger man fram ett sådant förslag i . Det röstas igenom, men man har inga svar på frågan om hur det ska gå till eller vad det får för konsekvenser. Jag tycker inte att det är bra. Sedan gäller det frågan om transportnäringen i och Norrbotniabanan. Jag tror att får fortsätta att hoppas på Socialdemokraterna och en socialdemokratiskt ledd regering när det gäller Norrbotniabanan. vägrar nämligen att ta Norrbotniabanan i sin mun. Det är därför det inte står ett ord om Norrbotniabanan i den borgerliga budgeten. Ni har inga planer på att bygga ut Norrbotniabanan. Skillnaden är att vi ska börja bygga Norrbotniabanan, och vi tänker bygga färdigt Norrbotniabanan, för det är en viktig förutsättning för sammanhållning men också för konkurrenskraft. Här har hamnat i helt fel politiskt sällskap. Det gäller inte bara i den här frågan, men här är det verkligen tydligt att frågan om regional utveckling inte engagerar. Det gäller inte minst det största borgerliga partiet. Jag ska inte gå längre än så. Jag konstaterar bara att jag tyvärr inte fick några svar om i den här budgetdebatten heller. Man kan hoppas att de kommande talarna kan ta upp de frågorna. 80 (KD) replik: Det är roligt med människor som talar om tystnad. Per definition är det då inte helt tyst. Jag kan konstatera att ministern inte har svarat på en enda av de frågor som jag ställde i mitt anförande. Hur är det tänkt med satsningen på life science? Jag undrar om man tänker så här: Oj, nu pratar alla om life science. måste vi också göra det och visa oss framåt och kunniga i det här ämnet, och så måste vi hitta pengar någonstans också. Då visar det sig att inte ens förespeglingarna om medel till utveckling av svensk life science-industri har någon täckning. De pengarna tänker man i stället ta för att ha något slags samrådsmöten och grupper som träffas. Vad de ska komma fram till har vi ännu inte sett. Det mest intressanta är att vi inte har sett någon form av samtal kring dessa frågor i utskottet. Det har inte ens lyfts upp i utskottet, utan man får läsa i en av affärstidningar om hur ministern har tänkt sig att det här området ska utvecklas. Jag själv, som är ganska engagerad i life science-frågor och har varit det och som dessutom var företagsutvecklare innan jag kom in i , tror att jag har ganska bra kläm på hur både kapitalförsörjningssystemet och företagsutvecklingssystemet ser ut i , på lokal, regional och statlig nivå. Vill ministern ha svar om kan vi ta det i nästa omgång. 81 Närings- och innovationsminister (S) replik: Då tar jag på orden och tar bara life science nu och sparar till nästa omgång – jättebra, äntligen lite svar! Det är inte så som några tidningsrubriker försöker säga, att staten via ett innovationsråd ska sitta och bestämma vem som ska få riskkapital. Det blir ju helt fel. En sådan modell ska vi inte ha. Vi ska ha professionella bolag som är specialiserade på att ge stöd till riskkapital från statens sida, precis som vi har . Däremot är det helt klart så att regeringen har valt att prioritera life science och klimatomställningen inom ramen för de innovationsdiskussioner vi kommer att ha i , för det är två stora samhällsutmaningar. När det gäller statligt riskkapital ska jag säga att jag var lite förvånad över att näringsutskottet inte kunde komma överens om frågan om Fouriertransform. Det kan vi ta någon annan gång, för ärligt talat: I hur många debatter har vi inte stått här i kammaren och runt om i och sagt att det statliga riskkapitalet har problem? Det jobbar i för sena faser. Det jobbar inte tillräckligt marknadskompletterande. När man gör analysen om life science efter finanskrisen finns det bara en slutsats att dra, och det är att det statliga riskkapitalet är mer nödvändigt på life science-området än det var före finanskrisen. Kapitalet har nämligen dragit i väg. Både och jag vet hur långa ledtider det är, och därför har staten en extra viktig roll när det gäller life science. De borgerliga fick igenom sina skrivningar om detta, och vi var tvungna att backa och säga att vi inte kan göra det här . Vi får skjuta på det , då jag kommer att lägga fram nya förslag om hur vi tar ett samlat grepp om det statliga riskkapitalet. Jag trodde att vi skulle orka med att ta åtminstone ett steg framåt nu när det gäller det statliga riskkapitalet. Men det blev inte så, bland annat på grund av den oro som fanns inte minst i för att vi helt skulle avverka det gamla kapitalet i . Det var aldrig vår mening. Det hade vi kunnat lösa upp. Jag tycker därför att detta var ett väldigt tveksamt agerande. står vi på halt ytterligare ett tag när det gäller det statliga riskkapitalet. Jag beklagar det. 82 (KD) replik: Frågan kvarstår, ministern. Hur är det tänkt att man ska omvandla ett bolag som är specialiserat på fordonsindustrin och dess aktörer till att plötsligt kasta om och bli kunniga i allt som rör life science? Det är en enormt bred bransch med enormt många aktörer. Hur är det tänkt att man skulle ha gått in på bästa sätt där, från att ha kunnat allting om fordonsindustrin till att kunna allting om life science? Jag är ledsen, men jag tror inte på den transformeringen över huvud taget, även om det heter Fouriertransform. ”Transform” kanske inte ska innebära detta i alla fall. Ministern nämnde förut att svenska företag måste bli aktiva för export och kanske behöver kapitalförsörjning. Just inom life science har man stora utvecklingsmöjligheter. Inte minst är vårdföretagen en viktig exportnäring. Där har dock regeringen dragit bort mattan fullständigt för de möjligheter som finns för svenska vårdföretagare att bedriva vård på export. Det vet vi inte minst genom Swedecare. Även om det inte är ett statligt bolag utan ett bra samarbete mellan offentligt, privat och akademin vet vi att det finns en stor möjlighet för export inom just vårdföretagen och just till , som ministern nämnde. Där sätter man alltså fullständigt krokben för dessa företag och skapar en osäkerhet över huvud taget när det gäller utveckling och att anställa, vilket tidigare talare har nämnt. Ekvationen går inte ihop. Antingen satsar man på en bransch i taget och vet vad man gör, eller så gör man det inte alls. Det här blir nämligen inte bra. 83 Närings- och innovationsminister (S) replik: blev jag i alla fall lite lurad på svaret om verksamhet som jag hade hoppats på och hur de borgerliga har resonerat när de skulle dra ned på . Jag blev lovad det, men det finns ytterligare någon talare anmäld, så jag hoppas att det kanske kommer då. Om vi tar life science som utgångspunkt är det de borgerliga partierna som har stoppat riskkapitalet till life science. Det var det som blev effekten av det beslut vi fattade. Det här var första steget på en omvandling av det statliga riskkapitalet för att komma in i tidigare faser, att faktiskt försöka styra över mer av det statliga riskkapitalet så att det jobbar och gör nytta – det som har kritiserat den förra regeringen för att inte ha tagit tag i. Precis som och jag vet är det där det statliga riskkapitalet gör mest nytta. Vi sa att det skulle vara marknadskompletterande i större utsträckning än . Vi vet att life science är ett sådant område. Jag menar inte att och den life science-strategi som regeringen kommer att jobba med ska gå in och själva peka ut vilka företag man ska investera i och så. Men det finns jättemycket att göra när det gäller samverkan mellan politik, näringsliv och akademi när det gäller life science. Utan en fungerande sjukvårdsorganisation som också tar tid för forskning och innovation, ser till att nya behandlingsmetoder snabbt kommer in och påverkar vården och ser till att nya läkemedel kommer in och prövas i vården på ett tidigt stadium finns det ingen marknad och inga förutsättningar för innovation på det sätt som vi har varit vana vid i Det är där de stora utmaningarna finns för life science i och också för att kunna växa internationellt. Jag ser enorma möjligheter för life science-industrin i vårt land, men då måste vi göra rätt saker och också våga prioritera och orka med att förändra statliga system som inte riktigt fungerar som det var tänkt. 84 HANS (M): Det finns anledning att kommentera föregående diskussion kring Fouriertransform. Det är uppenbarligen lite olika saker som faller in i diskussionen här som inte stämmer överens med verkligheten. Det förslag som regeringen lade fram var att ge ett helt nytt uppdrag till Fouriertransform, alltså det bolag som har investerat i fordons- och verkstadsindustrin. Det nya uppdraget skulle innebära att man helt och hållet går över till att investera i life science och miljöteknik. Det innebär också en avyttring av de investeringar som bolaget har gjort under sin existens . Det här var någonting som vi från Alliansen opponerade oss emot. Vi var ganska tydliga med detta. Vi fick en invit från regeringsföreträdare i utskottet om att detta var någonting vi skulle kunna komma överens om. Jag diskuterade med företrädarna för regeringsunderlaget och framförde våra synpunkter på hur vi skulle kunna komma överens om upplägget. Jag fick veta att de skulle återkomma. Det blev , och då ställde det sig så här i kammaren att Alliansens budget gick igenom. Därefter var det väldigt tyst. Vi satt och väntade på att få en återkoppling från och Socialdemokraterna i utskottet. Den kom inte. Vi är givetvis öppna för att diskutera satsningar på life science och miljöteknik framöver men inte inom ramen för att det ska gå ut över minskade investeringar i fordons- och verkstadsindustrin. Det betyder: samarbete – gärna, utsträckta händer – tack så mycket, vi skakar dem, vi kommer överens där vi kan. Jag hade gärna velat komma överens också i den här frågan. Av någon anledning tystnade den diskussionen. Det tycker jag att man ska ha med sig i den här debatten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 8 Regional tillväxt betänkande 2014/15:NU2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt (prop. 2014/15:1 delvis) 85 (S): Vi ska nu debattera regional tillväxt, utgiftsområde 19. Låt mig inledningsvis konstatera att regeringen och Alliansen vad beträffar ramarna har samma siffror. Vi kan även konstatera att vi hanterat ärendet så att motionerna inom utgiftsområdet kommer att skjutas upp till andra sidan . Då finns det anledning att återkomma med mer specifika delar inom området. Vi har också ett särskilt yttrande från S, MP och V som vi naturligtvis står bakom. Jag vill ändå passa på att ge en bild av hur vi från vår sida ser på området regional tillväxtpolitik. Vi anser i likhet med regeringen att det ska vara möjligt att arbeta, leva och driva företag i alla delar av landet. Därför behövs det fler jobb och hållbar tillväxt i precis hela landet. Ett land med hög sysselsättningsgrad och låg arbetslöshet blir rikare, tryggare och öppnare. Det är viktigt för att nå regeringens övergripande mål om att vi ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . Det är ett ambitiöst mål, och det krävs hårt arbete för att komma dit. En modern och aktiv regional tillväxtpolitik för hela landet inriktas på att regionerna ska ges möjligheter att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar såväl i städer som på landsbygden. Ju fler regioner som är starka och expansiva, desto bättre för . Fokus ligger på mer samarbete och investeringar för framtiden så att svenska små, medelstora och stora företag kan växa och anställa. Med fler jobb skapas bättre förutsättningar att utveckla skola, vård och omsorg samt en välfärd att vara stolt över. Ett med en jämn fördelning av makt och resurser mellan kvinnor och män och där allas kompetens tas till vara oavsett bakgrund och ålder är ett som håller samman. Växtkraften i entreprenörskapet och småföretagande i våra regioner är avgörande för hela och måste tas till vara. Därför vill vi se reformer för fler jobb, bättre resultat i skolan, en bättre miljö och ett hållbart klimat för att värna den svenska modellen. Vi ser ett tydligt behov av en sammanhållen politik för hållbar regional tillväxt och utveckling, och därför måste vi koppla ihop den regionala tillväxtpolitiken med landsbygdspolitiken och näringspolitiken. Förbättrat stöd till näringslivsutveckling och tillgång till finansiering, en fungerande arbetskraftsförsörjning, tillgång till offentlig och kommersiell service, utbildning samt investeringar i informationsteknik och infrastruktur är väsentliga inslag i en modern regional tillväxtpolitik. Regeringen är tydlig med en ny industrialisering av samt med satsningar på vägar, järnvägar och bredband. Vi vill säkra kompetensförsörjningen till företagen även utanför storstadsregionerna genom fler platser på universiteten och högskolorna. Hela attraktionskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara på ett sådant sätt att det bidrar till hållbar regional tillväxt och utveckling. Det innebär bland annat att miljö, jämställdhet och integration på ett tydligt sätt integreras i det regionala tillväxtarbetet. Regionalfonden utgör ett väsentligt bidrag till den regionala tillväxtpolitiken och till utvecklingen samt till att skapa arbetstillfällen i alla delar av . ekonomiska styrka kommer av att vi förmår att sälja framstående, effektiva och innovativa varor och tjänster på globala marknader. Totalt omfattar Regionalfondens investeringar . , eller nästan 13 miljarder, riktas till att stärka innovationsförmågan och omställningen till en grön ekonomi och till att förbättra konkurrenskraften i små och medelstora företag, exempelvis genom kapitalförsörjning, internationalisering och utbildning. Insatserna stärker också stödet till näringslivsutvecklingen. De ger tillgång till finansiering och informationsteknik och till investeringar i bredband, områden som är väsentliga i en modern regional tillväxtpolitik. Näringslivets medverkan och engagemang kommer att vara en viktig utgångspunkt i programarbetet. En nyhet för att understryka det är att privat medfinansiering nu ingår i programmen. Jag vill särskilt framhålla regeringens förslag om införandet av så kallade servicepunkter och den betydande satsningen med finansiering från landsbygdsprogrammet för att utveckla lokal service. Dessvärre riskerar många av de satsningar som regeringen föreslagit och föreslår att inte bli av beroende på att det blev en annan majoritet i denna kammare. Därför är en del av dessa förslag kanske inte möjliga att genomföra, vilket vi anser är djupt olyckligt. Det riskerar att försämra framtida tillväxt. Vi behöver inte vara Europamästare på att dra isär . Jag tycker att vi i stället ska vara världsmästare i att hålla ihop landet. 86 (M): Som tidigare talare sagt handlar betänkandet om budgeten, och tabellerna med pengar är desamma som i regeringens budgetproposition. Det som skiljer oss åt är innehållet i det som vi vill åstadkomma. Vi har våra sätt att nå våra mål, och de ser lite olika ut. Själv tänker jag i bilder och satt och funderade på helikopterperspektivet över vårt avlånga land, från i söder till i norr. Vad skulle på sin geografiska resa säga ifall han tittade ned över landskapen på en resa över ? har förändrats, herr talman. Resan har gått från bondesamhälle till industrisamhälle till att också ha en utvecklad tjänstesektor. Bilar kör ut med leveranser av matkassar, och cykelbud levererar från dörr till dörr. Företag levererar RUT-tjänster, och människor har yrken som vi förr inte visste fanns. Nya jobb blandas med gamla näringar som fortsätter i nya tappningar. Företagande på landsbygden kopplar samman besöksnäring, odling, försäljning och möjligheten till att bo på lantgård, att övernatta på vandrarhem och bed and breakfast. Detta skapar i sin tur möjligheter till försörjning för familjer som vill leva och bo utanför centralorter och i städer som det ger fler arbetstillfällen när familjer tar in personer i sitt företag. Inte minst har unga en potential att ta ett steg in på arbetsmarknaden via de gröna näringarna inom djur, natur, jordbruk, skog, trädgård, livsmedel, mark och idrottsanläggningar. En palett av möjligheter skapas och växer fram. Evenemang som arrangeras skapar ringar på vattnet på de platser och i de regioner där de hålls. Människor kan bo, äta, ta del av kultur och rekreation. är besöksnäringen en av basnäringarna i . Gammalt blir nytt, och kan man besöka Bondens marknad i staden när de som driver gårdsförsäljning på landsbygden får avsättning på torget för sina produkter. Här kan vi få se allt från potatis som blir till chips, äpplen som blir till must, sylt och marmelad till färska grönsaker och frukter av olika slag. Intresset för mat har kommit i fokus. Satsningar som – det nya matlandet stimulerar näringslivet och turismen på landsbygden och är en bra lansering såväl i landet som utomlands. Hit kommer turister och företag för att ta del av skog och natur. Norrländska delikatesser säljs tillsammans med övernattningar på ishotell, för att nämna ett par exempel. Basindustrin i förändras, och en del av detta är teknikutveckling som gör gamla, traditionella vanor till nya. använder många Ipad för att läsa sina nyheter, och det påverkar såklart pappersindustrin. vet vi att är duktigt på att tänka om och tänka nytt. Produkter för energi är på väg fram från träindustrin.