prot · H10970 · 2014-02-19 00:00:00 — Annars blir det så – precis som du är inne på – att vi bokstavligen sågar av den gren som besöksnäringen ska sitta på. Jag såg en undersökning från som sade att utomhusupplevelser är vad tyskar som besöker premierar mest, och utomhusupplevelser är ganska lätt att översätta till naturupplevelser, att vara ute i skogen och så vidare. Jag kan på en gång säga att jag är mycket skeptisk till att urholka allemansrätten. Den är mycket viktig att värna om. ser jag de problem som du tar upp, , och dem måste man lösa. Jag skulle därför uppskatta om regeringen kunde lägga fram ett förslag som bygger på att vi håller fast vid den viktiga allemansrätt som vi har som vi kan komma till rätta med de problem som faktiskt finns på vissa ställen. Om vi behöver ny lagstiftning eller om vi mer effektivt kan tillämpa den lagstiftning som redan finns överlåter jag till regeringen att föreslå konkreta lösningar på. Det är ett digert arbete. 239 (C) replik: Jag tackar för förtroendet eftersom jag har noterat att han inte har väckt någon motion om att han tycker att det är viktigt med allemansrätten och att den inte ska urholkas men att man måste komma till rätta med de problem som både han och jag ser. jobbar faktiskt just nu på regeringens uppdrag med detta. Det är en viktig dialog som man för med olika intressenter. Det känns som om jag behöver uppmärksamma på vad som gjordes under den förra mandatperioden. Det fanns till 2010 ett delmål inom målet Hållbara skogar. När alliansregeringen tog över regeringsmakten bedömdes det att vi med fortsatt politik från tid, som stödparti till den socialdemokratiska regeringen, skulle nå detta mål 2020. Sedan gjorde vi en bytesaffär och tog från och bytte till oss bevaransvärd mark från privata skogsägare och fokuserade också mer på att avsätta statligt ägd mark. Det gjorde att vi i princip uppnådde detta mål. Precis som var inne på fick vi inte ut exakt hektar för hektar. Det gjorde att vi inte helt uppnådde målet, men vi var åtminstone nära. Allianregeringen nådde det mål som man efter regering bedömde skulle uppnås till 2020. Det händer alltså saker om man vill se dem. kommer det en proposition om biologisk mångfald utifrån Miljömålsberedningens betänkande, och jag ser fram emot behandlingen av den. 240 (SD): diskuterar vi skogspolitik med anledning av betänkande MJU12. De flesta här håller nog med om att skogen är viktig för . För att ytterligare understryka hur viktig skogen är tänkte jag börja med lite siffror. uppgick det totala exportvärdet av skogsprodukter globalt till . svarade faktiskt för av detta exportvärde. är alltså ett land med 9 miljoner invånare som tävlar med länder som , och och ändå står för av den totala världsexporten. Det är verkligen inte illa. För vår del innebär det att exporten av skogs- och skogsindustriprodukter uppgick till av vår totala export – eller angett i pengar . Som alla säkert förstår har skog haft en avgörande roll för svensk välfärd och är ett av våra viktigaste fundament i ekonomin, och så kommer det att förhålla sig även . Näringen sysselsätter direkt och indirekt ungefär 200 000 människor. Detta handlar i stor utsträckning om våra så viktiga och alltmer sällsynta landsbygdsjobb. Något som kan sägas vara lite paradoxalt men egentligen är ett resultat av teknikutveckling, kunskapsutveckling och ambitioner är att vi har mer skog i än i mannaminne, detta som avverkningen är större . Från horisont är detta en utveckling som kan fortsätta ytterligare om man ger rätt förutsättningar. är tillväxten av skog väsentligt större än den skog som avverkas eller dör. Det är väl en inte alltför långsökt slutsats att den högre koldioxidhalten i atmosfären haft en positiv inverkan på denna utveckling, då växter växer snabbare med högre koldioxidhalter. På kan man vidare läsa att den svenska skogen binder uppemot koldioxid , vilket är långt mer än dubbelt så mycket som de totala svenska utsläppen av koldioxid. Även i termer av nettoupptag från skogen är vi nästan neutrala i gällande koldioxidutsläpp, enligt siffror. Detta bygger dock på att skogen också brukas, då träden binder koldioxid i första hand i tillväxtfasen. Det finns vissa orosmoln mot en fortsatt positiv utveckling av svenskt skogsbruk. Ett hot mot denna positiva utveckling är de ökade transportkostnaderna. Vi har redan ett politiskt beslut gällande sjötransporter, där svaveldirektivet med all sannolikhet kommer att påverka investeringsklimatet negativt och få konsekvenser för det svenska näringslivet, inte minst för skogsindustrin. diskuteras olika modeller för kilometerskatt för lastbilstransporter, vilket vid en oförsiktig utformning skulle kunna få långtgående konsekvenser för just denna näring. Vi från har tidigare avsatt medel i vår skuggbudget för en upprustning och modernisering av samt tvärbanorna som ett led i att underlätta transporter för skogsindustrin via järnväg. Det tror vi är en väl gjord investering. Vidare är svensk energipolitik central för skogsnäringen, då ökade elpriser på grund av ogenomtänkta dumheter från våra så kallade gröna politiker försvårar konkurrensen för industrins förädlingsprocesser som riskerar att hamna någon annanstans. Billig och pålitlig baskraft ersätts med dyr och väderberoende elproduktion med förlorade arbetstillfällen som konsekvens. Samhällskostnaderna för detta vansinne är betydligt större än de miljarder i subventioner som vi pumpar in i dessa satsningar. Att nuvarande regering, i klimatets namn, dessutom höjt dieselkostnaderna för skogsmaskiner kan tyckas högst bakvänt med tanke på vad jag tidigare tog upp rörande hur en välskött produktionsskog äter upp koldioxidutsläpp. Ett ytterligare hot mot skogsnäringen är politisk klåfingrighet och irrationella regleringar. inser självklart att vi måste ha lagar och strategier för att få ut maximal nytta ur skogen utifrån alla olika intressen. Vår skogspolitik har de övergripande och jämställda målen miljömål och produktionsmål. Tillsammans med detta vill vi också betona och värna äganderätten och undvika att göra onödiga inskränkningar i denna så centrala princip. Jag har tittat på ett par av förslagen från och i detta betänkande. Där visar man tyvärr lite väl tydligt hur man ser på äganderätten. I det första förslaget – reservation 17 – vill man i lagstiftningen ändra så att skog nära skolor, förskolor och äldreboenden ska undantas från åtgärder som inte främjar rekreationsvärdena. Med andra ord ska markägaren helt fråntas beslutsmakten över sina ägor, och om denne över huvud taget vill göra något ska det oavkortat vara en samhällstjänst för att göra skogen gemytlig att vistas i. Reservationen innehåller dock inte ett ord om några ersättningar eller andra affärsuppgörelser gentemot markägaren. I min värld kan det omöjligen åläggas en privat markägare att tillhandahålla denna samhällsservice utan att bli kompenserad. I det andra förslaget – reservation 18 – är udden även där tydligt riktad mot äganderätten, där medborgare och organisationer ska ges inflytande vid avverkningar i form av samråd. Exakt vilken makt medborgare och organisationer i praktiken skulle få är lite otydligt i reservationen. Men jag ser det som en orimlig hållning att en markägare ska behöva förhålla sig till annat än lagstiftning och föreskrifter. Man investerar inte i skog för att tillhandahålla trevliga promenadstråk till grannen och kanske dennes hund. Att ge så kallade icke-statliga organisationer – NGO:er, som jag gissar att man avser med begreppet organisationer i denna reservation – inflytande över markanvändning och avverkning betraktar jag som fullständigt uteslutet, i alla fall i min värld. 241 (V) replik: Vi behandlar betänkandet Skogspolitik. Det har skrivits en rad motioner, och det finns 19 reservationer. har inte bidragit med en enda reservation i betänkandet och inte ett enda konkret förslag om hur skogspolitik ska förändras. Det tycker jag är anmärkningsvärt. Jag skulle vilja börja med att ta upp det sade om skogens viktiga roll i klimatpolitiken. Där tycker jag att det spretar lite, minst sagt. Det är nämligen precis så att skogen binder väldigt mycket koldioxid, men å andra sidan verkar inte ha något problem alls med utdikning, stubbrytning, gödsling och andra verksamheter inom den intensiva delen av skogsbruket som leder till stora utsläpp av växthusgaser. Ifall man hade värnat klimatet och haft synpunkter på det hade man förstås bidragit med det i det här betänkandet. vill också värna transporter med tåg från skogen. Det är bra, men jag undrar varför man då inte har opponerat sig mot de höjda banavgifterna. De gör att det blir dyrare att transportera på räls. Jag tycker även att det var ett märkligt resonemang från sida när han tog upp vårt förslag om samråd. Jag vill understryka att samråd tillämpas av många professionella skogsägare och att det fungerar. Vi vill sätta det som standard, så att det gäller alla ansvarsfulla skogsägare. Det är inget konstigt med det. Jag noterar att inte vill ha några sanktioner mot dem som bryter mot lagen, och de vill inte ha något ökat miljöansvar. De vill kort och gott inte bidra med någonting i debatten. 242 (SD) replik: blev det många frågor på en gång. Jag får försöka börja beta av. Det var många intressanta frågor. tog upp våra tågsatsningar. Det kommer alltså från vår skuggbudget, där vi har en rad förslag för skogspolitiken över huvud taget – det är där vi har lagt fokus när det gäller skogspolitiken. Sedan följer det ju inte med in i det här betänkandet. Det kan man beklaga, men det är så det har blivit i det här fallet. När vi pratar om tåg handlar det i första hand om den kapacitetsbrist som råder när det gäller att svenska näringar på landsbygden – gruvindustri, träindustri och så vidare – ska få ut sina produkter på ett bra och kostnadseffektivt sätt. Det här med samråd handlar om att ni vill föra in någonting i lagstiftningen som jag inte riktigt förstår exakt vad det är, måste jag erkänna. Ni vill föra in samråd i lagstiftningen, och jag kan inte tolka det på något annat sätt än att ni vill att markägaren ska fråntas beslutanderätten om han inte får godkänt. Jag vet inte vilka ni avser att han ska få godkänt av; det kanske är eller någon annan kompisorganisation. Jag vet inte, men kanske kan förklara ytterligare vad man menar med förslaget. Vill man ha in någonting i lagstiftningen som gör att markägaren måste samråda med eller någon annan icke-statlig organisation för att över huvud taget få använda sin mark? Jag kan också passa på att fråga en sak. talade sig varm för naturturismen och att vi ska utnyttja skogen för att öka den svenska turistnäringen, och så långt är vi helt överens. Men jag gick tidigare in på vindkraftsutbyggnaden och energipolitiken, som inte bara drabbar näringen i det avseende jag berättade om – för hur många tyska turister som flyr tysk vindkraft vill komma till och uppleva den svenska? 243 (V) replik: Anledningen till att jag tyckte att det var viktigt att begära replik på anförande är att glider emellan i svensk politik – eller försöker i alla fall göra det. De bidrar sällan med konkreta förslag i form av motioner eller inspel, och de är med regeringen i mer än nio av tio fall då vi fattar beslut här inne. I det här fallet har man inte bidragit med någonting. har chansen att i detta replikskifte berätta hur man vill stärka omsorgen om miljön i skogspolitiken. Det har nämligen varit en bärande del i mitt resonemang. Jag noterar också att å ena sidan säger att de vill främja järnvägen, men å andra sidan har de inga som helst synpunkter på det som kanske drabbar järnvägen mest: att man höjer banavgifterna så att det blir dyrare att transportera på järnväg och transportbolagen eller skogsindustrin känner sig tvungna att flytta över till motorvägen. Vad gäller samråd talar vi om att man ska samråda med kringboende före en slutavverkning. Jag vill understryka att många seriösa skogsägare redan gör det. Man har konkreta förfaranden för det här. Men vi tycker att det ska vara självklart att alla gör det, så att det inte blir så att människor som bor i närheten av en skog och kanske reser i väg på semester kommer tillbaka och ser att skogen inte finns kvar. Man ska avisera ; man ska ha en dialog med människor innan man gör slutavverkningen. har fortfarande chansen att berätta på vilket sätt vill stärka miljöhänsynen i svenskt skogsbruk. har jag inte hört någonting. 244 (SD) replik: Jag tycker precis som många föregående talare, kanske framför allt från allianssidan, att frivilligheten och äganderätten är viktig. säger att det finns skogsägare som tar hänsyn till närboende och så vidare och har samrådsmöten, och det är väl jättebra att det kan funka. Då är det väl helt optimalt. Men det är inte det vill, utan han vill ha in det här i lagstiftningen och ge någon annan inflytande över enskilda markägare – på ett sätt jag egentligen har lite svårt att veta vad det skulle innebära, eftersom det preciseras så dåligt i reservationen. Det är lite oroväckande, och det visar någonstans hur man ser på äganderätten. I övrigt har vi, som jag sade tidigare, ett ganska omfattande avsnitt om skogspolitiken i vår skuggbudget. Där har vi jobbat fram en rad förslag; vi har bland annat ganska ordentliga satsningar på exempelvis och universitet som SLU och Linnéuniversitetet när det gäller forskning och rådgivning. Vi premierar dock äganderätten och frivilligheten, för det är i någon mening ledorden – inte den politik och förespråkar, med en massa tvingande lagstiftning hit och dit som gör att man tappar makten över sina egna ägor. 245 (C) replik: talar mycket om konkurrenskraften för skogsindustrin, och jag kan hålla med i den delen att konkurrenskraften för skogsindustrin som basnäring är extremt viktig. Skogsindustrin producerar bränsle och råvaror till sågverk, och kan vi se att vi kan ersätta fossila råvaror till exempelvis kemiindustrin. Biobränslen ska ju ersätta fossila bränslen, och det är inte första gången talar i lite klimatförnekande termer. Men det som gör biobränslen konkurrenskraftiga gentemot fossila bränslen är att fossila bränslen beskattas med koldioxidskatt. Vad jag förstår vill sänka koldioxidskatten. Hur ökar det skogsindustrins konkurrenskraft? Det är min första fråga. Den andra rör att skogsindustrin är en viktig exportnäring, och export sker ju till länder utanför . Ett av viktigaste exportområden är EU, och vill vad jag förstår lämna EU. Då är min fråga till : Hur underlättar det skogsnäringens exportmöjligheter? 246 (SD) replik: Huruvida vi lämnar EU eller inte ser jag inte hur det skulle påverka vår exportnäring. Vi säljer våra skogsråvaror därför att vi har en god produkt att sälja till ett konkurrenskraftigt pris. Det oroar mig föga att EU får tag på skogsprodukter närmare. Det är ju och som har dessa produkter. EU är nog mer beroende av våra skogsprodukter än så. När det kommer till biobränslen har vi lite olika syn, jag, och , och det vet vi . När det gäller att vi nu ska omvandla skog för att ersätta fossila bränslen har jag inga problem med att man avsätter ganska stora medel till exempelvis forskning och så vidare. Det jag har stora problem med är när man pumpar in mångmiljardbelopp i någonting som inte är i närheten av att kunna stå på egna ben på en konkurrensutsatt marknad. Det gör fattigare och påverkar samhället på en rad nivåer. Som jag sade i en annan debatt är den ekonomiska utvecklingen och en god ekonomi hela förutsättningen för att kunna driva en bra miljöpolitik. Skogsnäringen är central i svensk ekonomi, som jag sade. Den får inte riskeras. 247 (C) replik: Jag vet inte om jag behöver ringa en vän eller fråga publiken, men jag blev inte så mycket klarare av svar. Syftet med EU är att underlätta handel. Okej, vill lämna EU. Då kommer vi att få en väldigt kraftig konkurrensnackdel från , som är ett viktigt konkurrensland till oss när det gäller skogsnäringen. Ser inte det? Skogsäringen är i en väldigt tuff konkurrenssituation. Vi har konkurrens från , som ett grannland, men också från och andra globala spelare. Vi skulle inte behålla vår konkurrensfördel gentemot och om vi skulle lämna EU, som jag uppfattar att vill. säger att olika bränslen ska stå på egna ben på en konkurrensutsatt marknad. Vad menar du då? Min fråga byggde på att klimatförnekelsen från innebär att ni vill sänka koldioxidskatten. Ska jag tolka det du säger som att ni vill ha samma skattenivå på förnybara bränslen, alltså att förnybara bränslen inte ska vara skattebefriade? Det är viktigt att ha den skillnaden. Är det en vedskatt som vi har att se fram emot i budgetalternativ, eller vad är det? Förnybara bränslen är skattebefriade. Tycker och att de ska skattebeläggas? 248 (SD) replik: Det jag tog upp i mitt anförande gällande koldioxidskatten var det faktum att alliansregeringen har infört kraftiga höjningar av drivmedelspriserna inom jord- och skogsbruk. Det har vi diskuterat här i kammaren, så det är väl inte någon nyhet direkt. Man får alltså betala mer för användning av fossila drivmedel i jord- och skogsbruksmaskiner. Inom jordbruket går många näringar på knäna, och många jordbrukare lägger ned och försvinner från . Vilken miljönytta har vi gjort när vi i stället ska importera från något annat land? Det är precis vad som händer. Jag menar att det som kommer att hända även med skogsbruket i , om vi inte är varsamma, är att man flyttar investeringar någon helt annanstans. blir fattigare, och vi får importera produkter snarare än exportera, som vi gör i det här fallet. När det gäller EU vill vi på lång sikt lämna EU. Det är vår absoluta ambition, men vi har aldrig sagt någonting annat än att vi är för att EU-området ska vara ett frihandelsområde. kanske ni säger att man inte får plocka russinen ur kakan. Men ska EU då straffa oss och kasta ut oss ur frihandelsunionen därför att vi väljer att ställa oss utanför? Det tycker jag vore en väldigt märklig ordning och också ganska odemokratisk. Vi ser bara hur man nu i olika sammanhang vill sätta press på och så vidare, så det skulle i och för sig inte förvåna mig. Som sagt: Framöver är det nog både ett och två länder som kommer att välja att lämna EU. ser väl ut att stå först i tur. Då tror jag nog att vi ska kunna komma överens om nya former av unionsbyggen. 249 (KD): Skogspolitik och frihet under ansvar är ett oerhört väsentligt ingångsvärde i den här diskussionen. Den här debatten rör ett antal motioner i betänkandet, men som vanligt använder vi dem i kammaren också till att tala om vad vi tycker i andra frågor. Skogsfrågorna har de senaste snart två åren varit heta i diskussionen. Man skulle kanske kunna säga att det började med Zarembaartiklarna i . Det fortsatte med miljömålsberedningsarbetet, som ligger för beredning i , och med en fossiloberoende fordonsflotta. Föregående talare lyckades ju med konststycket att inte ha en enda reservation och ändå inte yrka bifall till utskottets förslag och inte säga någonting om skogens betydelse. Det är fantasin som sätter gränser för vad man kan använda träfiber till. hörde jag att vi exporterar så mycket massa till framför allt att det skulle räcka till att göra kläder till alla oss svenskar konsumtion. Rätt eller fel, men jag studsade av glädje över den beskrivningen. Det är alltså träfibermassa som används för textilproduktion. Miljömålsberedningen har gjort ett antal viktiga markeringar som delvis kommer igen i betänkandet och som sagt bereds i just . Jag skulle dock vilja nämna några viktiga punkter för mig som kristdemokrat. Vi är som enskilda ägare, företag och stat satta att förvalta våra skogar så att vi värnar naturens robusthet och framtida möjligheter att producera varor och tjänster, inberäknat ekosystemtjänster. För att klara det måste vi avväga hur vi ska använda de resurser som står till buds, hur vi som beslutsfattare och ansvariga för lagar och regelverk formulerar dessa så att de fungerar i ett sammanhang. Regeringen gör i årets budget en viktig markering, och i betänkandet står följande: Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen som formellt skydd eller som frivilliga avsättningar. Ytterligare värdefulla områden, såsom gammelskog, ska ges långsiktigt skydd och förvaltas väl. Med detta sagt, herr talman, vill jag också trycka på ägarrättens betydelse i sammanhanget. Vi kan inte ställa krav på markägare som avsevärt försvårar pågående markanvändning utan rimlig ersättning till dessa. Ansvariga myndigheter arbetar systematiskt med att utifrån de riktlinjer som finns inventera områden och se till att dessa prioriteras för att på lämpligt sätt ta till skyddsåtgärder där så är lämpligt och i samverkan med markägare. Miljömålsberedningen påtalar vikten av att vi har ett ekosystem i balans, att vi skapar långsiktighet i detta och ser över gränser. Vikten av skydd och skötsel gäller hela vårt landskap. Skogen kan inte skiljas från resten av marken. Vi måste tänka större och längre, tänka i helhet och långsiktighet. Det är generationsperspektiv som gäller och tilltro till markägare. Vi här i kammaren vill värna den natur vi har fått för kommande generationer, och jag förutsätter att de allra flesta markägare har precis samma synsätt. skogsbruk ses av många som något unikt. Vi producerar mer skog nu än någonsin och har ändå mer skog på rot . Skogen är fantastisk. Skogen är och kommer att vara en viktig faktor för att vi ska klara ett hållbart samhälle för våra barn och barnbarn. En del i detta är pilotprojektet , som nämnde. Här har visat att det finns goda möjligheter när man gör det i samverkan och har tilltro till markägare. Precis som tycker jag att det ska bli spännande att se resultatet av detta. Jag hoppas att vi också får se socialdemokrater rösta med och inte bara hålla med i detta sammanhang. Jag tror att det var och som tog upp det som regeringen använde till under förra mandatperioden. Vi lyckades då nå upp till det miljömål som var satt av tidigare regering och som man aldrig hade nått upp till om man hade fortsatt på det inslagna spåret. Vi kunde använda en större markreserv för bytesändamål. har Miljömålsberedningen i sitt arbete föreslagit att Statskontoret i en utredning ska titta vidare på om vi kan fortsätta på den inslagna vägen och i så fall hur. Jag ser med spänning fram emot att ta del av den utredningen. Skogen är, som jag sagt tidigare, en viktig del, men landskapet, helheten, ekolandskapet och ekosystemtjänsterna som värnar det hela är ännu viktigare. Därför är det viktigt att se på det som Miljömålsberedningen håller på med och som kommer i nästa betänkande från oss, nämligen att skogen hänger ihop med jordbruket, betesmarken och ängen, att vattnet rinner från åkern in i skogen och vice versa. Avvattning och dikning är viktigt, men det är också viktigt att återställa. Det här är mycket komplexa frågor som måste få hanteras på ett sätt som gör att vi kan lämna ifrån oss ansvaret till nästa mandatperiod och till nästa generation politiker. Jag fick en dragning av Skogforsk om en del av detta. Det är lovvärt och viktigt att näringen själv satsar stora resurser på forskning och utveckling av plantmaterial, av teknik för hur man forslar ut skog och tillfogar minsta möjliga skada när man återbeskogar och så vidare. Det är mycket intressant och spännande att ta del av. Jag hoppas att vi kommer att ha detta för ögonen framöver. Jag tror att det gröna guldet snarare är den gröna lungan som vi ska se till att värna och vårda och använda till det som vi kan i alla möjliga sammanhang, inklusive värnandet av biologisk mångfald, och det kan vi göra genom frihet under ansvar. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2013/14:UbU9 Förskolan föredrogs. 250 (S): Vi ska nu diskutera förskolan. Jag vill först yrka bifall till våra reservationer 1 och 4 i betänkandet. drabbades hela Skolsverige av en PISA-chock.