prot · H10983 · 2014-03-13 00:00:00 — För att öka antalet resenärer krävs det att kollektivtrafiken får de förutsättningar som behövs för att det ska vara attraktivt att resa kollektivt. Det är viktigt att de som är beroende av bussen, tunnelbanan, färdtjänstresan eller spårvagnen för att komma fram till sina arbeten, till skolan och till sjukhuset kan göra det säkert, effektivt och . Vi vet alla hur känsligt och jobbigt det är när man inte vet om man kommer att komma fram till sin slutdestination . För de som inte har något annat val än att resa kollektivt är det särskilt viktigt att alla delar håller, att det inte blir några större störningar. Vi ser att en del stora utmaningar ligger framför oss när det gäller att stärka attraktionskraften för kollektivt resande. Man kan göra det på många olika sätt. Kriterier som kvalitet, miljö och arbetsvillkor måste lyftas fram. Dessa kriterier måste bli krav och således tas med när vi upphandlar kollektivtrafik. Vi, endast vi, kan bana väg för en annan framtid. Då gäller det att våga och att stå för sina visioner. En annan viktig aspekt som bör lyftas fram när vi talar om kollektivtrafik är dess möjligheter att bidra till att nya jobb kan skapas. Kollektivtrafiken är strategisk ur den synvinkeln att det inom detta område går att utveckla nya förmågor, kompetenser och produkter. Vi ser det som strategiskt viktigt att använda möjligheten att göra innovationsupphandlingar om vi som beställare har ett mål om att de fordon som ska trafikera våra vägar och städer ska bestå av till exempel energieffektiva bussar, BRT-system drivna av el eller andra alternativa bränslen. Vi måste skapa ett utrymme för dem som vill utveckla dessa delar. Vi vill att ska vara en kunskapsnation som tänker sig och tar sig in med innovativa och hållbara lösningar. På många arbetsplatser räknar man in restiden som en del i arbetstiden. Man räknar med att de anställda använder tiden till att arbeta. Detta har stor betydelse för attraktionskraften. Därför är det viktigt att vi möjliggör och breddar förutsättningarna för att till exempel ha internetuppkoppling på både våra tåg och bussar, och den måste också vara tillförlitlig. Vi behöver också jobba med att få bättre reseinformation. Den tekniska utvecklingen med appar och program som anpassas till resandet bör främjas. Det ska till exempel vara enkelt för mig som väljer att resa kollektivt att kunna planera min resa från början till slut. Det ska omfatta ett enkelt biljettsystem som är kompatibelt och interoperabelt med olika system. Vi har i tidigare debatter berört frågan om tillgänglighet inom kollektivtrafiken. Jag vill ändå ta upp den delen för att betona hur viktigt det är för att skapa ett inkluderande samhälle som utgår från människors olika behov. De satsningar som görs för ökad tillgänglighet ökar komforten och standarden för oss alla. Jag har mest berört de transportmedel som vi normalt förknippar med kollektivtrafik. Det finns dock en del i vårt land som använder sig av båtar för sitt kollektiva resande. I går var representanter från här i riksdag. Vi var många som träffade dem. De beskrev de utmaningar de står inför för att kunna utveckla sin region. Vi socialdemokrater vill understryka vår syn på det hela, och den är att vi anser att det ska vara enkelt att leva och bo på . Det är en region med fantastisk potential – en region vi är stolta över och som lockar hit turister från andra delar av världen. Vi hoppas att man i det nya avtalet tar hänsyn till hur det ser ut med två fastlandshamnar – en bra och konkurrenskraftig överfartshastighet är en bra utgångspunkt – samt att man arbetar miljömedvetet med det nya avtalet. Satsningar på kollektivtrafik och tillgänglighet handlar om att inte begränsa människors möjligheter att ta sig till sina jobb, att resa och uppleva. Det handlar om att vara fri. Kollektivtrafiken ska vara en möjliggörare. (Applåder) I detta anförande instämde , , och (alla S). 30 (MP): Jag vill börja med att instämma i Rozas argumentation när det gäller Gotlandstrafiken. Där har vi en gemensam reservation från S, V och MP. I går var jag på teater, politisk teater. Jag tog tåget till för att se . Det var en väldigt rolig pjäs om hur svenska folkets järnväg har misshandlats och styckats upp . Den var rolig och tänkvärd men också lite uppgiven. För vart är vi på väg? Ja, den frågan ställs inte bara av oss som gillar att åka på spåret utan av alla kollektivresenärer. Biljettpriserna skjuter i höjden, och det blir allt krångligare att resa kollektivt. På landets stationer och resecentrum står en rad olika biljettautomater – en för varje bolag. På stationen i räknade jag till fyra olika automater. Som pendlare behöver du ofta ha flera olika månadskort i plånboken. När vi reser i landet tvingas vi vänta i onödan vid byten och förseningar eftersom olika operatörer inte samarbetar och inte heller samordnar sina tidtabeller. Behöver du någon att fråga på stationen? Resebutikerna är snart ett minne blott. lägger SJ ned butiken i och på 15 andra stationer i landet. En förklaring är att SJ måste spara för att den mest lönsamma tågsträckan, den mellan och , nu har öppnats för andra operatörer. Det miljövänligaste resealternativet, kollektivtrafiken, har alltför ofta blivit det krångligaste och dyraste sättet att resa. har i det här betänkandet en rad förslag för hur kollektivtrafiken i stället ska bli det bekvämaste, enklaste och billigaste sättet att resa. Vi vill bland annat ställa politiska krav på att olika operatörers biljetter och tidtabeller ska vara samordnade. Vi vill att regeringen vidtar åtgärder för att bromsa de stora prishöjningarna inom kollektivtrafiken. Och vi vill att SJ och får nya uppdrag. På alla våra förslag, herr talman, svarar Alliansen i utskottet med samma visa: Det behövs inte några nya förslag, för den avreglering som gjordes med den nya kollektivtrafiklagen kommer att bli en framgångssaga. Det är konkurrens inom kollektivtrafiken som främjar attraktivitet och effektivitet, menar – konkurrens, inte samarbete och samordning. Jag tycker att Alliansens utskottsledamöter ska höra med resenärerna vad de tycker. Jag tycker att ni ska fråga vad som är viktigast för oss resenärer – att kunna köpa två olika månadskort, eller att ha ett och samma, att komma fram efter att den anslutande bussen gick eller före, att kunna ta pendeltåget till badhuset med barnen eller tvingas ta bilen för att det blir billigare? Kostnaden för att åka kollektivt har ökat mycket mer än kostnaden för andra tjänster. Enligt SVT:s aktuella granskning av kollektivtrafiken har biljettpriserna fördubblats . En genomsnittlig månadsbiljett i har ökat i pris fyra gånger mer än konsumentprisindex. Regeringens beslut om avregleringar, slopat kollektivtrafikstöd och höjda banavgifter är några av orsakerna till de höjda biljettpriserna. , mellan 2010 och , har regeringen fördubblat banavgifterna från ca till nästan . Fram planerar regeringen för en fyrdubbling av avgifterna. Höjningarna slår hårt mot alla tågpendlare. En arbetspendlare som reser mellan exempelvis och betalar i bara banavgifter på sina biljetter. I praktiken innebär regeringens ständiga höjningar av banavgifterna en straffskatt för alla de resenärer som väljer det klimatsmarta alternativet. har sagt nej till höjningarna. Vi anser också att regeringen måste utreda och åtgärda andra orsaker till de skenande priserna i kollektivtrafiken. Det är oerhört viktigt om vi ska kunna uppnå målet om att kollektivtrafikens andel av resorna ska fördubblas. Det måste vara billigast att åka kollektivt, men det måste också vara enkelt. Tänk dig att du som bilist aldrig vet hur du ska göra för att tanka bilen. Pumparna har lika många utföranden som det finns län. måste du ha betalat bensinen i förväg, till exempel i en pressbyrå någonstans. Även vägmärkena och skyltarna byter utseende när du åker över länsgränserna, och du måste ha köpt ett färdbevis för att få åka på länets vägar. Om du inte har kunnat göra det riskerar du dryga böter. Självklart skulle inte bilister acceptera detta, men för alla kollektivtrafikresenärer ser vardagen ut så här. När man kommer till ett nytt ställe är det många frågor som man måste få svar på innan man kan stiga på bussen, tunnelbanan, spårvagnen eller pendeltåget. Det är frågor som: Var köper jag biljett – är det i Pressbyrån eller i en automat, och var finns i så fall den? Kan jag betala på bussen eller tåget och med vad? Och vad händer om jag har fel biljett – blir jag avslängd, utskälld eller får jag höga böter? Enligt den senaste Kollektivtrafikbarometern tycker varannan svensk att det är krångligt att köpa biljetter. , 2008, var det bara var tredje som tyckte det. Utvecklingen går åt helt fel håll. Det är tydligt att aktörerna i branschen inte klarar av att införa enkla betalsystem och inte heller att enas om ett betalsätt, som vid sidan av olika lokala respass och kort alltid ska fungera vart du än kommer i landet. Ett sådant är kontanter eller vanliga betalkort. anser att politiken måste lagstifta om detta. Det måste vara enkelt att boka biljetter. vill att det ska finnas en nationellt samordnad biljettbokning, där samtliga operatörer måste vara med. Vi vill också ge i uppdrag att samordna de olika operatörernas tidtabeller. Men, herr talman, för att fler ska ta tåget måste det vara förutsägbart vad en tågresa ska kosta. SJ:s biljettsystem är ett lotteri som få förstår sig på. SJ:s ledning brukar säga att man inspirerats av flyget, men SJ och andra operatörer borde i stället låta sig inspireras av sin största konkurrent – bilen. För att kollektivtrafikresandet ska öka måste det vara lika enkelt och flexibelt att ta tåget eller bussen som bilen. Det är det i , herr talman. var vi några ledamöter i utskottet som åkte till och studerade kollektivtrafiken. Vi åkte tåg, buss, spårvagn och båt. På många av våra resor var det byten. Men det var aldrig någon väntan, för i har politikerna lagstiftat om att de olika operatörerna måste samarbeta. De gör det inte för att de vill utan för att de måste, berättade från VÖV för oss. VÖV är närmast en motsvarighet till Svensk Kollektivtrafik men med starkare muskler. De har uppdraget att se till att regeln en resa, en biljett ska gälla för alla resor. De fördelar också biljettintäkterna mellan alla 240 olika operatörer i landet. Tidtabelläggningen har man överlåtit till en aktör, SBB, det statliga tågbolaget. Sedan anpassar alla andra aktörer sina anslutningar efter den tidtabellen. Biljetter till våra resor gick enkelt att köpa på internet, i automater eller över disk. Inga platsbokningar behövdes. Biljetten var giltig på alla avgångar, och det var helt okej att stanna längs vägen om man kände för det. Det fanns också en rad olika respass att köpa, och billiga årskort. Vad sägs om att kunna köpa ett årskort för som gäller på all kollektivtrafik i landet eller ett för som ger halva priset på alla resor? Jag är övertygad om att kollektivtrafikresandet skulle öka enormt om det fanns sådana kort i . Vi som deltog i resan var mycket imponerade och förstod hur det kan komma sig att nästan alla åtta miljoner schweizare åker kollektivt och att det är de som åker mest kollektivt i . Här har vi mycket att lära. har föreslagit att järnvägsutredaren ska få i uppdrag att utreda hur ett kollektivtrafiksystem enligt schweizisk modell skulle kunna införas i . Vi tycker att det är hög tid att underlätta för alla i som reser kollektivt. Det är hög tid att sätta kollektivtrafikresenärer och klimatet i centrum. Självklart ställer jag mig bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 4 om ett gemensamt biljettsystem. 31 (SD): Jag ska fatta mig kort. Jag vill inledningsvis be att få yrka bifall till reservation nr 6. Den handlar om färdtjänst och tillgänglig kollektivtrafik för personer med funktionsnedsättning. Jag ser i utskottets ställningstagande att det görs en hel del. Det välkomnar jag. Men jag ser att det står: och Jernhusen erbjuder även ledsagning på stationer. Jag får säga att jag är imponerad av det, men jag har inte sett så värst mycket av det. Funktionsnedsättningar finns i många olika former. Jag reste med tåg från till . Bland passagerarna var det en blind man utan ledsagare. Det höll på att gå riktigt åt skogen. Vederbörande gick vilse på tåget. Hade inte vi medpassagerare ryckt in hade det kunnat gå riktigt illa. Men vi hjälpte honom av på stationen, och allt löste sig den gången. När vi talar om tillgänglighet kan jag säga att det enda stället där jag har sett att det fungerar faktiskt är flyget. Där har man en ledsagarhjälp när man har behov av det, direkt när man ska gå ombord. Vänstern har faktiskt en identisk reservation, men den kommer de väl att klargöra själva. Det finns något som vi är rädda för. När bolagen ska prioritera riskerar satsningarna för att hjälpa funktionsnedsatta att, så att säga, komma bort. Därför är vårt förslag ett stimulansbidrag. Med det har jag egentligen uttryckt varför vi yrkar bifall till vår reservation under punkt 6. (forts. 7 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av näringsminister , statsrådet , kultur- och idrottsminister , statsrådet och miljöminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådens ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Näringsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 33 (S): beslutade riksdag att regeringen ska återkomma med förslag om kortare betaltider. Frågan är angelägen och viktig, inte minst för många småföretag som i stället för att använda sitt kapital till att investera i utbildning, i utveckling eller i nyanställningar tvingas att agera bank åt storföretagen. Det är inte vare sig hållbart, rimligt eller önskvärt. Varför, näringsminister , har regeringen ännu inte återkommit till med ett förslag om kortare betaltider för företagen? 34 Näringsminister (C): Tack, , för frågan! Jag blir lika upprörd som när jag hör hur många små företag, inte minst inom fordonssektorn, får agera bank för de större företagen. Det är otroligt viktigt för dem att stärka sin likviditet, att få betalt för vad de levererar för att kunna skapa nya jobb och växa på en internationell marknad. När man utformar en lagstiftning stöter man också på patrull, vilket också näringslivsorganisationerna själva har upptäckt. Ett obligatorium för samtliga företag innebär för en ägare av en Volvoaffär att de inköpta 50 Volvobilarna ska vara betalda innan månaden är slut. Det säger sig självt att man behöver pengar och att Volvobilarna måste vara sålda innan man kan betala fakturan. Detsamma gäller inom detaljhandeln. En butik som köper in hela vårkollektionen kan ha svårt att betala hela vårkollektionen . 35 (S): Det är bra att vi har en samsyn om att frågan är angelägen och att den skapar stora bekymmer som i någon mening till och med hindrar tillväxt hos många småföretag. De tvingas att använda sina pengar på fel sätt. Problemet med vad just har beskrivit är att någon ligger ute med pengarna. Det handlar egentligen bara om vem som ska ligga ute med pengarna. Jag hoppas att jag inte ska behöva tolka näringsministerns svar som att bara för att frågan är svår och kräver en del eftertanke väljer regeringen att inte följa ett beslut som faktiskt är fattat i riksdag. Jag upprepar min fråga: När kan vi förvänta oss att näringsministern återkommer till riksdag med ett förslag i enlighet med det som har beslutat? 36 Näringsminister (C): har en av de mest offensiva lagstiftningarna på området vad gäller betaltider. Det är som gäller, om inget annat avtalas. Här ligger vi i framkant. Det är viktigt för oss och svensk fordonsindustri att har konkurrenskraftiga regler och avtalsförhållanden gentemot övriga europeiska länder. Vi belyser nu frågan på framför allt eftersom det är justitieminister som har huvudansvaret för frågan. Jag hoppas och ser framför mig att vi också kan titta på självreglering i branschen likt man har gjort på många andra områden. I mångt och mycket är frågan ett problem för en del inom fordonsindustrin men inte för det stora flertalet, som jag nämnde i mitt första anförande. Ett obligatorium för samtliga branscher slår undan benen för många småföretag som inte mäktar med att betala en faktura . Det gör frågan mer komplex än vad Socialdemokraterna verkar ge sken av. Därför fortsätter vi att bereda frågan och kommer att återkomma till . 37 (MP): I har vi 16 miljömål. bedömer att vi som bäst klarar två av dem med dagens politik. Ett av de mål vi ser ut att missa är Ett rikt växt- och djurliv. Där går utvecklingen åt fel håll, bedömer . Det saknas styrmedel och resurser. Också de andra mål som hänger ihop med biologisk mångfald ser vi ut att missa. Därför var förväntningarna höga när miljöministern presenterade en proposition om biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Visst finns det fina tankar i propositionen, inte minst om värdet av ekosystemtjänster, men jag har svårt att hitta de konkreta förslag som verkligen svarar mot utmaningarna. Bedömer miljöministern att vi kommer att vända miljömålsfiaskot med hjälp av dessa förslag? 38 Miljöminister (C): Regeringen har fattat beslut om en ny proposition om ekosystemtjänster och biologisk mångfald. Jag är glad att vi har fattat beslutet. Sist det gjordes ett stort tag på området i var efter när lade fram en proposition på området. Det är därför roligt att nu presentera en inriktningsproposition där vi lägger fram förutsättningarna för vad som behöver göras och där vi sätter det ambitiösa målet att skydda av yta och av områden. Särskilt viktigt är det att vi nu tar ett ordentligt grabbatag i fråga om skydd av miljöer. Jag är glad över den proposition vi har presenterat . 39 (MP): Frågan var inte om ministern var glad utan om vi kommer att klara miljömålen. Det är inte nödvändigtvis samma sak. Det är bra att det finns en inriktning, och den är säkert fin. regeringar har lagt fram mer konkreta propositioner ämne för ämne. Hur gör vi med skogen? Hur gör vi med haven? Här kommer ett fint tänk om ekosystemtjänster, men vi behöver också de konkreta åtgärderna för till exempel skogen. De förslag som läggs fram här fungerar i precis samma takt som dömer ut som helt otillräcklig. Skogen ska skyddas i den takt som sker och som bedömer är för långsam. Då kommer vi inte att klara miljömålen. Så kan man gå igenom område för område. Jag vill återigen få svar på min fråga: Klarar vi miljömålen? 40 Miljöminister (C): Om vi inte gör någonting kommer inte att klara miljömålen. Några kommer vi att klara, några inte. Det är därför som vi nu arbetar igenom de olika områdena på ett tydligt och konsekvent sätt. Alldeles fattade vi ett beslut om en proposition som gäller kemikalier. Under de tillämpbara miljömålen satte vi upp etappmål och talade om hur målen ska uppnås. Precis på samma sätt gör vi med biologisk mångfald. Vi talar om var grunden ligger. Vi talar om åt vilket håll arbetet ska gå. Vi sätter målen att skydda av yta och av våra områden. Vi talar om hur det ska gå till, och vi lägger ut ett antal uppdrag. Miljömålen uppnås genom att se till att de arbetas igenom med hjälp av etappmål och genom att få fart på arbetet. Det är precis vad vi har gjort för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, det vill säga basen för hela arbetet. 41 (M): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Jag satt i migration och utveckling. När vi arbetade med frågan var cirkulär migration ett okänt begrepp, men vi hör numera mer och mer frekvent talas om det. Jag tänkte höra om statsrådet kan redogöra för hur han tänker i ämnet och hur arbetet som kommittén utförde tas till vara. 42 Statsrådet (M): Globaliseringen och den ökade rörligheten ställer högre krav på våra system för migration än vad som har fallit tidigare. Därför är jag glad över att vi har tagit steget och lagt fram lagrådsremissen, som sedan kommer att bli en proposition som vi ska lägga fram tillsammans med . Detta kommer att leda till att vi ökar möjligheterna för människor att röra sig över gränserna . Det är det som cirkulär migration handlar om. Det kommer i sin tur att leda till att vi kommer att kunna dra större ekonomisk nytta av de människor som på det viset kan komma till som studenter, företagare och anställda i olika verksamheter. Det är viktigt. 43 (M): Inom det här området värnas särskilt doktoranders och internationella studenters möjligheter till cirkulär migration. Det gäller både för deras egen skull och för vårt lands möjlighet att ligga i framkant. Hur ser statsrådet på doktorandernas och studenternas möjligheter till cirkulär migration? 44 Statsrådet (M): Just doktoranderna är en grupp som ligger mig särskilt varmt om hjärtat efter alla mina resor runt om i . Doktoranderna kommer på samma sätt som arbetskraftsinvandrare att kunna kvalificera sig för ett permanent uppehållstillstånd i under sin forskarutbildningstid. Det kommer att bli mer attraktivt för internationella doktorander att välja som studiedestination. Dessutom kommer det att bli möjligt för studenter att stanna kvar och söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet i efter slutförda högskolestudier. Allt detta är naturligtvis viktigt för vår konkurrenskraft och tillväxt, som vi alla värnar om, och för den politik som regeringen för på det här området och som går ut på att vi ska kunna dra den största nytta vi kan av de människor som har valt att lägga tid och energi på att ta sig till och gå igenom en doktorandutbildning eller vara internationell student här. Regeringens sparpaket och invandringen 45 (SD): föreslog regeringen ett sparpaket som bland annat består av höjda fordonsskatter, sänkta studiebidrag och kraftigt försämrade villkor för pensionssparande. Den argumentation som framfördes var att man ville ta ansvar för det finanspolitiska ramverket för att kunna uppnå överskottsmålet. Av totalt i ökade oplanerade utgifter som har uppstått sedan höstbudgeten presenterades kan 19,2 miljarder härledas direkt till utgiftsområdena migration och integration, det vill säga en större invandring än väntat. Min fråga är om det är regeringens uppfattning att invandring över huvud taget påverkas av de beslut som regeringen tar. Är det orimligt att anta att man genom politiska beslut kan styra över invandringsvolymerna? 46 Näringsminister (C): börjar tala om budget . Det stämmer att vi vill finansiera våra reformer för mer kunskap i skolan, för en levande landsbygd, förbättrade miljöåtgärder och fler jobb och småföretag i hela landet genom att finansiera allt krona för krona. Vi tycker att det är viktigt. Vi vill inte ha ett brunt luftslott där man skär ned på invandringen för att på det sättet kunna finansiera andra reformer som förespråkar. Det handlar om att se på vissa skattehöjningar och vissa utgiftsminskningar för att finansiera just en god skola och få fler jobb. Nej, jag ser inte långsiktiga kostnader för invandringen i . Invandringen har byggt starkt. Vi ska ha en öppenhet mot omvärlden, och vi ska välkomna de människor som vill bo, jobba och verka i . Det är det som kommer att bygga starkt. 47 (SD): Det är intressant att som vi ser att invandringen är en väldigt stor budgetpost hävdar man att det inte skulle kosta oss något. Ringer det inte någon klocka då man åter tvingas höja anslagen för att täcka kostnaderna för invandring? Det handlar om 19,2 miljarder. Jag skulle vilja påminna ministern om att av asylsökandena till kommer landvägen och således faller under Dublinförordningen, som innebär att asylansökan bör ske i första EU-land. gör bedömningen att huvuddelen av UNHCR-migranterna kommer från länder som har skrivit under förordningen. Är det regeringens mening att över huvud taget ska vara anslutet till Dublinförordningen? Vilka initiativ har regeringen tagit för att tillse att förordningen faktiskt gäller för och unionens del? 48 Näringsminister (C):