prot · H20941 · 2014-12-18 00:00:00 — Det verkar som att vice ordföranden i miljö- och jordbruksutskottet inte har läst regeringens proposition och inte heller lyssnat på hur vi efter hand har preciserat när vi har gått vidare med förordningsförslagen, som skulle träda i kraft om vårt förslag gick igenom här. När det gäller laddinfrastruktur i ger vi en bättre stabil finansieringsgrund för det än vad Alliansen gör tillsammans med i sitt förslag. Vi ger det till de aktörer som planerar för laddinfrastrukturen på sitt sätt. Vi ger till kommuner och regioner, och vi gör det inom ramen för de lokala klimatinvesteringarna. Det tycker vi är viktigt. Allmän miljö- och naturvård Där får man dessutom en uppföljning av resultatet för minskningen av klimatpåverkan. När det gäller det projekt som allianspartierna föreslår i sin motion vill man bara bestämma att det är laddstolpar. Man vill inte ha någon utvärdering. Man vill inte veta hur mycket koldioxid vi minskar med det. Man vill skicka iväg det i ett system där politikerna i sitter och bestämmer att vi ska ha ett visst antal laddstolpar. Jag tycker inte att det är seriöst. Det är mycket bättre att samverka med de aktörer som sitter på planeringen av laddinfrastruktur, och det är kommuner och regioner. Jag tycker att du döljer en sak när det gäller ditt finansiella resonemang, . Ni säger nämligen nej till en sak som är ganska tydlig i : Man kan använda miljöskatter bättre. De svenska miljöskatterna har sjunkit som andel av budgeten konsekvent . Det tycker jag är tråkigt. Vi ligger nu ungefär i mitten bland EU-länderna. Skulle vi höja dem i enlighet med förra skuggbudget, som i valrörelsen skulle framstå som en extrembudget, skulle vi ungefär hamna på nivå när det gäller miljöskatter. De konkreta miljöskatter som regeringen lägger fram i sin proposition i samband med detta säger ni till allra största delen nej till. Man får inte en fungerande miljöpolitik när man inte kan se att man ska ge förutsättningar för företag att vara miljövänliga så att de också ser att det gör det lönsamt. Kostnaderna ska vara på den som släpper ut gifterna och utsläppen. Det är en väldigt viktig politik om man ska vara grön. 238 (M) replik: Jag tackar ministern, som är med oss under debatten. Det välkomnar jag. Även klimat- och miljöminister lyfte fram Kloktstödet. Jag sa inte att det gamla Klimpsystemet var värdelöst. Men det var uppenbart att det hade stora brister. Det är inte jag som säger det. Till exempel , som utvärderade systemet, konstaterar bland annat att av anslaget gick till administrativa kostnader och att av projektmedlen hade kunnat fördelas mer effektivt. Jag som är moderat och som tillhör Alliansen har som en oerhört viktig princip för politiken att den ska vara effektiv och att vi ska visa stor hänsyn till och respekt för skattebetalarnas pengar. Därför tycker inte jag att ett sådant system är good enough. Det duger helt enkelt inte. Och låter det på ministern, herr talman, som att det är exakt samma system som ska införas. Jag frågar här hur det nya Kloktsystemet ska vara utformat. Då får jag till svar att det gamla Klimpsystemet var så effektivt. Det tycker jag först och främst inte att det var. Men min fråga är: Är det det gamla systemet som ska återupprättas? Jag trodde att det var ett nytt system. I valrörelsen talade ni om att ni hade tagit intryck av det norska systemet och att detta var något nytt och nydanande som ni skulle sjösätta. Är det alltså det gamla Klimpsystemet som ska införas, administrativa kostnader och så vidare? Det är mycket bekymmersamt om det skulle vara så. Det är min första fråga. Sedan tycker jag att det är beklagligt att har gjort den grova vänstergir som man har gjort. Man har gått från att i någon mening ha varit ett grönt liberalt parti till att nu komma ut som ganska rött. Man har seglat under falsk flagg. är det kraftiga höjningar av skatter på jobb och arbete som man vill göra. Borta är den gröna skatteväxlingen, och här är den röda skattechocken. 239 Klimat- och miljöminister (MP) replik: Allmän miljö- och naturvård När det gäller de administrativa kostnader som du hänvisar till i det gamla Klimpsystemet är det självklart att man tar intryck av utvärderingarna och anpassar systemet på bästa sätt. Vi har otroligt mycket bättre förutsättningar att ha ett klimatinvesteringsstöd som går i takt och minskar administrationsbördan. Dels finns det teknik på plats när det gäller kommunikation mellan myndigheterna och kommunerna, dels finns det redan upprättade modeller för hur man beräknar klimateffekter av olika förslag. Det var en kunskap i Myndighetssverige som växte fram genom de lokala insatser man tidigare gjorde. Kunskaperna ledde fram till att man då kunde utvärdera inte bara kostnaden utan också effekten. Det är klart att man alltid kan utvärdera kostnaden och tycka att det är dyrt därför att man inte vill lägga de pengarna. Men vad är effekten? Precis som ledamoten visade ledde detta jämfört med de kostnader man hade för programmen från statens sida, som mångdubbelt möttes av företag och kommuners investeringar på sitt håll, till minskade koldioxidutsläpp. Jag tycker att ska fundera lite på effekten. Vill vi ha mindre klimatutsläpp kanske man behöver göra en liten investering för att få detta att sprida sig. Tycker att biogassatsningen i är dålig? Ni har ju suttit i kommun efter kommun och tagit del av just dessa pengar för att på det mest effektiva sättet få matavfall att bli biogas som stadsbussar, sopbilar och liknande kan gå på. Jag är stolt över denna utveckling i . Det är nämligen den som leder till att vi nu ligger så bra till i dessa rankningar, bland annat därför att vi har fått det lokala samhället att vara med på tåget. Det är dumt att vara nationell politiker och inte se att det är där arbetet görs. Jag skulle slutligen vilja ställa en fråga till : Varför har gett upp friluftslivet och utemiljön? Varför är man inte beredd att se att de mest värdefulla naturmiljöerna i skog och hav är värda att satsa på när man så brutalt skär ned på de satsningar som regeringen ville göra? 240 (M) replik: Om vi börjar där ministern slutar kan vi konstatera att under Alliansens tid ökade avsättningstakten när det gäller värdefull natur. Vi skyddade väsentligt mycket mer skog än den föregående regeringen gjorde. Vi har lyckats leva upp till delmålet inom Levande skogar, och vi har lyckats skapa ett enormt frivilligt engagemang hos markägarna ute i skogsbruket. Jag tror att en framgångsrik politik på miljö- och klimatområdet är en politik som skapar ett större engagemang än bara statliga insatser. Om vi ska kunna nå målet En giftfri vardag måste vi få med oss branscherna inom kemiindustrin. Vi måste få med oss dem som säljer kosmetika. Vi måste få med oss läkemedelsproducenterna och så vidare. Allmän miljö- och naturvård Samma sak är det naturligtvis när det kommer till skogen och värdefull natur. Den politik som vi har fört med frihet under ansvar har lett till att skogsägare och markägare har tagit ett enormt stort frivilligt ansvar. De har avsatt skogsmark. Jag välkomnar den positionsförflyttning som har gjort. Det finns nu ganska positiva skrivningar i budgeten om de frivilliga avsättningarna. När vi har stått här tidigare i kammaren och debatterat skogspolitiken har tonläget, minst sagt, varit ett annat. Jag är glad över detta. För att återgå till Klokt konstaterar jag att konstaterade att det fanns en uppenbar risk för att utsläppsminskningarna överdrevs av det gamla systemet. säger ministern att det finns tydligt uträknat hur stora utsläppsminskningar det nya tänkta systemet ska resultera i. Det hade varit intressant om det hade presenterats i budgeten. Men det gör det inte. Vi har ingen aning om vad dessa miljarder kommer att ge. Det är där min kritik är. Vi vet inte vad resultatet blir. Avslutningsvis, herr talman, välkomnar jag det besked som har gett om att också hon ger tummen upp för Förbifarten. Men jag skulle vilja fråga miljöminister : Hade man inte kunnat använda de fyra miljoner som har runnit rätt ned i rännstenen till något mer effektivt, till exempel byggandet av nya cykelvägar? 241 Klimat- och miljöminister (MP) replik: Vi fick inte så mycket svar på hur skulle fortsätta att påstå att de värnar det rörliga friluftslivet, som är beroende av att vi har skyddsvärda naturmiljöer och ett sunt skogsliv. Det är visst sant att man har lyckats göra en del avsättningar, inte minst gjorde man en smart delning mellan ägor och naturreservat. Det tycker jag var bra, och det stödde också . Problemet här är dock att man skyddar marker men inte avsätter någonting för en ökad skötsel. Det betyder att vandringslederna i förfaller. Det handlar om informationen till allmänheten när man närmar sig ett naturreservat, både när det gäller hur värdefullt det är och när det gäller att ens veta att naturreservatet finns där. Jag har talat med , och de säger att de inte ens har haft pengar att sätta upp markeringar om att områden är statliga naturreservat. De har inte haft de resurserna. Jag tycker att det är ett svek mot alla dem i som uppskattar våra mest värdefulla skogsmiljöer och miljöer. Vi har ett stort arbete vi behöver göra för att skydda mer av de miljöerna. Det står nu inne fram till dess att det står klart hur en regering som vill driva en offensiv miljöpolitik ser att det kräver insatser och pengar. Det är lätt att stå här i kammaren och säga att man vill jättemycket. Men så fort det kommer till pengar är det inte riktigt effektivt, och då måste man göra det på ett annat sätt. Så kommer aldrig framåt. Den företagsledning som sitter och funderar över hur de i nästa steg ska kunna forma sig och vara ett miljöföredöme sitter inte och säger att de aldrig är villiga att satsa några pengar och att det alltid ska gå på den förra budgeten. Om man inte ändrar budgetar och om man inte har visioner tar man inte heller vara på de möjligheter som , som är ett sådant rikt land, har. Därför är det tråkigt att vi får beskedet att dessa 43 procents minskningar på biologisk mångfald består när allianspartierna i drar igenom sin budget med . 242 (FP) replik: Allmän miljö- och naturvård Jag välkomnar klimat- och miljöministern till kammaren. Jag har en fråga som delvis har berörts i tidigare debatter och inte minst i valrörelsen. Det gäller syn på tillväxt. Det har givetvis också en stark koppling till miljö- och klimatfrågorna. gick till val på ett valmanifest för där det stod att ska sträva efter ett ekonomiskt system som inte bygger på tillväxt. I partiprogram står det att man vill bygga en ekonomi som gör sig fri från beroendet av ständig tillväxt. Man skulle kunna tro att i strävan efter att bli, så att säga, regeringsmaterial har försökt rensa bort de värsta stollerierna från partiets yngre dagar. Och det lyckades man ganska bra med. Fram tills att man drämde till med tillväxtstoppet i partiprogrammet. går det alltså att notera att i av motioner i återkommer detta. Det finns två motioner av sammanlagt tre miljöpartister i som går ut på att man vill utreda hur ska kunna ha ett samhälle utan tillväxt. Man menar att det bland annat kan innebära massarbetslöshet och havererade statsfinanser – det är inte jag som säger det här, utan jag återger. Man vill se över hur man kan säkerställa vår försörjningsförmåga och välfärd vid nolltillväxt eller negativ tillväxt. Klimat- och miljöministern argumenterar mycket för stora satsningar på miljöbudgeten. Hur stora blir de framöver om inte ska ha någon ekonomisk tillväxt? Vilka andra områden får då stryka på foten för att ska kunna lägga fram sådana budgetpropositioner? 243 Klimat- och miljöminister (MP) replik: Jag underlåter inte att kammaren har en debatt här om alla folkpartistiska enskilda motioner på olika teman som hade kunnat vara lätta att raljera över. Men jag tror att vi ska hålla oss till ämnesområdet för budgeten. Det är sant att står för att vi behöver ett hållbart ekonomiskt system som inte är beroende av tillväxt. Vi ser nämligen en stor fara i att ett ekonomiskt system som är beroende av ständigt ökad tillväxt, även när det bygger på ohållbara boliner, det vill säga ständig miljöförstöring. Det såg man inte minst vid finanskrisen. Det är inte hållbart. Och det tror jag till och med att en del rättrogna ekonomer hos skulle hålla med om. Jag tror att den debatten skulle kunna vara lite mer sofistikerad. Den inställningen har haft. Låt mig fråga representanten för som gärna diskuterar de teoretiska ekonomiska modellerna hur man ser på förhållandet mellan investeringar och skattesänkningar. När vi tittar på miljö- och klimatområdet ser vi nämligen att om man gör åtgärder och investeringar här och får man troligen – om man har gjort dem rätt och de har varit bra och lämpliga – en minskad kostnad för miljöproblem och ökad välfärd i form av bättre livskvalitet . Det är konceptet för investeringar för framtiden. Det är också konceptet för en aktiv miljö- och klimatpolitik som fattar beslut nu men som ger effekter . Vi kan se att de svenska besluten om fjärrvärmesystem och att man inkluderade biomassa i stället för kol och så vidare var viktiga och nästan helt avgörande för resultaten i klimatberäkningarna . Regeringens kritik i opposition och som vi nu vill vända på som regering är att vi måste ta aktiva beslut för klimatsatsningar för att vi ska få effekter även . Vi är glada för att man kunde se en minskning av klimatutsläppen , men det var inte på grund av de aktiva besluten. Problemet var att de bidrog i väldigt liten grad. 244 (FP) replik: Allmän miljö- och naturvård Det blir mycket intressant när klimat- och miljöministern argumenterar för att vi inte ska vara beroende av tillväxt. var det för sedan en debatt om att skulle delta i ett möte med Pensionsgruppen. Just pensionssystemet är ett område som är specifikt kopplat till den ekonomiska tillväxten. När systemet skapades använde man den förmodade framtida tillväxten, som skrevs till , för att kompensera pensionärerna av pensionen. Jag har bett räkna på detta. Vad skulle det innebära för pensionerna om vi inte hade ekonomisk tillväxt? Jag förmodar att står fast vid sitt ord från det förra inlägget, nämligen att det inte ska finnas en koppling till den ekonomiska tillväxten i pensionssystemet. Det skulle i så fall innebära att en förstaårspension i på skulle behöva sänkas till . Förstaårspensionärerna skulle få mindre om kopplingen till de ekonomiska tillväxttalen togs bort i pensionssystemet. Jag har bett att på samma sätt titta på ett annat område i budgeten som är kopplat till tillväxten, nämligen biståndet. av vår bruttonationalinkomst ska gå till bistånd. Hur mycket skulle det innebära under en hel mandatperiod utifrån budgetpropositionens tillväxtprognoser jämfört med kraven i partiprogram? Vad skulle skillnaden bli med nolltillväxt jämfört med ? Det skulle skilja ungefär 11 miljarder. nolltillväxt skulle innebära att man tar 11 miljarder från de fattiga. Om vi sätter det i relation till exempelvis de olika klimatbiståndssatsningarna skulle jag vilja fråga ministern hur det går att få ihop denna antitillväxtagenda med satsningar på klimatinvesteringar i andra länder. 245 Klimat- och miljöminister (MP) replik: Jag vet inte om jag är här för att diskutera vare sig pensioner eller allianspartiernas behandling av pensionsuppgörelsen som jag tycker är oerhört oansvarig. Men jag tycker att det är viktigt att vi har långsiktiga överenskommelser om pensionerna eftersom jag tror att det skapar stabilitet. Dessutom tar vi på fullaste allvar att pensionsöverenskommelsen bygger på att vi inte ska föra över ekonomiskt ansvar på våra barn, utan vi ska ta det ekonomiska ansvaret nu för att kunna finansiera pensionsavsättningarna. Det har varit linje. Du läser andras partiprogram med en viss felaktig tolkning, . Vi är inte för nolltillväxt. I valmanifestet säger vi att vi är för ett hållbart ekonomiskt system som inte är beroende av tillväxt. Det finns nämligen ett problem om man är beroende av en ohållbar tillväxt. Vi kan ta ett annat samtal om att det faktiskt finns ganska gott om det , vilket är skrämmande. Om vi har tillväxt som bygger på stor miljöförstöring blir det ohållbart för våra barn. Det är bra att du nickar. Allmän miljö- och naturvård Jag har en sista undran att skicka med till som har ställt sig bakom ett budgetförslag och drivit igenom det med hjälp av i . Varför skär ni bort 7 miljoner till forskningen på Formas? Varför tycker ni inte att miljöforskningen i är värd att satsas på? Varför tycker ni inte att det är en miljöinvestering både för miljöarbetet vi gör i och för våra barn? Det är oförklarligt för mig. 246 (SD) replik: Man brukar ofta anklaga mitt parti för populism. Jag tycker inte att det är rättvist. För mig är det populism att helt utan grund dra politiska växlar av naturkatastrofer, hemska väderhändelser och bränder som sker i och sedan använda det i tidningsannonser för att skrämma folk till att rösta på . Det tycker jag är unken populism. Och jag hoppas att vi slipper se det i den kommande valrörelsen. Ministern och talar ofta om vikten av att ska gå före på klimatområdet. Det kan handla om att vi höjer skatter på energi mer än andra länder gör, att vi beskattar svenska bönder mer än bönder i andra länder beskattas eller att vi gör det svårare att leva på svensk landsbygd än det är att leva på landsbygden i andra länder. Min fråga till klimatministern är vilka analyser som ligger bakom att vi ska gå före på klimatområdet. Vilken analys ligger bakom att vi tror att det påverkar andra länder i önskvärd riktning? 247 Klimat- och miljöminister (MP) replik: De analyserna bygger på alltmer solid internationell och nationell forskning. Det är forskning som visar att klimatförändringarna inte är något obskyrt hot , utan de gäller här och . Flera talare har tidigare vittnat här om hur de allra fattigaste människorna, de allra fattigaste länderna, redan kämpar med detta . De ser det tydligt som en fråga om liv eller död. Tack och lov är det inte på det sättet i . Här gäller det liv eller död för . Vissa av oss kan känna solidaritet med den. Men det gäller även infrastruktur, samhällen som som ligger låglänt vid en älvmynning, vägar och infrastruktur med risk för ras och skred och hettor – väldigt varma klimat – som ökar dödligheten för våra äldre i stadskärnor till exempel men som också leder till ökade skogsbränder. Det finns solitt vetenskapligt stöd för detta. Det är intressant att som enda parti i riksdag ger namn åt svensk klimatskepticism och att allianspartierna väljer att lägga fram sin miljöbudget tillsammans med . 248 (SD) replik: IPCC påstår inte att extrema väderhändelser kan hänvisas till klimatförändringar. Det är det som jag förhåller mig till. Jag hade en annan fråga, gällande den föregångspolitik som för. Jag vill veta lite om vilken analys som ligger bakom detta. Det var egentligen min huvudfråga. Det gjordes en studie inom ramen för Expertgruppen för miljöstudier. Den visade att föregångspolitiken inte har någon effekt. Det finns inget stöd inom beteendevetenskapen för att har en effekt på andra länders klimatpolitik genom att vi gör det dyrare att leva och verka i . Allmän miljö- och naturvård Rapporten lyfte också fram riskerna med koldioxidläckage. Jobb och tillverkning flyttar till andra länder och släpper ut koldioxid i de länderna i stället. Den forskningen är nog bristfällig, men min fråga är: Har regeringen några planer på att vidta några åtgärder för att utvärdera föregångspolitikens effektivitet? Har man några planer på förbättra utvärderingen och forskningen om riskerna vid koldioxidläckage? 249 Klimat- och miljöminister (MP) replik: Regeringen säkerställer ju att det görs nedbrytbara analyser även på nationell nivå när det gäller till exempel klimatförändringar. I EPCC:s forskning gör man också regionala och lokala studier. Det här bygger på att den internationella forskningen som är tydlig med att man inte ska knyta – och det kan man nog aldrig göra – enskilda extremväderhändelser till en specifik påverkan såsom klimatförändringar. Men man påvisar redan i serier att dessa väderhändelser definitivt har en sådan anknytning. Det finns ett starkt stöd för det. Huruvida man ska vara föregångare eller inte är vi mer inne på en mer samhällsekonomisk och samhällsvetenskaplig analys. Det är många som anser att det inte är lika vetenskapligt som det rent naturvetenskapliga, därför att det har moraliska aspekter. Men det ter sig tämligen rimligt att det händer mer i en grupp om det finns någon i gruppen som agerar i en positiv riktning. Om man då kan få med sig andra, då kommer det att påverka hela gruppen. Det är inte något konstigt resonemang. Jag vill vända på frågan och säga: Vem av oss vill titta våra barn i ögonen och säga: Nej, men du vet att de där klimatförändringarna och klimatutsläppen, det tyckte vi inte var vårt bekymmer eftersom vi var ett så litet land, så liten stad eller så liten familj. Delar man upp hela världen i små städer, familjer eller länder, ja, då har ju ingen något ansvar. Inget ska göra någonting. Jag vet inte om det är det budskapet som vi vill skicka till våra barn när vi ser att det finns tunga vetenskapliga analyser som säger att den klimatförändring som redan pågår drabbar de allra fattigaste mest. De hänger ihop med mänsklig påverkan genom att vi förbränner fossila bränslen. Om det finns någonting som vetenskapen dessutom visar är det att vi kan göra någonting åt utsläppen. Vi kan nämligen minska på dem. 250 (S): Jag tänker först kommentera de inlägg som har gjorts här. Jag hörde när ledamoten anklagade för att vara dörrmatta åt Socialdemokraterna. Sedan sa han att har varit det . Jag vet inte om det är mina historiekunskaper som brister eller om det är ledamoten . Men jag har för mig att vi hade ett väldigt gott samarbete med då vi rensade upp i ekonomin efter en fruktansvärt dålig borgerlig regering. försökte både vi och att bjuda upp till dans. tog de vår hand, och då hade vi ett samarbete. när vi, och Vänstern har lagt fram en budget tillsammans anklagas budgeten för att utgöra en vänstersväng, vara tillväxtfientlig och det ena med det andra. Antingen är man en dörrmatta och lägger sig platt eller så är man inte det, och då respekterar man andra partier och tar till sig vad de säger. Allmän miljö- och naturvård Om det är attityd att kalla partier för att vara dörrmattor när de samarbetar, ja, då är det fantastiskt att ni har hållit ihop så länge som ni har gjort. Jag hade först tänkt att koncentrera mig på det utvärderingsarbete som vi gör i miljö- och jordbruksutskottet. Det är ett fantastiskt bra arbete. Förutom uppföljning av regeringens resultatredovisning av utgiftsområdena 20 och 23, som görs , har utskottet också gjort en uppföljning av de satsningar som har gjorts på stöd till lokala åtgärder mot övergödning. När jag säger att det är utskottet som har gjort uppföljningen menar jag naturligtvis de duktiga tjänstemän som vi har både inom miljö- och jordbruksutskottets kansli och också inom utvärderings- och forskningssekretariatet. De har återigen gjort ett fantastiskt jobb som de ska ett stort tack för och som är till nytta för oss och kommande ledamöter. Uppföljningen av stödet till lokala åtgärder mot övergödning visar att LOVA-stödet upplevs fungera väl. Utan att närmare gå in på de olika delarna skulle jag vilja rekommendera lokalpolitiker, personer som sitter i vattenråd med flera att ta del av uppföljningen. Den trycks ju – som tidigare sa – och kan fås härifrån . Det finns många goda tankar som kan göra någonting bra ännu bättre. har det diskuterats mycket om effekter av miljösatsningar. Det är det som uppföljningen handlar om. Vad fick vi för våra skattepengar? Av alla de miljarder som har satsats av den borgerliga regeringen –2014 kan det konstateras att 14 av 16 miljömål inte nås. Är det rätt satsade pengar? Ja, det kan man ju fråga sig. Uppföljningsgruppen har haft en del kommentarer, och alla är medvetna om att vi har bytt regering.