prot · H109131 · 2014-06-25 00:00:00 — Batchnummer – det vill säga kodnummer – bör registreras på apoteken och i patientens journal. Jag är medveten om att detta är en stor utmaning, men den är viktig för att man ska kunna följa upp behandlingen med biosimilarer på ett patientsäkert sätt. I avsätter staten en budget på för att man ska kunna genomföra en klinisk studie för att ta reda på om utbytena är säkra. Är det inte bäst att invänta resultatet från denna studie? Och varför skulle vi i vara mindre försiktiga än i ? ser väl patientsäkerhetsfrågan som lika viktig som våra norska kolleger. Så i ljuset av den osäkerhet som råder kring biosimilarer undrar jag: Avser ministern att dra upp riktlinjer, eller ge i uppdrag till att dra upp riktlinjer, som garanterar att introduktion av biosimilarer sker på ett patientsäkert sätt avseende information och långsiktig uppföljning? 89 Socialminister (KD): ställde några frågor. Den första var om jag har en annan uppfattning än . Svaret är alltså att jag inte har någon annan uppfattning. Vill jag ytterligare utreda detta? Nej, jag ser inte några behov av att ta politiska initiativ på det här området. Däremot har ju ett ständigt uppdrag att följa utvecklingen på området och ge ut de rekommendationer, synpunkter och tankar som kan uppkomma till följd av användning och utveckling av läkemedel. Ska vi vara försiktiga? Ja, vi ska vara försiktiga. Därför finns det en noggrann kontroll vid introduktionen av läkemedel. Det finns ett ansvar som åvilar de företag som tillverkar dessa produkter. Det finns myndigheter som följer upp användningen. Och, som sagt, i grunden ligger det väldigt mycket forskning bakom detta. Men ser jag inte någon anledning till att ta några nya politiska initiativ på det här området. Återigen vill jag peka på att det som tar upp och behandlar är att generellt vill man vara försiktig med utbytbarhet när det gäller apotek. Däremot när det handlar om förskrivares möjlighet att byta ut läkemedel för den patient som han eller hon har direkt kontakt med och har ett ansvar för att följa upp ser man mycket goda möjligheter att fortsätta utvecklingen. Vi ska inte bli fartblinda, tvärtom. Men vi har väldigt noggranna procedurer när det gäller introduktion av nya läkemedel på marknaden. Om man sätter stopp finns det också en baksida med detta. Försiktighet är i många sammanhang en dygd, men har man nya verksamma läkemedel inom räckhåll uppstår det en kostnad, och då menar jag inte en ekonomisk kostnad. Men det finns en baksida med att man inte använder verksamma och forskningsframtagna läkemedel som har en mycket god effekt i form av förbättrad livskvalitet för människor. I yttersta fall kanske människor avlider om de inte får tillgång till nya läkemedel som kan ha en stor verkan för de enskilda personer som har drabbats av vissa sjukdomar. 90 (S): Det var ju tydliga besked. Nej, ministern ser inget behov av att ytterligare utreda frågan och kommer inte att ta några nya initiativ. Godkännandeprocessen för framtagande av biosimilarer är av hög kvalitet, liksom produkterna kommer att vara. Men det saknas mycket kunskap om biosimilarer och biosimilara antikroppar inom vården och det behövs en sammanställning av vad som är viktigt att förhålla sig till då biosimilara antikroppar ska introduceras. Det är någonting som är helt nytt. är inte ett kunskapsdokument och kan inte ses som riktlinjer. Därför är det viktigt att det skrivs en oberoende sammanställning av information om vad biosimilara antikroppar är riktad till upphandlingsenheter, läkemedelskommittéer, läkare och patienter. Det är viktigt att det införs riktlinjer som säger att en patient som redan står på en fungerande behandling inte ska sättas över på en ny behandling på grund av den okända risken för immunogenicitet. Det är också viktigt att det införs riktlinjer som fastställer en nationell standard för hur biosimilarer ska följas upp i likhet med andra nya läkemedel, det vill säga riskhanteringsplaner där produktnamn och batchnummer registreras för att säkerställa spårbarhet. Slutligen är det viktigt säkerställa ansvarsfördelningen till de relevanta myndigheterna , SBU eller var ansvaret nu kommer att ligga. 91 Socialminister (KD): Jag skulle vilja tona ned den – kanske jag tar till ett för hårt ord – alarmistiska tonen. Det som händer nu är att det kommer fram fler produkter av någonting som har funnits på läkemedelsmarknaden . Men antalet godkända biologiska substanser har ökat kraftigt . Det har alltså inte inträffat någonting akut . Det är heller inte så att läkemedel av den här karaktären innebär att de ska behandlas på ett annat än sätt än andra läkemedel. Det är en annan typ av framställning och en annan typ av grundmaterial bakom. Men det är inte väsensskilt från andra läkemedel. Detta behöver fungera precis som det gör när det gäller andra läkemedel där har sin tunga och viktiga roll i sammanhanget. Det gäller forskning och godkännandeprocesser, där myndigheter på EU-nivå och svensk nivå säkerställer att introduktionen, uppföljningar och kontroller sker på ett bra sätt, att de företag som producerar och marknadsför produkterna tar sitt ansvar. Det här har vi en tydlig ansvarsfördelning för. Vi behöver inte ha en ny ansvarsfördelning bara för att det är biosimilarer. Det är ändå någonting som har varit känt och som är en del av sjukvården i vårt land och i många andra länder. Biosimilarer innebär en möjlighet för fler människor att bli friska eller att lindra de symtom som de lever med. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellation 2013/14:514 om oberoende organ för bedömning av personskador 92 Socialminister (KD): har frågat mig om jag tänker verka för ett oberoende organ för bedömning av personskador och vad jag avser att göra för att öka rättssäkerheten för skadade – i första hand när det gäller försäkringsmedicinska bedömningar. Inledningsvis vill jag säga att ansvaret för de frågor som lyfter fram i sin interpellation spänner över flera departementet och ministrars ansvarsområden. Frågan om rättssäkerheten i samband med försäkringsmedicinska bedömningar vid försäkringsbolagen bör i första hand riktas till . När det gäller försäkringsmedicinska bedömningar vid bör dessa frågor riktas till . Patientsäkerhet och möjligheten att komma till rätta med vårdskador är en central fråga för mig som socialminister. Inriktningen på regeringens politik är att stärka patienternas ställning i hälso- och sjukvården och att långsiktigt förebygga och förhindra att vårdskador uppstår. trädde patientsäkerhetslagen i kraft. Syftet med lagen var att stärka patientsäkerheten och därigenom minska antalet vårdskador. I lagen har vårdgivarnas ansvar för det systematiska patientsäkerhetsarbetet och patienternas möjligheter att delta i detta arbete stärkts. För att stödja vårdgivarna i patientsäkerhetsarbete har regeringen ingått en överenskommelse med Kommuner och Landsting om förbättrad patientsäkerhet. Regeringen har satsat totalt –2014 på arbetet med patientsäkerhetsreformen. Av inom patientsäkerhetsområdet 2014 framgår att det har skett en påtaglig utveckling när det gäller spridning och användning av flera befintliga och nya metoder för patientsäkerhetsarbetet och att utvecklingen till stor del beror på den överenskommelse som regeringen har ingått med Kommuner och Landsting. Tillsyn av hälso- och sjukvårdens verksamheter ska se till att vårdgivarna bedriver ett systematiskt patientsäkerhetsarbete. För att stärka tillsynen har regeringen inrättat en ny myndighet, Inspektionen för vård och omsorg. har regeringen också skjutit till med syfte att tillsynen ska bli mer effektiv och strategisk. Regeringen har vidare genomfört flera insatser för att stärka patienternas ställning i vården. beslutade om regeringens proposition med förslag till en ny patientlag med bestämmelser som bland annat stärker patientens rätt till adekvat information och till en andra medicinsk bedömning samt rätt att välja vård inom det egna eller inom annat landsting. beslutade regeringen också om ett direktiv om en mer ändamålsenlig hantering av klagomål mot hälso- och sjukvården. Syftet är att skapa ett system för klagomålshantering som i högre grad ger patienter och deras närstående svar på frågor om varför en vårdskada har inträffat och vilka åtgärder vårdgivaren avser att vidta för att förhindra liknande händelser. Det ska också i högre grad ta till vara synpunkter från patienter i utvecklingen av hälso- och sjukvården. I patientskadelagen finns det tydliga regler för patienters rätt till ersättning i samband med vårdskador. Lagen infördes för att underlätta för patienter att få ersättning i samband med en vårdskada. Det är även möjligt att kräva skadestånd enligt skadeståndslagen. Enligt den ordning som gäller för försäkringsärenden har försäkringstagaren möjlighet att få sitt ärende omprövat. Försäkringstagaren kan hos försäkringsbolaget begära en andra medicinsk bedömning, en så kallad second opinion, och därmed få en försäkringsmedicinsk bedömning omprövad. Den enskilde har också rätt att väcka talan mot försäkringsbolag i allmän domstol. Jag bedömer att det långsiktiga arbetet med att förebygga och förhindra vårdskador är mycket viktigt. Patienternas roll i detta arbete är central. Regeringen har därför genomfört flera insatser i denna riktning. 93 (S): Problemet är att det finns medicinska rådgivare som inte är objektiva som bedömer människors personskador. Det är ingen oberoende bedömning av skadorna. Det värsta området där vi ser det gäller trafikskador. Det är näst intill omöjligt att få en trafikskada godkänd. Ju mer invalidiserande trafikskadan är desto svårare är det att få den godkänd, eftersom det då handlar om stora summor för att kompensera för inkomstbortfall, kanske resten av den skadades liv. Därför tar försäkringsbolagen till den bästa expertis de har. Det är läkare som blir betalda av försäkringsbolagen. Om patienten protesterar mot att han eller hon inte får någonting eller bara får en symbolisk summa går det till och sedan vidare till domstol. Konsekvensen brukar vara att patienten blir utan ekonomisk ersättning trots trafikskadan som lett till invaliditet. Dessutom blir patienten ruinerad eftersom rättsprocessen är dyr för den enskilde. När man förlorar får man betala både sina egna och motpartens rättegångskostnader. Rättsskyddet ligger på 200 000, vilket brukar vara en bråkdel av vad kostnaden blir efter långa förhandlingar i domstol. Det handlar ofta om miljonbelopp. För att komma till rätta med problemet föreslår jag att det inrättas ett oberoende organ för bedömning av personskador. Där ska finnas läkare, men de ska inte vara direkt knutna till ett försäkringsbolag. Läkarna är oberoende, och försäkringsbolagen kan inte själva välja vilken av läkarna i det oberoende organet som ska bedöma personskadan. Jag vill utvidga det till att även gälla andra typer av personskador, alltså inte bara trafikskador. Det kan handla om arbetsskador där samma typ av resonemang ofta förs när man nekar någon ersättning för arbetsskada eller att över huvud taget få arbetsskadan godkänd. Till exempel talar man om degenerativa förändringar hos 30-åringar. Man säger alltså att de blivit så gamla att kroppen förändrats och att de därför ändå skulle ha fått skadan, trots det som hände på arbetet. Det handlar framför allt om förslitningsskador där ju sambandet mellan skadan och arbetet är tydligt. Det här gäller även bedömning av skador. Det finns medicinska rådgivare knutna även till . Det innebär att när regelverket för blir hårdare – vilket skett med nuvarande regering – måste läkarna följa det. Ofta träffar de inte ens patienten. Det är samma problem som när det gäller försäkringsbolagens läkare. De träffar inte patienten men kan ändå överpröva behandlande läkares bedömning beträffande skador, vilket ofta är till nackdel för patienten. Det gäller också vårdskador där betydligt färre än hälften av dem som ansöker om ersättning för vårdskada får det. Då är det patientförsäkringen som går in, och de läkare som finns där gör sin bedömning. Dessutom är mörkertalet stort, vilket innebär att många skador aldrig blir anmälda. Det jag vill komma till är att det behövs ett oberoende organ där oberoende läkare gör bedömningen. Det ska vara läkare som varken är knutna till försäkringsbolag eller till några andra som utifrån sin medicinska kunskap gör en bedömning på samma sätt som behandlande läkare. Inom ramen för det systemet skulle man också kunna ha en second opinion där ytterligare en oberoende läkare gör en bedömning. Dessutom ska man ha möjlighet att träffa läkarna. Det är mitt förslag. 94 Socialminister (KD): Det har med all önskvärd tydlighet framgått av de diskussioner vi haft i samband med flera interpellationsdebatter att inte är nöjd med sakernas tillstånd och att hon vill ha en annan ordning. Jag vet inte om har sitt parti med sig i de förslag hon har. Det tycks som att , enligt mycket av argumentationen, är nöjd först när av dem som av någon anledning har en skada får den godkänd som skada som inträffat till exempel på grund av vårdens försumlighet och att skadestånd därmed ska utgå. Det ligger i sakens natur att det sker en prövning, och prövning sker inte bara på en nivå utan på åtminstone två nivåer. Om man ändå inte skulle vara nöjd finns sedan möjlighet att gå den civilrättsliga vägen. När det gäller patientförsäkringen kan man när man lyssnar på få intrycket att ingen någonsin får rätt. inkom till ungefär 12 000 anmälningar. av patienternas ersättningskrav beviljas. betalades det ut till patienter och efterlevande. Jag är den förste att säga att vi med alla tänkbara metoder ska undvika att det blir fel. Är det så att det blir fel ska vi i efterhand kunna se vad det var som hände, och om vården har gjort fel ska den drabbade ha rätt till ersättning och upprättelse så långt det över huvud taget är möjligt att kompensera för det som redan har hänt. Misstag kommer att förekomma. Det gäller att ha en så bra ordning som möjligt, men det innebär förstås inte att alla som av något skäl är missnöjda med någonting i vården har rätt till ersättning. Man kan alltså inte ta andelen som ett bevis för att det är fel när man har försökt göra den objektiva bedömning som måste till i varje enskilt fall. I samband med gjordes en noggrann prövning av hur patientförsäkringen fungerade. Man kom fram till att det är svårt att tänka sig någon annan och bättre ordning. Man gjorde noggranna överväganden och kom fram till att den ordning vi har, med sakkunniga läkare och tandläkare, är den bästa vi kan tänka ut. Det är en rättssäker ordning för den som har drabbats eller som upplever sig drabbad. Det är de svar jag har att lämna på de frågor som ställt. 95 (S): Grundproblemet kvarstår: Det finns medicinska rådgivare som inte är oberoende. Det är det som är dilemmat. Självklart kan man som skadad inte räkna med att man automatiskt ska få sin skada godkänd och få ersättning. Det blir en prövning från fall till fall. Däremot borde man som patient kunna räkna med att man får en oberoende bedömning, så att inte försäkringsbolag kan köpa läkare som gör en bedömning utifrån vad som gynnar bolaget, vilket är det värsta exemplet. Det är den situationen som råder . Även i den rättsliga prövningen när man går vidare i processen väger deras ord tyngre än behandlande läkares. De kan alltså överpröva behandlande läkares utlåtande. Ministern nämnde i sitt svar tidigare att man kan få second opinion till exempel inom ett försäkringsbolag. Men då är det en medicinsk rådgivare betald av försäkringsbolaget som gör second opinion. Det är det som är grundproblemet. Det är framför allt trafikskadorna jag hänger upp mig på. Stora försäkringsbolag med stora ekonomiska resurser kan överpröva behandlande läkare. Människors liv slås fullständigt i spillror. När en människa efter en trafikolycka knappt kan röra sig och är så stel i nacken att personen i fråga inte ens kan vrida på huvudet, när det är uppenbart att skadan uppkom i samband med trafikolyckan och när flera behandlande läkare kan intyga detta, då kan försäkringsbolagets läkare ändå säga att det inte finns något samband mellan trafikolyckan och den skada som uppstått. Det blir som en fars. Jag har träffat många av de här människorna. Du är inte nackskadad, du har inte blivit skadad i någon trafikolycka, har de fått höra. Men man kan till och med se på dem att de knappt kan gå och knappt kan röra sig. Det är framför allt detta jag vill komma åt med ett oberoende organ. Men jag tycker också att det finns anledning att lägga in andra personskador i detta. När det gäller till exempel arbetsskador och vårdskador och över huvud taget när det gäller bedömning av sjukskrivningar kan man överpröva behandlande läkare utan att träffa patienten. Även om det inte är de här områdena som är allra värst – trafikförsäkringen anser jag är det värsta – tycker jag att man kan lägga in de här personskadorna. De här faktorerna påverkar dessutom varandra. När någon inte får bli sjukskriven trots invaliditet efter trafikolycka kan försäkringsbolaget använda detta som ett argument för att skadan inte har med trafikolyckan att göra eller för att det är en så lindrig skada att man inte kan bli sjukskriven. Hårda bedömningar i andra system påverkar också möjligheten att få ersättning för trafikskada. Ett problem i sammanhanget är att fallen går vidare till domstol. Försäkringsbolaget säger som regel nej till ersättning, och då måste man gå vidare till domstol. I det läget är det många som blir bortskrämda. Man har inte de ekonomiska resurserna att fullfölja en rättsprocess. Man blir skrämd till tystnad. Om man fullföljer är risken att man blir ruinerad på kuppen. Det kan sluta med att man inte får sin skada godkänd och inte får någon ekonomisk ersättning. Att dessutom behöva betala motpartens rättegångskostnader leder till ekonomisk ruin. Det är det här som är grundproblemet. Man skulle kunna komma åt det genom ett oberoende organ med oberoende läkare som inte lyder under försäkringsbolagen eller någon annan. (forts. 22 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 20 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KrU8 Folkbildningsfrågor Punkt 2 (Syftena med statsbidraget till folkbildningen) 1. utskottet 2. res. 1 (S, V) 3. res. 2 (MP) 4. res. 3 (SD) Förberedande votering 1: 22 för res. 2 18 för res. 3 279 avstod 30 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 120 för res. 1 22 för res. 2 177 avstod 30 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 159 för utskottet 119 för res. 1 40 avstod 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 99 M, 24 FP, 20 C, 15 KD För res. 1: 102 S, 17 V Avstod: 22 MP, 18 SD Frånvarande: 9 S, 8 M, 3 MP, 3 C, 2 SD, 2 V, 4 KD Punkt 5 (Mångfaldsarbete inom folkbildningen) 1. utskottet 2. res. 6 (SD) Votering: 301 för utskottet 18 för res. 6 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 100 M, 22 MP, 24 FP, 20 C, 17 V, 15 KD För res. 6: 18 SD Frånvarande: 9 S, 7 M, 3 MP, 3 C, 2 SD, 2 V, 4 KD Punkt 6 (Folkbildningens ansvar för jämställdhet) 1. utskottet 2. res. 7 (SD) Votering: 301 för utskottet 18 för res. 7 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 100 M, 22 MP, 24 FP, 20 C, 17 V, 15 KD För res. 7: 18 SD Frånvarande: 9 S, 7 M, 3 MP, 3 C, 2 SD, 2 V, 4 KD Punkt 8 (Utvidgad översyn av kontakttolkutbildningen) 1. utskottet 2. res. 10 (SD) Votering: 261 för utskottet 19 för res. 10 39 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 100 M, 1 MP, 24 FP, 20 C, 15 KD För res. 10: 1 S, 18 SD Avstod: 1 S, 21 MP, 17 V Frånvarande: 9 S, 7 M, 3 MP, 3 C, 2 SD, 2 V, 4 KD (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU27 Nya regler för erkännande och verkställighet av utländska domar på civilrättens område Kammaren biföll utskottets förslag. CU33 Samordnad prövning av buller enligt och Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Föreskrifter om riktvärden för buller) 1. utskottet 2. res. 2 (MP, V) 3. res. 3 (SD) Förberedande votering: 40 för res. 2 17 för res. 3 262 avstod 30 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 262 för utskottet 39 för res. 2 18 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 100 M, 24 FP, 20 C, 15 KD För res. 2: 22 MP, 17 V Avstod: 18 SD Frånvarande: 9 S, 7 M, 3 MP, 3 C, 2 SD, 2 V, 4 KD CU34 Bättre förutsättningar för gode män och förvaltare Punkt 2 (Översyn av lagstiftningen) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP) Votering: 177 för utskottet 125 för res. 1 17 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 24 FP, 20 C, 18 SD, 15 KD För res. 1: 103 S, 22 MP Avstod: 17 V Frånvarande: 9 S, 7 M, 3 MP, 3 C, 2 SD, 2 V, 4 KD Punkt 3 (Val av god man och förvaltare) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) 3. res. 3 (V) Förberedande votering: 18 för res. 2 20 för res. 3 281 avstod 30 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 284 för utskottet 17 för res. 3 18 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 100 M, 22 MP, 24 FP, 20 C, 15 KD För res. 3: 17 V Avstod: 18 SD Frånvarande: 9 S, 7 M, 3 MP, 3 C, 2 SD, 2 V, 4 KD Punkt 4 (Utbildning för gode män och förvaltare) 1. utskottet 2. res. 4 (SD, V) Votering: 283 för utskottet 35 för res. 4 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 100 M, 22 MP, 24 FP, 20 C, 15 KD För res. 4: 18 SD, 17 V Frånvarande: 10 S, 7 M, 3 MP, 3 C, 2 SD, 2 V, 4 KD Punkt 7 (Ersättning till gode män och förvaltare) 1. utskottet 2. res. 7 (SD) Votering: 301 för utskottet 18 för res. 7 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 100 M, 22 MP, 24 FP, 20 C, 17 V, 15 KD För res. 7: 18 SD Frånvarande: 9 S, 7 M, 3 MP, 3 C, 2 SD, 2 V, 4 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU37 om statens hantering av riksintressen Kammaren biföll utskottets förslag. 21 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU12 Ogiltigförklarande av vissa sedlar och mynt Kammaren biföll utskottets förslag. FiU28 Användningen av kreditbetyg i riskhantering Kammaren biföll utskottets förslag. FiU32 Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2009–2013 Kammaren biföll utskottets förslag. FiU33 Årsredovisning för staten 2013 1. utskottet 2. res. (S, MP, V) Votering: 177 för utskottet 142 för res. 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 24 FP, 20 C, 18 SD, 15 KD För res. : 103 S, 22 MP, 17 V Frånvarande: 9 S, 7 M, 3 MP, 3 C, 2 SD, 2 V, 4 KD FiU19 Förstärkta kapitaltäckningsregler 1. utskottet 2. res. (V) Votering: 302 för utskottet 17 för res. 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 100 M, 22 MP, 24 FP, 20 C, 18 SD, 15 KD För res. : 17 V Frånvarande: 9 S, 7 M, 3 MP, 3 C, 2 SD, 2 V, 4 KD SkU32 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Kammaren biföll utskottets förslag. JuU32 Nämndemannauppdraget – stärkt förtroende och högre krav Punkt 3 (Nämndemännens ersättning) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 177 för utskottet 142 för res. 2 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 24 FP, 20 C, 18 SD, 15 KD För res. 2: 103 S, 22 MP, 17 V Frånvarande: 9 S, 7 M, 3 MP, 3 C, 2 SD, 2 V, 4 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag.