prot · H109121 · 2014-06-09 00:00:00 — Men ni tar varje storm, varje översvämning och varje avvikelse i vädret till intäkt för att världen snabbt håller på att förändras, trots att statistiken inte påvisar att extremväder blivit vanligare. Samma sak är det med den påstådda havsnivåhöjningen. Hela städer ska enligt vissa ligga under vatten , trots att havsnivåhöjningen ligger stabilt och beskedligt på ungefär två och har gjort så , långt före industrialiseringen – en väldigt rät och fin linje. Jag säger nu på intet vis att radikala förändringar inte kan ske. Vad jag hävdar är att det är osannolikt, vilket också är i linje med vad IPCC säger i ämnet. Ni målar alltid upp en extremt dyster framtid och kräver sedan väljarnas gunst för att göra något åt detta, men det finns inga radikalåtgärder. Medan minskar sina utsläpp något, och möjligen likaså, reser sig tidigare utsatta ur sin fattigdom. Detta är nästan enbart positivt, som jag ser det, men det kommer att betyda väsentligt högre utsläpp framöver. Det gäller oavsett inhemska utsläpp. Den ensidiga sakanalysen betyder också att man konsekvent väljer bort vetenskapliga rön som talar emot de värsta scenarierna men också de positiva effekterna som faktiskt finns av den högre koldioxidhalten. Alla fick vi väl förhoppningsvis lära oss i att koldioxid är växternas mat. Och när växterna får mer mat växer de snabbare och blir dessutom mindre känsliga för torka, vilket sammantaget gjort att världen är grönare . Skördarna runt om i världen slår all-time record, till stor del kopplat till att växterna får mer CO2. Fler fattiga kan äta sig mätta. I växer skogen som och bidrar till den svenska välfärden. Att detta är skäl att inte minska växthusgasutsläppen påstår jag på intet sätt. Däremot blir utsagorna om ökenutbredning och minskade skördar genast mer komplexa och troligtvis rent felaktiga. När ni, åtminstone den absoluta merparten av er, med emfas hävdar att måste gå före med utsläppsminskningar nationellt måste jag verkligen ifrågasätta hur ni resonerar. Vi ligger före. Vi har de lägsta utsläppen av växthusgaser per capita i hela den industrialiserade världen och har sannerligen inget att skämmas för. Huvudskälet till att vi har så låga utsläpp är givetvis vattenkraften och kärnkraften samt att vi minskade vår användning av olja som energikälla för uppvärmning. Sätter vi lilla i det globala perspektivet vet vi förhoppningsvis alla att det här landet bara står för en dryg promille av utsläppen. Och medan vi minskar våra utsläpp lite grann på marginalen ökar omvärlden sina i takt med att fattiga och utsatta människor går mot mer en dräglig levnadsstandard. Jag har sagt det förut, men det är värt att poängtera igen: genomsnittliga utsläppsminskning ökar sina utsläpp med ungefär . Även EU är en alltför liten del av världen för att unionens utsläppsminskningar ska kunna spela någon större roll. I nuvarande takt ökar omvärlden sina växthusgasutsläpp med ett helt EU på mindre än . Med dessa fakta som utgångspunkt bör det för var och en stå klart att utsläppsfrågan måste hanteras globalt och med andra infallsvinklar. Risken är överhängande att mycket av industrins utsläpp annars bara flyttar till en annan del av världen i så kallat koldioxidläckage. En liten avslutning – och det är det mest beklämmande av allt här – är den huvudlösa åtgärdspolitiken i . Ni har valt det absolut värsta och mest osannolika scenariot som framtidsbild och tutat i er själva och omgivningen att det vi i gör får mätbara effekter på växthusgasutsläppen liksom att det är bråttom. Då föreslås och genomförs extremt kostsamma och ogenomtänkta panikåtgärder som är fullkomligt verkningslösa för att få ned utsläppen ens på lokalt plan. Jag talar då såklart om de omhuldade biodrivmedlen etanol och biodiesel som till och med IPCC nu tagit sin hand ifrån. Jag talar vidare om vindkraft och solceller som i i stället ökar utsläppen av växthusgaser. Och även om de hade funkat ändamålsenligt, vilket de inte gör, är tekniken alltför dyr för att utvecklingsländerna ska ha en chans att nyttja dem. Dessa åtgärder kostar det svenska samhället miljarder och åter miljarder . Dessa pengar skulle givetvis kunna göra enorm nytta om vi i stället satsade dem på breda forskningsprogram med målet att skapa nästa generations gröna energi, som då måste vara så billig att den konkurrerar ut de fossila bränslena. Jag är fullständigt övertygad om att så skulle kunna ske, att faktiskt skulle kunna spela en roll på riktigt i klimatfrågan. Det gör vi dock inte . 80 (MP) replik: Man får ha andra åsikter även i klimatfrågan, men då ska man vara tydlig med att det är ens egna åsikter och inte försöka klistra på dem på IPCC, som ju engagerar många forskare och granskas och kritiseras av ytterligare många forskare. Det är en betydligt större mängd kunskap än den enda vetenskapsman som väljer att lyfta fram. Den amerikanska vetenskapsakademin PNAS journal publicerade en undersökning av olika klimatforskare och kom fram till att följer huvudlinjen att det är människan som står bakom de globala klimatförändringar vi ser . Detta viftar bort och säger att det gissningsvis är fifty–fifty. Vad baserar han det på? Det är oklart. Vi får höra kritik mot klimatforskning som man kan rikta mot vilken forskning som helst. Det är svårt att göra klimatmodeller. Det är svårt nog att göra väderprognoser . Jag vet inte om kollar på väderprognoserna . Frågan är vad har för belägg för att klimatmodellerna visar fel åt det hållet som tror, det vill säga att det är överdrivet. Tänk om det tvärtom är ännu värre än vad vi tror! Vi får nog hålla till godo med att det är de bästa modeller vi har och anpassa oss utifrån det. Om det blir de värsta scenarierna som förutspås är det väldigt allvarligt. Då står människors liv på spel, särskilt fattiga människors. Det är rätt att fattigdomen i sig gör människor mer utsatta, men det är inte lättare att ta sig ur fattigdom om skördarna slår fel på grund av förändrat klimat. Detta är en av de effekter som IPCC lyfter fram som troliga konsekvenser av en ökad klimatförändring. Att då komma dragande med att växter äter koldioxid är att förminska problemet. Vattnet kommer att stiga. Det är det troliga scenario som IPCC målar upp. Det måste vi planera utifrån. Vi kan inte bara slå ifrån oss. 81 (SD) replik: Som vanligt är det många frågor från . Det blir svårt att svara på allt. I den mån jag tar stöd i IPCC gör jag det utifrån att jag har läst deras rapport och utgår därifrån. Allt jag sade var inte hämtat från IPCC, men frågan om etanol börjar man där se alltmer kritiskt på. Man börjar också se mer och mer kritiskt på hur modellerna har slagit. Därför gick man, som jag uppfattade det, in i AR 5 och sänkte lägstanivån. Man hänvisade till att man nu visste mer och förstod mer än vid AR 4 och därför sänkte den nedre nivån för ett möjligt framtidsscenario. Det var väl självkritik om något från IPCC. Jag ska passa på att ställa ett par frågor till . På er partistämma landade ni i att ekonomisk tillväxt är av ondo och att vi räddar miljön om vi blir fattigare och jobbar mindre. Jag har några konkreta frågor: Är den avskaffade tillväxten önskvärd också i andra delar av världen, till exempel , och ? Kan nämna några fattiga länder i världen som jobbar mer effektivt med miljöreformer än vad gör, till exempel med luft, vatten och biologisk mångfald? Tror inte att det kan bli ganska svårt att få till vettiga miljöreformer oavsett vad det gäller om vi blir en mycket fattigare värld? 82 (MP) replik: Jo, det skulle nog bli svårt om vi hade som mål att få en fattigare värld. Men tror väl inte på allvar att det är politik? Vi har sagt att vi inte tycker att politiken ska bygga på ekonomisk tillväxt. Det ska inte vara den ekonomiska politikens främsta mål. Det är inget konstigt. För mig är syftet med politik att människor ska må bra här och på andra håll, nu och . Då kan ekonomisk tillväxt vara ett medel, inte minst i fattiga länder som behöver bli rikare. Men vi kan inte vifta bort alla krav som skulle göra världen bättre med att de kan tänkas påverka tillväxten i ett redan rikt land. Det var mitt svar på det. kommer med olika påståenden som går att bemöta utifrån det som IPCC redogör. IPCC redogör till exempel för de förändringar man sett , hur det här decenniet är varmare än det tidigare och så vidare. Alla dessa invändningar är inget som kommit på själv, utan det är sådant som man resonerar kring i det vetenskapliga samhället. Trots det gör man bedömningen att vi står inför mänskligt orsakade klimatförändringar, och med den takt vi håller ser det ganska läbbigt ut. kör sin det-skulle-kunna-vara-onödigt-politik. Har ni tur kanske det inte händer något, men har ni otur blir det väldigt jobbigt, framför allt för de länder som är fattiga. De länder som är fattiga och som ser hur vi har blivit rika genom att förstöra atmosfären är inte så peppade på att behöva göra en massa åtaganden medan vi fortsätter med våra utsläpp som är högre än deras. Även om ligger ganska lågt för ett rikt land är rika länder generellt sett betydligt större utsläppsbovar än fattiga, även om det finns undantag. Därför behöver vi rika länder ta vårt ansvar och både minska våra utsläpp och stötta fattiga länder. Men vad är lösning på detta? 83 (SD) replik: När det gäller syn på den ekonomiska politiken kan man inte annat än ta sig för pannan. Ni vill omdefiniera vad tillväxt är och försöka få det till något annat. Tillväxt är vad som blir när fria människor har rätt att försöka förverkliga sig själva. Det är inte konstigare än så. Detta vill av någon anledning definiera om, men tar man denna frihet ifrån människor vet jag inte vad som blir kvar. Precis som jag sade i mitt anförande menar jag att mycket av dagens klimatpolitik i är onödig och en felsatsning av stora summor pengar. Vi har troligtvis världens renaste elproduktionssystem med vatten och kärnkraft. Det är i princip fritt från koldioxidutsläpp. Men av någon anledning ska man ge sig in i den sektorn och tricksa och fixa så att utsläppen i praktiken ökar. Jag antar att de flesta här är medvetna om att enligt en livscykelanalys släpper vindkraft ut så mycket koldioxid per enhet energi som kärnkraft. Jag menar med bestämdhet att det är en fullständigt vansinnig politik. Vi skulle kunna göra mycket annat gott för de pengarna. Mitt förslag är att vi skickar in åtminstone en del av dem i energiforskning så att vi kan få fram nästa generations gröna och rena energi. Exakt vad det blir kan jag inte svara på, men fjärde generationens kärnkraft ligger väl inom räckhåll. 84 (S) replik: Det är fascinerande att höra syn på hur vetenskap går till, att det är något statiskt, att det finns en inomvetenskaplig diskussion och att den enda vetenskapen man kan ta på allvar är verifierad kunskap om hur saker är. Så fungerar inte vetenskap. Det är svårt att följa på flera sätt. I mitt anförande undrade jag: Tänk om de har fel! Det säger är fel sätt att hantera risk. Jag håller inte med. Det här är ingen lekstuga. Vi har ett stort ansvar i riksdag, och det är fel att äventyra barns framtid och människors liv och hälsa runt om i världen när en absolut majoritet av forskarna pekar på uppenbara risker. fortsätter avfärda det den absoluta majoriteten av klimatforskarna säger. säger att han är enig med oss om att vi behöver minska utsläppen. Varför då, undrar jag. Det är svårt att stå på flera ben på samma gång. Jag skulle därför vilja höra vilket ben står på. 85 (SD) replik: Riskbedömning tycker jag är intressant. Som jag sade i mitt anförande har vi människor som tar skada på allvar på grund av energifattigdom. De får elda och värma sin mat med pinnar de hittar, kodynga och annat, och de tar skada av detta. Där har vi ett problem som löses genom att världen behöver få mer energi, inte mindre. Om vind- och solkraft är svaret kommer det absolut inte att funka. Jag ägnar den huvudsakliga kritiken mot de åtgärder och visioner som man har i och som jag menar är fullständigt verkningslösa och aldrig någonsin kan gå på export till dem som behöver energin. Om vi ska nå dit måste vi satsa på forskning om ny teknik – nästa generations teknik. När det gäller långsiktigheten går Socialdemokraterna i bräschen för att vi ska satsa här i . Jag förstår inte varför. Som jag sade tycker jag inte att vi har någonting att skämmas för eller att vi ska visa oss som ett föregångsland när vi redan är det och satsa pengar som skulle kunna gå till mycket annat gott, till exempel vård och omsorg. Det och hennes politik riskerar är att LO-arbetarnas arbeten flyttar någonstans långt bort i och att vi sedan får importera våra produkter. Jag vet inte vad arbetarna i säger om den politiken, men det är vad som kommer att ske om får härja fritt. 86 (S) replik: Att man ser att det finns problem med klimatförändringar betyder inte att man inte ser att det också finns andra problem såsom stor fattigdom och miljöproblem som drabbar människor både i och runt om i världen. Vad gäller energifattigdom är det klart att betydligt fler människor än behöver ha tillgång till energi. Där ser vi att den förnybara energin är mer lönsam än de energialternativ som verkar föredra. Det är intressant med vurm för fattiga och utvecklingspolitik. skär kraftigt i biståndet i sin budget. Det vore intressant att höra hur ser på att utveckla energi och minska energifattigdomen med den budget han företräder. När det gäller vilket ben står på fick jag inte riktigt svar på det. Han sade i sitt anförande att han tycker att man behöver minska utsläppen. Då antar jag att vi i också borde göra det. Jag har dock aldrig hört eller någon annan från föreslå något sätt vi skulle kunna minska utsläppen på här i . Jag skulle vilja höra något förslag från , gärna på det område där vi har störst problem i , nämligen trafikområdet. Om man nu tycker att det är viktigt att minska utsläppen, hur ska vi då minska person- och godstrafikens utsläpp i om får bestämma? 87 (SD) replik: Jag får åter upprepa det jag sade: I har vi egentligen ingenting att skämmas för, då vi är bäst i hela den industrialiserade världen. Vi är ett föredöme. Tror tusan att vi måste bli av med de fossila bränslena i transportsektorn om vi i ska sänka våra utsläpp från till exempel fordonssektorn ytterligare. Det är den stora puckel vi har. Jag tror absolut att elbilar har en framtid. De kommer sannolikt inte att göra sitt genombrott här i , för vi har ett klimat som inte är speciellt vänligt mot elbilar. Man ska värma kupén, köra genom snö och så vidare. Det genombrottet kommer nog därför i huvudsak att ske någon annanstans. Men tids nog har vi batterier och kanske fordon med vätgas, vad vet jag? Om vi har billig kärnkraft kanske vi kan framställa vätgas i stora mängder. Det är också en möjlig utväg. Som jag redan har tagit upp skulle naturligtvis också den fjärde generationens kärnkraft kunna ge oss säkrare och bättre kärnkraft och billig energi som räcker och där man mer eller mindre har löst avfallsproblematiken. Om vi har gott om elektricitet ökar förutsättningarna väsentligt för att vi också ska kunna driva våra tåg, bilar och lastbilar med elektricitet. 88 (V): Jag är rädd för att jag kommer att dra över lite . Det har främst att göra med det tidigare anförandet från . Jag vill dock börja med att prata om klimatförändringarnas internationella dimension. Vi vet att denna fråga inte bara är en miljöfråga utan lika mycket en fråga mellan rika nord, där vi lever, och det över lag fattiga syd – utvecklingsländerna. Det står inskrivet i klimatkonventionen, som ligger till grund för all internationell förhandling om klimatförändringarna, att det är de historiska utsläppen som ska räknas. Hur ser det ut om vi tittar på dessa? Vilka har belastat klimatet med mest utsläpp? Jo, det är den utvecklade världen, de så kallade i-länderna. Vi står för av alla samlade historiska utsläpp. Därför har vi förbundit oss att gå före och minska våra utsläpp. Vi har också förbundit oss att hjälpa utvecklingsländerna med ny teknik så att de kan minska sina utsläpp och anpassa sig till ett förändrat klimat liksom med pengar så att de har råd att göra nödvändiga utsläppsminskningar. Vi ska alltså avsätta klimatbistånd som inte tas från det ordinarie biståndet. Varför säger jag detta? Vi hörde tidigare från slå sig för bröstet och säga att är bäst i världen. I den klimatpolitiska debatten hörde vi också vår miljöminister illustrera de totala utsläppen i världen med en meter. Miljöminister sade att om världens utsläpp är en meter är EU:s utsläpp ungefär en decimeter. Sedan har vi mikroskopiska utsläpp som man knappt ser på måttstickan – utsläpp. Vad ville egentligen miljöministern att vi skulle dra för slutsatser av det? Hon är inte här , men vi har ett antal borgerliga politiker här som jag hoppas kan svara på frågan. Jag får dock intrycket att hela vitsen med detta är att relativisera våra utsläpp – det vi gör i är inte så allvarligt. Men tänk om människorna i , , , eller skulle säga: Vi står bara för en mikroskopisk del av utsläppen. För så är det ju. Om man bara räknar deras enskilda utsläpp är de i det stora hela inte särskilt betydande. Så kan vi inte se på den här saken, utan det är de historiska utsläppen som räknas liksom hur mycket vi släpper ut per person. Vi vet att varje svensk släpper ut ungefär koldioxid om vi bara räknar nationella utsläpp, alltså inte våra utlandsresor eller effekten av vår import. Titta på människor i , eller ! Hur mycket släpper de ut? De släpper inte ens ut ett ton per person. Per capita-utsläppen i är . Vi måste därför göra otroligt mycket mer än vi har gjort. Det är förslag i klimatpolitiken. Vi vill ha en rättvis klimatpolitik. Det handlar om att vi i den utvecklade världen ska gå före. Det handlar också om att vi ska hjälpa utvecklingsländerna att minska sina utsläpp genom ett nytt additionellt klimatbistånd, med den senaste tekniken som de ska kunna använda fritt. Det betänkande vi nu debatterar rör, som tidigare nämnts, delvis granskning av den borgerliga regeringens klimatpolitik. konstaterar att det finns ett antal fundamentala brister i den politiken. Det är otydligt vad det är för mål som gäller på lång sikt och vilka prioriteringarna är, och samordningen är i princip icke befintlig. kan ena dagen säga att vi ska ha nollutsläpp till 2050, och sedan har vi en infrastrukturminister som tar fram en infrastrukturplan som innebär massiva investeringar i nya vägar, som kommer att leda till nya utsläpp. Så kan vi självklart inte ha det. Jag trodde och hade hoppats att vi skulle ha kommit längre, för redan i regeringens klimatproposition /09 står det att inte ska ha några nettoutsläpp till atmosfären 2050. Det sade man alltså redan i klimatpropositionen . Sedan tog det , men till slut tillsatte regeringen i alla fall en utredning om nollutsläpp till 2050. Den utredningen tillsattes , och kom med en gedigen utredning om hur vi ska kunna få nollutsläpp till 2050. Vi i håller inte med om allt i den utredningen, men det var i alla fall ett gediget underlag – det får man säga. Sedan tog det av icke-verksamhet från regeringens sida. Och , , vad gör man då? Jo, man tillsätter en ny utredning, med precis samma uppdrag, att utreda strategier för hur vi ska kunna nå nollutsläpp till 2050. Det håller inte! Jag tycker att det är ett mycket tydligt exempel på regeringens brist i klimatpolitiken och att olika departement säger olika saker. Man verkar inte ens veta vad man vill. Man verkar inte ens veta vilka mål som ska gälla. Ett annat exempel är regeringens utförsäljning av överskottet av utsläppsrätter. Man sålde 1,3 miljoner utsläppsrätter till . Det är lika mycket räknat i ton: , som regeringen i stället hade kunnat välja att annullera, att skrota, så att de inte växte till nya utsläpp i ett polskt kolkraftverk eller någon annanstans. Vi rödgröna partier tar upp den problematiken. Vi vill ha mer ordning och reda i den svenska klimatpolitiken. Vi tror på ett klimatpolitiskt ramverk, och vi i vill också ha en koldioxidbudget, som man ska kunna stämma av år för år och se till att man verkligen följer den bana som vi behöver vara inne på. Det behöver komma på plats, så att vi får ordning och reda i klimatpolitiken. Därför yrkar jag bifall till reservation 15. Sedan har jag en hel del ytterligare som jag vill säga. Det finns en reservation som har nummer 22. Den handlar om behovet av en nationell klimatanpassningsstrategi. Vi i står bakom den reservationen. Vi behöver självklart ett nationellt tag i klimatanpassningsarbetet. har vi kommuner och regioner som gör ett viktigt arbete för att klimatanpassa , för att göra oss mer beredda att hantera extrema väder, havsnivåhöjning och andra saker. Men vi har faktiskt ingen nationell myndighet med det övergripande ansvaret, och vi har ingen nationell klimatanpassningsplan. Det behöver vi, och det tas upp i reservation 22. Jag skulle helst inte vilja lägga en sekund av mitt anförande på . Men det som presenterade i både sitt anförande här och sitt anförande kan inte lämnas okommenterat. Jag är glad över att och redan har bemött flera av påståenden. Jag hoppas verkligen att tar replik på mig, eftersom jag inte kan ta replik på honom, så kan vi gå in mer på de här detaljerna. Jag avkrävde dig ett antal svar när vi debatterade, men det fick jag inte. Jag hoppas att jag får det nu i stället. Jag skulle vilja avsluta med något som är väsentligt mycket roligare att prata om än och den borgerliga regeringens bristande klimatpolitik. Här i min hand har jag de motioner från Klimatriksdagen som klubbades igenom . Klimatriksdagen var ett möte som pågick i och som samlade hundratals människor, från unga aktivister till gamla, mer erfarna människor. Alla slöt upp bakom samma engagemang, att vi snabbt måste minska utsläppen i . Det var sju motioner som klubbades igenom, och jag var en av de politiker som hade den stora äran att få ta emot de motionerna. Jag skulle vilja vädja till alla andra debatterande politiker här inne att titta noga på de motioner som har klubbats igenom vid helgens klimatriksdag. Jag ska kort ta upp dem. Den första motionen handlar om behovet av nya ägardirektiv för . Den andra motionen handlar om behovet av nya regler för våra AP-fonder, så att de inte investerar i kol och olja utan i det som är förnybart och som är framtiden. En motion handlar om behovet av att göra miljövänliga transporter mer attraktiva. Det är fullkomligt bisarrt att det är billigare att ta flyget ned till södra än att ta tåget. Den fjärde motionen handlar om vikten av att upphandla mer hållbart. De 500–600, ja kanske som våra kommuner, våra landsting och staten lägger i offentlig upphandling skulle kunna styras upp och göras till en mycket mer progressiv upphandling. I motionen tar man upp att det då är fel att lägga ned . Man tar också upp behovet av att få in mer av klimat- och miljökunskap i utbildningen i våra skolor. I den sjätte motionen understryker man behovet av att verkligen genomföra förslaget 2008 från Klimatberedningen. Den lade en mängd förslag som vi egentligen bara skulle klubba igenom här, men det har faktiskt inte blivit av. Avslutningsvis skickar man en tydlig signal till oss om att vi behöver halvera klimatpåverkan nästa mandatperiod. Det, kära meddebattörer, är riktiga utmaningar att analysera, granska, debattera och sedan förhoppningsvis sätta i verket. 89 (SD) replik: Du får ställa dina frågor en gång till, så får vi se om jag kan svara. Men jag tyckte faktiskt att jag svarade på frågorna redan i mitt anförande. Till en början vill jag yrka bifall till reservation 23 och ta tillbaka mitt yrkande om bifall till reservation 25, som blev lite tokigt i och med att det var fel i mina papper. Jag har i alla fall en fråga som jag tänkte ställa till som jag har förberett. Enligt IPCC kommer det att kosta av bnp att begränsa uppvärmningen till . Man kan naturligtvis säga mycket om denna utsaga, men om vi för en sekund leker med tanken på att ska lägga av bnp på klimatåtgärder för att minska utsläpp här hemma i , då blir det framåt.