prot · H20941 · 2014-12-18 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot av och att (FP) avsagt sig uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll dessa avsägelser. att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i försvarsutskottet och att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i trafikutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 3 Anmälan om kompletteringsval Talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp anmält som ledamot i näringsutskottet, som ledamot i socialförsäkringsutskottet och som suppleant i utrikesutskottet. Talmannen förklarade valda till § 4 Anmälan om vice ordförande i utskott Talmannen anmälde att (M) valts till vice ordförande i arbetsmarknadsutskottet . § 5 Anmälan om gruppledare för partigrupp Talmannen meddelade att de grönas partigrupp anmält som gruppledare för partigrupp. § 6 Anmälan om ersättare för gruppledare för partigrupp Talmannen meddelade att de grönas partigrupp anmält som ersättare för gruppledare för partigrupp. § 7 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2014/15:180 Interpellation 2014/15:180 Svenskar som reser för att strida i oroshärdar och för terroriststämplade organisationer av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa och andra åtaganden. § 8 Anmälan om faktapromemoria Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2014/15:FPM14 Förordning om systemet för egna medel KOM(2014) 704 till finansutskottet § 9 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2014/15:37 till justitieutskottet 2014/15:36 till justitieutskottet 2014/15:RS1 till § 10 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2014/15:AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 2014/15:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 2014/15:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd § 11 Samhällsekonomi och finansförvaltning betänkande 2014/15:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (prop. 2014/15:1 delvis) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 21.) § 12 Allmänna bidrag till kommuner Allmänna bidrag till kommuner betänkande 2014/15:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (prop. 2014/15:1 delvis) 1 (S): Vi står bakom det gemensamma särskilda yttrande som Socialdemokraterna, har lämnat i finansutskottet. har jag haft förmånen att inneha kommunala förtroendeuppdrag i min hemkommun. Jag har som kommunpolitiker direkt eller indirekt sysslat med allt från utbildningsfrågor och stadsbyggnadsfrågor till politiska ansvarsområden av mer övergripande karaktär, såsom finansiella och ekonomiska frågor. Som kommunpolitiker kommer man välfärdstjänsterna väldigt nära och får en tydlig bild av vad de betyder för människors välmående, vad de innebär för att människor ska känna sig trygga i en värld som ständigt förändras, för att man ska utvecklas och våga möta det enda vi med säkerhet vet, att morgondagen ser helt annorlunda ut än gårdagen. kommuner och landsting är en viktig del av den svenska modellen och den generella välfärden. Kommunsektorn svarar för ungefär en fjärdedel av bruttonationalprodukten, hälften av den offentliga sektorns utgifter och en fjärdedel av sysselsättningen. Allmänna bidrag till kommuner I kommuner och landsting finns den vardagsnära välfärden. Kärnuppgifterna vård, skola och omsorg utgör en betydande del av den totala kostnaden. Inriktningen av politiken måste vara att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting att bedriva viktig välfärdsverksamhet. Lokala skillnader i effektivitet och service- och avgiftsnivå ska vara kopplade till den skattenivå man valt att ha lokalt, inte till strukturella förhållanden som skillnader i kommuninvånarnas förvärvsinkomster, andel förvärvsarbetande eller åldersstruktur. Utan det kommunala utjämningssystemet skulle det för kommunen med högst skattekraft räcka i kommunalskatt för att nå den genomsnittliga kommunala skatteintäkten. De invånare som bor i kommunen med lägst skattekraft skulle tvingas betala av sina inkomster för att nå upp till samma nivå. Lägger man till landstingsskatten skulle skillnaden i skatteuttag hamna på för en medelinkomsttagare. högerpartier har valt en lite annorlunda väg: skattesänkningar före reformer, utgiftsbegränsningar i stället för välfärdssatsningar.  Man säger nej till att pensionärernas villkor ska förbättras genom skattelättnader.  Man säger nej till stärkt bemanning inom äldreomsorgen.  Man säger nej till förbättrad tillgänglighet inom cancervården.  Man säger nej till satsningar på förlossningsvården och kvinnors hälsa.  Man avvisar ökat stöd till kvinnojourer, höjt underhållsstöd och högre a-kassa.  Man röstar bort satsningar på traineejobb, extratjänster och utbildningskontrakt. Visst kan man argumentera för att skattesänkningar är en drivkraft för att öka tillväxten. I ärlighetens namn kan vi säga att sysselsättningen faktiskt har ökat av borgerligt styre. ska vi notera att arbetslösheten har växt och når historiskt höga nivåer. Utanförskapet har blivit större. Kommunernas förutsättningar att leverera hög välfärd, fördelad efter behov, har inte blivit bättre. Det är oroande och olyckligt att en riksdagsmajoritet bestående av de tidigare regeringspartierna och avvisar ett budgetförslag med denna inriktning, till förmån för ett alternativ som fortsätter på en väg som väljarna sa nej till vid valet . Jag kommer att tänka på den svenska poeten och nobelpristagaren , som i sin fantastiskt vackra dikt Romanska bågar skriver så här: Inne i den väldiga romanska kyrkan trängdes turisterna i halvmörkret. Valv gapande bakom valv och ingen överblick Några ljuslågor fladdrade. En ängel utan ansikte omfamnade mig och visade genom hela kroppen: ”Skäms inte för att du är människa, var stolt! Inne i dig öppnar sig valv bakom valv oändligt. Du blir aldrig färdig, och det är som det skall.” Jag var blind av tårar och föstes ut på den solsjudande piazzan tillsammans med Mr och , och och inne i dem alla öppnade sig valv bakom valv oändligt. Allmänna bidrag till kommuner Visst är en människas liv en fantastisk resa. Inne i oss alla öppnar sig valv bakom valv oändligt. Just detta – kampen för alla människors lika värde och lika rätt – är själva drivkraften och kärnan i socialdemokratisk politik. Grunden för all jämlikhetssträvan är alla människors lika värde. Alla som bor i ska ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter. På den grunden ska den generella politiken formas. Om just den idén står kontrasterna mellan dagens olika politiska alternativ. Om den människosynen är vi socialdemokrater alltid beredda att ta strid. Just därför ska den kommunala välfärden inte bara försvaras utan tillåtas att växa, förbättras och bli tillgänglig och fördelas till alla efter behov. 2 (MP): utförs ett fantastiskt arbete i landsting och kommuner runt om i . Det arbete som utförs där är själva grunden för vårt välfärdssamhälle. Det handlar om skolan och förskolan, där vi lämnar våra barn för att de ska få omsorg och lära för livet. Det handlar om äldreomsorgen, som ska ta hand om våra äldre på ett värdigt sätt , och om vården som vi alla är så beroende av när vi blir sjuka. Det handlar om , som ska hjälpa vårt samhälles allra svagaste, och det handlar om verksamheter och investeringar för en hållbar framtid. De insatser som görs av alla dem som arbetar inom välfärdssektorerna är fantastiska. Arbetet med att bygga detta vårt gemensamma välfärdssystem har pågått under generationer, och vi vill värna och bygga vidare på det arbetet. Att ge regioner, landsting och kommuner bra förutsättningar för att bedriva sin verksamhet är därför otroligt viktigt. Därför var våra offensiva satsningar för kommunerna och landstingen så viktiga. De skulle stärka verksamheterna som finns nära invånarna och bidra till en jämlikare skola, mer omsorg och ordentliga investeringar för klimatet – något som också leder till fler jobb. När vi står här i kammaren verkar vi alla vara överens om att vi måste klara klimatutmaningen. Men när det kommer till riktiga satsningar för att faktiskt uppnå det målet ser det annorlunda ut. I vårt budgetförslag fanns pengar avsatta till klimatarbete på alla nivåer i samhället. Kommunerna har en nyckelroll att spela, till exempel genom att samla in matavfall för att göra biogas, bygga ut förnybar fjärrvärme och anlägga nya cykelbanor. Med regeringens budgetförslag hade det funnits pengar att söka för de kommuner som ville satsa på att minska sin klimatpåverkan och bygga ut kollektivtrafiken. blir det inga sådana pengar, vilket innebär att viktiga satsningar för klimatet återigen skjuts . Allmänna bidrag till kommuner I vårt förslag fanns också resurser för att kunna klimatanpassa kommuner och landsting. Vi vet att kostnaderna för översvämningar och extrema väderhändelser kommer att bli betydligt större . Det är något som har blivit tydligt genom sommarens förfärliga brand och alla översvämningar. Genom att förebygga det och satsa på att rusta våra kommuner och landsting mot kommande klimatförändringar skulle vi kunna minska kostnaderna . I regeringens budgetförslag fanns också viktiga satsningar för ensamstående föräldrar, arbetslösa och sjuka. Under Alliansens tid vid makten minskade pengarna till kommunerna. gjordes stora omstöpningar av trygghetssystemen och försäkringssystemen i , vilket också har påverkat kommunernas ekonomi negativt. När villkoren i a-kassan har försämrats så att många av dem som är arbetslösa står utanför försäkringen och inte får pengar från a-kassan tvingas de i stället gå till kommunerna och söka försörjningsstöd, vilket ytterligare försvårar för kommunernas ekonomi. Och när reglerna för sjukförsäkring har försämrats så att många av dem som tidigare fick sjukförsäkring kommer utanför försäkringssystemen tvingas de som inte har arbetsförmåga att söka försörjningsstöd, och därmed hamnar kostnaden på kommunekonomin. Att upprusta trygghetssystemen och ta bort den så kallade bortre gränsen i sjukförsäkringen hade gjort skillnad i vardagen för många människor. För kommunerna hade det inneburit lägre kostnader för och mer pengar till annan viktig verksamhet. I regeringens budgetförslag fanns också en skattesänkning för pensionärer och inte minst en stor satsning på ökad bemanning inom äldreomsorgen, där personalen drar ett mycket tungt lass. Med regeringens budgetförslag hade kommunerna kunnat anställa fler och gett dessa välfärdens hjältar möjlighet att lägga mer tid på varje äldre. Jag konstaterar, herr talman, att vårt budgetförslag röstades ned i kammaren , vilket jag djupt beklagar. Det innebär att det inte finns stöd för våra förslag. Därför ställer jag mig bakom Socialdemokraternas, och särskilda yttrande som vi har lämnat i utskottet. Jag kan också konstatera att kommunerna återigen är förlorare när det kommer till ökade resurser till deras verksamhet. I regeringens budgetförslag fanns offensiva satsningar som så väl behövs för en bättre skola, mer personal i äldreomsorgen och klimatinvesteringar. I stället får man nu runt om i landet fortsätta att hantera alltför slimmade budgetar, där viktiga investeringar för människorna, klimatet och miljön uteblir. Det leder till personalneddragningar och färre jobb – på områden där det hade behövts så många fler händer. 3 (V): Vi har i alltför sett besparingar och nedskärningar som har försämrat kvaliteten inom äldreomsorgen. För att vända den utvecklingen behöver fler anställas så att bemanningen ökar. Allmänna bidrag till kommuner Målet med vår satsning skulle ha varit ökad trygghet och ökad kvalitet för den enskilde. En stärkt bemanning skulle leda till bättre äldreomsorg genom att skapa utrymme för personalen att tillbringa med de äldre men också större möjlighet att gemensamt utveckla verksamheten. Det är främst kvinnor som arbetar i äldreomsorgen, och det är de som drabbas när bemanningen är låg. Anhöriga får då ta ett större ansvar, och även då är det främst kvinnor som får slita hårt. Satsningar på fler anställda inom äldreomsorgen hade därför varit en viktig feministisk reform. I regeringens och budgetförslag gick 2 miljarder till äldreomsorgen i alla 290 kommuner. Det skulle innebära 5 000 fler undersköterskor i äldreomsorgen. Det är så, herr talman, man använder pengarna på ett klokt sätt, om man vill ha en välfärd som man kan lita på i hela . Utan hade en sådan satsning aldrig kunnat bli verklighet. blev den tyvärr ändå inte det, herr talman, för i stället för att satsa på äldreomsorgen ska Alliansen rädda rikaste kommuner. Vi känner igen namnen på kommunerna ganska väl. De heter , , , , , , , , , , och . En miljard ska staten betala extra i statsbidrag, i denna bidragsmuta till rikaste kommuner, för att de ska acceptera de förändringar som Alliansen vill genomföra i det kommunala utjämningssystemet. Det är klart att de borgerliga kommunkompisarna ute i landet ska räddas. I elva av dessa tolv kommuner är ju den politiska majoriteten borgerlig. Så använder man inte skattemedel på ett smart och bra sätt enligt mig. För mig är detta ett exempel på skillnaden mellan höger och vänster i politiken. En annan felprioritering i den borgerliga budgeten är den fortsatta nedsättningen av arbetsgivaravgifter för att arbetsgivare ska kunna anställda unga. Det är en ineffektiv reform. I stället för att satsa på de unga som behöver stöd för att ta sig in på arbetsmarknaden satsar man resurserna på samtliga unga – eller rättare sagt på samtliga arbetsgivare som har unga anställda. Det leder till att varje tillskapat jobb blir oerhört dyrt. Varje jobb som skapas genom reformen med den halverade arbetsgivaravgiften kostar i snitt . Det motsvarar fyra anställda inom välfärden. Jag har själv fått stöd av reformen när jag hade en anställning. Den enda som blev glad för detta var min arbetsgivare, för några fler jobb blev det ju inte av den pengen. En stor del av denna mångmiljardsatsning har gått till ökade vinster i företag som redan har många anställda. vill i stället skapa riktiga jobb inom välfärden och byggsektorn och genom en upprustning av järnvägen. En annan grupp som har drabbats hårt av den tidigare regeringens politik är pensionärerna. såg pensionärerna med lägst inkomster äntligen ljuset i mörkret. Deras orättvisa skatteklyfta skulle nu tas bort helt genom att skatten skulle sänkas för pensionärer med en inkomst , vilka främst är kvinnor. Alla pensionärer med en pension på skulle få sänkt skatt. I valrörelsen lyssnade jag på partiledare på hemma i . Han pratade då vitt och brett om denna orättvisa för pensionärer under en stor del av sitt anförande. Han plockade till och med fram pappfigurer på pensionärer som han tyckte synd om. Men visade hans partikamrater i i denna kammare att det inte var något annat än just tomt prat. anslöt sig till det borgerliga budgetförslaget och röstade därmed ned pensionärernas efterlängtade skattesänkning. får alltså pensionärerna noll kronor i skattesänkning . Allmänna bidrag till kommuner Jag tror att många pensionärer undrar över borgerlighetens och motiv när de gör så i stället för att låta en person som tjänar få betala mer i skatt. Pensionären hade kunnat få mindre i skatt. Det är de personerna som kunde ha bidragit mer till välfärden, jobben och minskade inkomstklyftor. Varför ska de av befolkning som tjänar mer än få mer i sin plånbok jämfört med pensionärerna? För mig är detta inte någonting annat än klassisk högerpolitik. Hade vår skattesänkning för pensionärerna blivit verklighet hade inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män i stället minskat. består orättvisorna mellan pensionärer och löntagare med den borgerliga högerpolitiken. För är det långsiktiga målet att skatteklyftan ska slutas helt, så att skatten sänks för alla pensionärer. Vår budget innehåller, förutom förslag som utjämnar inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män, också förslag som på andra sätt förbättrar för kvinnor. Förlossningsvården skulle ha stärkts med för att alla som ska bli föräldrar ska få en bra vård när det är dags att föda. Det kan tyckas som en självklarhet att man ska ha en barnmorska som har koll på en pågående förlossning. Men det är tyvärr ingen självklarhet. Pressade arbetsförhållanden kan därför få förödande konsekvenser för det enskilda barnet och familjen. Genom satsningen skulle förlossningsvården ha blivit bättre i alla landsting. Att förebygga och motverka våld och andra former av övergrepp mot kvinnor är viktigt för att nå ett jämställt samhälle. Mäns våld mot kvinnor är ett omfattande samhällsproblem. De ideella kvinno- och tjejjourernas arbete skulle genom en förstärkning på 100 miljoner i verksamhetsstöd ha fått en bättre verksamhet. Stödet hade kunnat bidra till ökad långsiktighet och bättre planeringsförutsättningar för kvinno- och tjejjourer eftersom stödet inte skulle vara något tillfälligt projektstöd utan ett permanent stöd till jourernas viktiga arbete. Detta är en av alla de satsningar som försvinner när röstade på Alliansens budgetförslag. Jag tycker att det är intressant att ledamöter i finansutskottet och inte ens respekterar herr talmannen och kammarens arbete i den grad att de deltar i den här debatten. De befinner sig inte i kammaren, och de tar inte ens diskussionen om varför de röstar som de gör. I stället tycker de att medias ljus är det viktiga. Därför håller de alltid hellre en presskonferens än att delta i kammarens arbete. Det tycker jag är anmärkningsvärt. Den statsbudget som lade fram tillsammans med regeringen var den första statsbudgeten som omfördelade för att göra mer rättvist. Det var en budget som skapade en välfärd som man kan lita på. Det var en budget som innebar att den som tjänar mer också skulle få bidra mer. Det var en budget som innebar att min ensamstående kompis skulle få lite mer i plånboken, och att dotter skulle få sänkt avgift till och gratis medicin när hon var sjuk. Det var en budget som innebar att min mormor , som jobbat hela livet för att bygga vår välfärd, skulle få sänkt skatt men också höjt bostadsbidrag. Och den dagen skulle hamna på ett äldreboende skulle hon få en bra äldreomsorg. Det var helt enkelt en budget som innebar att man skulle få en välfärd som går att lita på. Allmänna bidrag till kommuner Därför ställer jag mig för räkning bakom vårt, Socialdemokraternas och gemensamma yttrande. 4 (M): är alltjämt ett av världens allra bästa och tryggaste länder att leva i. Jag tror att det kan vara nyttigt att tänka på det perspektivet ibland när vi inleder dessa debatter om hur välfärdssektorn ser ut. När organisationen tillsammans med FN listar hur bra olika länder är att åldras i hamnar överst på listan. tog fram ett så kallat social progress index, där man mäter sociala faktorer och välmående i stället för bruttonationalprodukt. Där hamnade på första plats. Kanske lite förvånande är det enligt Svenskt Kvalitetsindex myndigheter som är det område som ökar mest när det gäller hur nöjd befolkningen är. I olika rankningar och mätningar kommer ofta ut bland de allra främsta länderna. Detta betyder inte att det saknas utmaningar i den offentliga välfärden. Det tror jag att vi kan vara överens om. Det krävs till exempel fortsatta insatser inte minst inom skolan för att ska nå bättre resultat. Men vi har all anledning att vara stolta över den svenska välfärden och de stora insatser som görs av alla de människor som arbetar exempelvis i sjukvården, i skolan, i barnomsorgen och i äldreomsorgen. Verksamheterna i välfärdssektorerna fungerar i huvudsak bra, och internationella mätningar visar att svensk välfärd håller världsklass. Det är kommuner och landsting som har huvudansvaret för både att finansiera de offentliga välfärdstjänsterna och att tillhandahålla dem, antingen själva eller via andra utförare. Men skattepengarna, och den välfärd som kan finansieras med skattepengarna, uppstår inte ur tomma intet. Ekonomisk tillväxt som skapar välstånd för oss alla skapas genom att hårt arbetande människor går ur sängen och går till jobbet. Därför är det avgörande för välfärden att goda förutsättningar kan ges för just jobb och tillväxt, och där har staten sin kanske allra viktigaste uppgift. Staten bidrar nämligen till att resurserna till vår gemensamma offentligfinansierade välfärd ökar, inte främst genom olika former av ekonomiska bidrag från staten, utan genom att se till att drivkrafterna för jobb och tillväxt är goda så att kommunernas och landstingens egna skatteintäkter kan öka. Allmänna bidrag till kommuner I har alliansregeringens politik lett till över 300 000 fler sysselsatta jämfört med . Det betyder att 300 000 fler personer bidrar till att skapa resurser för välfärden, i stället för att exempelvis ta resurser i anspråk i de offentliga systemen. Det säger sig självt att detta är viktigt och faktiskt det enda sättet att långsiktigt säkerställa att vi har tillräckligt med resurser till välfärden. Resurserna till välfärden har ökat kraftigt, trots den globala finanskrisen och lågkonjunkturen. Välfärden – vård, skola, omsorg – får mer resurser . Detta kunde vi läsa i en nyhetsartikel i och under . I artikeln belystes att skatteintäkterna har ökat , från drygt 450 till nästan , långt mer än inflationen som varit . I samma artikel kan vi läsa att resurserna för den kommunala välfärden har vuxit mer än dubbelt så snabbt som demografins tryck. Effekterna av alliansens jobbskaparpolitik kan knappast illustreras tydligare. När staten ger bättre förutsättningar för jobb och tillväxt ökar också intäkterna till välfärden. Utöver att staten ska se till att det finns goda förutsättningar för jobb och tillväxt har staten ytterligare några viktiga roller som är kopplade till välfärden. Det handlar till exempel om att sätta upp krav och riktlinjer för sådant som vi menar ska vara likvärdigt i hela landet. Det där är förstås alltid en balansgång. Det är inte alltid helt lätt, eftersom det kommunala självstyret är viktigt och måste väga tungt. Det är rimligt att lokalt valda företrädare har både rätten och ansvaret att göra olika vägval och prioriteringar på de områden som de har ansvar för. Som en konsekvens av det måste vi här också acceptera att det kan se lite olika ut på olika håll. Jag tror att vi från nationell nivå, i alla partier, tenderar att ibland vara lite klåfingriga här. När vi ser något som vi uppfattar som ett problem i välfärden vill vi gärna hitta modeller för att lösa det från nationell nivå. Men grundprincipen måste vara att problemen löses av den som har ansvaret, snarare än att vi från pekar med hela handen, tar ifrån lokalpolitikerna ansvaret och försöker likrikta kommunerna via beslut härifrån. har genom beslut fastställt de utgiftsramar som vi från Alliansen har föreslagit i vår budgetmotion och som vi nu har att hålla oss inom. Jämfört med regeringens förslag kan det framstå som att anslagen är ca 3 miljarder lägre. Detta förklaras dock av att vi inte behöver kompensera kommunsektorn för bland annat den chockhöjning av arbetsgivaravgifterna för unga som den rödgröna regeringen ville genomföra men som inte blir av. Regeringen tänkte i och för sig kompensera kommunerna för denna höjning. Men alla andra, det vill säga vanliga företag, skulle få ta hela kostnadssmällen. Det hade lett till färre jobb och därmed också lägre skatteintäkter för kommunerna. Det är bra att det inte blir av. Allmänna bidrag till kommuner Därutöver ändras anslaget i vårt förslag, eftersom vi även avsätter medel för att skapa bättre förutsättningar för läxhjälp. Vår ambition är att läxhjälpen framöver ska bli obligatorisk. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag. 5 (V) replik: lyfter fram den berömda arbetslinjen och vikten av att vi har företag som skapar arbete i samhället för att vi ska kunna ha en välfärd. Det resonemanget håller jag givetvis med om, men jag har aldrig riktigt förstått den här arbetslinjen.