prot · H20939 · 2014-12-16 00:00:00 — Det finns skäl att i denna kammare träta om många frågor och områden, men när vi ställer oss bakom de kvinnor och män som ytterst med sitt liv som insats ska försvara riket och rikets intressen tycker jag att det är bra att man kan känna den breda uppbackning som också kan komma till uttryck här i kammaren. Jag har dock en fråga till . Han satt själv inte med i Försvarsberedningen, utan det gjorde en annan miljöpartist. går vi in i att bereda oss för ett större försvarsbeslut, ett inriktningsbeslut. I Försvarsberedningen landar man i ett antal materielprojekt, det vill säga att man föreslår att det ska vara kanske 70 Gripen-plan version E. Man talar om fem ubåtar, om att livstidsförlänga två korvetter av Göteborgsklass, om långräckviddiga robotar och markbaserat medelräckviddigt luftvärn. Min enkla fråga, herr talman, till är om står bakom Försvarsberedningens slutsatser på materielsidan. 23 (MP) replik: Tack för frågan, ! Det är viktiga frågor som ställs. Jag har inget besked att ge om det , utan det är någonting som vi kommer att diskutera inom ramen för vårt regeringssamarbete i arbetet med inriktningspropositionen. Dock kan man väl säga att ett viktigt ingångsvärde för är att det finns en risk att stora materielprojekt äter upp alltför stor del av försvarsanslagen som annars hade kunnat användas till exempelvis personalsatsningar och att man står där med materiel som inte tillräckligt kan användas. I den mån vi satsar mer på försvaret prioriterar vi alltså hellre personalförstärkningar. 24 HANS (M) replik: har ju sagt i regeringsförklaringen att ett nytt försvarsbeslut ska baseras på vad Försvarsberedningen kom fram till. Det är därför ändå rätt intressant att ställa den här frågan. Materielprojekten är ju något rätt konkret. Det är en väsentlig skillnad mellan att ha 60 eller 70 Gripen version E. Det är en väsentlig skillnad mellan att ha fyra eller fem ubåtar – eller måhända inga alls. Det är också en väsentlig skillnad mellan att vara för eller emot ett långräckviddigt robotsystem eller ett markbaserat medelräckviddigt luftvärn. Därför är frågorna intressanta. Försvar och samhällets krisberedskap Tyvärr gör det mig lite bekymrad att beskrivs som ett av de partier som står bakom Försvarsberedningen om man inte är klar över om man också ställer sig bakom den här typen av materielprojekt. Skälet till det är inte att jag på något sätt vill söka någon form av konflikt med . Jag vill understryka att jag delar synen att det är bra och viktigt med bred samsyn. Men vi hade lagt fram förslag i betänkandet på skrivningar om just materielprojekten. Det avvisades av Socialdemokraterna, . Det är därför det finns skäl att ställa den här typen av frågor. Jag är helt övertygad om att regeringen inför skrivandet av försvarsbeslutet och inriktningsbeslutet kommer att försöka söka parlamentariska konsultationer. Men jag är ändå intresserad av ståndpunkt när det gäller Försvarsberedningens skrivningar om just materielprojekt. Vi ger en möjlighet till att utveckla syn på detta. 25 (MP) replik: Då är jag tyvärr nödgad att upprepa det jag sa tidigare. ingång är att vi är mer skeptiska till stora nya materielprojekt och hellre vill se andra typer av satsningar men att vi också ser vikten av att vi samverkar brett i de här frågorna. I arbetet med inriktningspropositionen kommer vi att samverka med andra partier. Därför kan jag inte göra en utfästelse redan nu om vad vår politik kommer att vara då. 26 (C): anser att det är viktigt för rikets säkerhet att det finns en bred politisk samsyn i omvärldsanalysen och i samtalet om försvarets inriktning. Arbetet i den senaste försvarsberedningen var konstruktivt, och sex partier står nästan utan avvikande meningar bakom rapporten. Det ger stabilitet och ett bra utgångsläge inför kommande inriktningsbeslut om försvarspolitik. Det är nu viktigt att ta blocköverskridande beslut som stärker krisberedskap och försvarsförmåga framöver. Jag tror dock att inte alla kunde förutse vad som skulle hända under det här året, och frågan är om vi kan säga vad vi väntar oss . Hur ser framtidsbilden ut när vi nu ska behandla försvarsbudget? Vad är det vi måste förbereda oss för på kortare och på ? står inför större säkerhetsutmaningar än på väldigt länge, och successivt har en ny normalbild etablerats. Vi står inför andra typer av hot, som terrorism, effekter av klimatförändringar och sårbarheter inom handel och energi. är ett av mest importberoende länder när det gäller mat, där mindre än hälften produceras inom landet. För att minska sårbarheten och göra det mer hållbart måste försörjningsgrad höjas rejält när det gäller livsmedel, och det måste satsas ännu mer på småskalig inhemsk energiproduktion. Att väpnade konflikter och oro ökat i vårt och närområde är något vi måste ta på allra största allvar. Höstens kränkningar av svenskt vatten och svenska luftrum innebar för många ett rejält uppvaknande, och ökande militära övningsverksamhet på andra sidan ställer stora krav både på vårt samlade försvar och på vår krisberedskap. Försvar och samhällets krisberedskap Det är nu tid att analysera och löpande korrigera inriktningen. I är vi därför måna om att tillsätta de resurser som krävs för att stärka försvarsförmåga och insatsberedskap utifrån nuläget och utifrån det framtidsscenario vi kan bedöma. Vi vill att den beslutade inriktningen med stegvis höjda anslag ska förverkligas. Det innebär sammantaget högre anslag på årsbasis jämfört med tidigare beräknade anslag. Vi gör i närtidssatsningen, som har nämnts tidigare i debatten, extra satsningar på incidentberedskapen och tillför mer resurser till övningar med närområdesfokus. Det är viktigt att vi också ökar anslagen till och till SOS Alarm. Försvarsmakten får därmed bättre förutsättningar att öka aktiviteten och närvaron i , med mer tid till sjöss och fler flygtimmar. Och det kan också genomföras beredskapsövningar med förband ur insatsorganisationen, inklusive hemvärnsförband. Utrymmet i svensk ekonomi är dock begränsat och , och alla satsningar på försvaret måste finansieras krona för krona och kräver en samlad avvägning i förhållande till övriga utgifter. I går hörde vi en statsminister med kolleger betrakta konsekvenserna av beslutade utgiftsramar. Det som inte nämndes var vad förslaget om att slopa den halverade arbetsgivaravgiften skulle få för konsekvenser för . Jag tycker att det är bra att de 150 miljoner eller mer som det handlar om nu kan användas till Försvarsmaktens verksamhet. måste ha ett försvar som kan hävda vårt territorium och försvara vår integritet. Hela landet måste vara i fokus. Vi måste kunna hantera olika slags krissituationer. Det är därför viktigt att det finns garnisoner över hela riket och att vi har ett decentraliserat försvar med förankring i hela landet. När det blir skarpt läge ska vårt rörliga insatsförsvar kunna gripa in där det behövs. För att upprätthålla det svenska försvarets kompetens och förmåga är det också viktigt att kan delta i internationella samövningar och fortsätta med militära fredsbevarande insatser utomlands, som i och i . Få länder har tillräckligt med pengar för att ensamma klara sig utan samarbete. säkerhet beror i hög grad av hur nära vi kan samarbeta militärt med goda demokratier i vår omvärld, med , med EU och med Nato. Men det är likväl hög tid att prioritera försvars- och säkerhetsfrågor och fortsätta analysera vilka konsekvenserna blir för med rådande säkerhetspolitiska läge. Vi behöver vara politiskt mycket konstruktiva, hålla en god beredskap och ha ett ekonomiskt utrymme att öka försvarsanslagen både under kommande mandatperiod och på . Jag hoppas att vi ska lyckas komma till breda överenskommelser också när det gäller kommande inriktningsbeslut. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i punkterna 1–3. 27 (V): Tack för intressanta och för en ny ledamot lärorika inlägg och en intressant debatt! Utgångspunkten för försvars- och säkerhetspolitik ska vara att värna vårt lands säkerhet. Det kräver en modern försvarsmakt som har förmågan att möta de olika former av hot som vårt land kan ställas inför men som också har möjlighet till fredsbevarande insatser i andra delar av världen. Försvar och samhällets krisberedskap Det kräver att har en trovärdig militär alliansfrihet. Men det kräver också, och här vill jag instämma med , ett brett internationellt engagemang för nedrustning, konfliktförebyggande insatser, ett starkt FN, återupprättad respekt för folkrätten och minskad vapenhandel. Vårt lands säkerhet förutsätter också en aktiv, självständig utrikespolitik med ett brett engagemang för demokrati, mänskliga rättigheter och folkrätt, för kvinnors frigörelse och global social rättvisa, för nedrustning, minskad vapenhandel och ett internationellt förbud mot massförstörelsevapen. Jag kunde säga om försvarspolitiken som de säger hemma: Det finns många delar på ett spett. hade med regeringspartierna gjort en överenskommelse om statsbudgeten . Det innebar självklart både söta och något mindre söta äpplen att bita i. Men vi stod för den uppgörelse som fanns och då även på utgiftsområde 6, försvaret. Vi gladdes åt det tydliga beskedet om att inte ska söka medlemskap i samt att fick en del satsningar. Vi gladdes likaså åt öppningarna om att i någon form återinföra värnplikten. Signalen om att vapenexportkontrollen skulle skärpas ingav visst hopp, liksom beskedet att krisberedskapen ska stärkas. Det är en mycket viktig fråga. I skenet av den stora skogsbranden i tedde sig detta alldeles nödvändigt, särskilt som klimatförändringarna ökar risken för både bränder och översvämningar, i båda fallen med mångmiljonkostnader och uppenbara faror för liv och lem. Den med skogsbranden samtidiga översvämningen i bär syn för sägen och är ett memento till oss alla, myndigheter såväl som privatpersoner. Vi bekymrade oss för personalförsörjningen, att våra internationella engagemang prioriterats för hårt framför incidentberedskapen här hemma och att vi på så många områden snärjer in oss i kostsamma och för vår alliansfrihet alltid problematiska samarbeten. Det är inte i linje med V:s prioriteringslista att såväl krisberedskapen som strål- och elsäkerheten inte fick annat än marginella höjningar, och vi oroas över MSB:s sparutredning som hotar verksamheten, antingen på Sandöskolan eller på Revinge, alltmedan den stora satsningen pengamässigt som vanligt hamnar på det traditionella försvaret. Men har vi en annan budget att leva efter. Pikant nog är Alliansens förslag, som SD alltså röstat för, drygt 137 miljoner lägre än regeringens med framförhandlade förslag. Trots en del bombastiska uttalanden i denna talarstol är det ett faktum. Man har röstat för en budget med ett lägre försvarsanslag. är det inte några stora skillnader, som sagt. Det är 137 miljoner i en budget på 48 451 miljoner. Man ska inte kalla sådana summor för felräkningspengar. Men jag tycker inte heller att 48 451 miljoner är några småsmulor, som tidigare talare sa. Till min bestörtning prutas det 150 miljoner på föreslaget anslag till förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. Det är att gå käpprätt åt fel håll. Försvar och samhällets krisberedskap anser slutligen att civila och militära insatser alltid bör hållas separerade när det gäller personal, materiel och ekonomiska resurser i internationella insatser. Vi anser att en sammanblandning av biståndsmedel för militära insatser är förknippad med en mängd risker och problem som inte bör underskattas. Först och främst är det de civila insatsernas opartiskhet och integritet som kan ifrågasättas, och det försvårar i sin tur biståndsorganisationernas arbete. Dessutom är risken för våld mot den civila personalen större när man blandar ihop civil personal med militär. Vi anser därför att bör tillkännage för regeringen som sin mening att civila och militära insatser alltid bör hållas separerade när det gäller personal, materiel och ekonomiska resurser i internationella insatser. Jag yrkar därför bifall till reservation 1 i utskottets betänkande. 28 (FP) replik: Jag kände mig nödgad att begära replik när sa att försvarsanslaget blir 137 miljoner högre med den budget som socialdemokrater, miljöpartister och vänsterpartister står bakom. Det är inte korrekt, enligt min mening. Det som pratar om är anslaget 2.2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. Det är alldeles korrekt. Det anslaget har , i förhållande till , sjudubblats. Men när det gäller anslagen till Försvarsmakten, det som vi normalt kallar för försvarsanslaget, är utgången av den budgetprocess vi har haft i utskottet och i kammaren att Försvarsmakten stärks med . Mot den bakgrunden vill jag faktiskt fråga hur han kan påstå att försvarsanslaget med den nuvarande regeringens budget skulle öka på det sätt som han sa i sitt anförande. 29 (V) replik: Tack för frågan! Jag sa uttryckligen att vi har en annan budget att leva efter. Då syftade jag på utgiftsområdet 6 totalt. Det är fortfarande så att 137 miljoner i en budget på 48 451 kanske inte är så mycket att väsnas om. Jag tyckte mer att det var lite pikant. Det var så jag uttryckte mig. 30 (FP) replik: Det kommer att gå utmärkt att i efterhand kontrollera hur formulerade sig. Jag vill bestämt minnas att han sa att försvarsanslaget är 137 miljoner större med regeringens budget. Sedan reagerar jag lite när säger att det här med är mer pikant och att det väl inte är någonting att hänga upp sig på. Faktum är att väldigt mycket av just Försvarsmaktens kostnader inte är påverkbara på kort sikt. De är uppbundna i anläggningstillgångar, i materiel, tung försvarsmateriel av olika slag, och naturligtvis också i de personalramar som Försvarsmakten har. Detta innebär att varenda gång som man ska ta pengar från Försvarsmakten, som man nu vill göra från regeringens sida genom att slopa rabatten på ungdomsarbetsgivaravgiften, drabbar det direkt det som är mest kritiskt inom vårt militära försvar, nämligen övningsverksamheten och incidentberedskapen. Det är nämligen de enda kostnader som Försvarsmakten på kort sikt kan påverka. 31 (V) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Där får man för att man försöker vara snäll och säga: Det är inte så himla stor skillnad, att ni vill pruta 137 miljoner på utgiftsområdet. Jag tycker fortfarande att man ska vara ärlig och säga att det i den totala budgeten inte är någon större skillnad. Men det är, som sagt, lite pikant. Däremot vore det väldigt intressant att få en noggrann redogörelse för hur Alliansen resonerar kring att man skär ned anslaget för naturolyckor och annat med i skenet av den stora skogsbranden och översvämningarna i etcetera. Men det kanske vi får återkomma till vid ett annat tillfälle. 32 (KD): Låt mig börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet i punkterna 1–3. Försvarsmakten är av yttersta vikt för . Kristdemokratisk politik kommer alltid att syfta till en trygg och säker tillvaro för alla människor. Den kristdemokratiska rörelsen är djupt förankrad i verkligheten och lever med en medvetenhet om människans dubbla natur: dels den goda, dels den mänskliga ofullkomligheten. Den senare kan resultera i obegriplig ondska och dumhet. Därför är Försvarsmaktens betydelse för att skapa trygghet mot yttre hot central för oss kristdemokrater. När vi nu debatterar försvarsfrågor i riksdag gör vi det i en mycket speciell tid. Vi har ett betydligt tuffare säkerhetspolitiskt läge i vårt land än vi har haft . har vi haft åtminstone ett främmande lands ubåt, kanske flera, långt inne på vårt territorium. I början av flög ryska strategiska bombplan av modellerna Tu-95 och Tu-22, som kan bestyckas med kärnvapen, över . Att använder de stora bombplanen Tu-95 över är mycket ovanligt – det har inte hänt . Enligt Försvarsmakten var det nära att ett svenskt passagerarplan kolliderade med ett ryskt ”osynligt” militärflyg. Det ryska planet hade sin transponder avstängd, den utrustning som gör att den civila luftfartskontrollen kan observera flygfarkosters position. Som kammaren vet hände någonting liknande också , då ett SAS-plan bara var från att kollidera med ett ryskt signalspaningsplan. Den tilltagande ryska militära aktiviteten i har fått ledande politiker i de omgivande länderna att reagera. Även Nato och har ökat aktiviteten i . gjorde den polske försvarsministern ett uttalande om att ryska flygvapnets intensiva aktivitet i under ”saknar motstycke” och att ”varit mest utsatt för den närgångna verksamheten”. Då finns det naturligtvis en rad frågor för oss här i riksdag att ställa oss. Den första är: Vad är det som händer? Vad är det som vill uppnå med sitt beteende? Ja, det är inte så svårt att räkna ut. Man vill totalt dominera och visa sig stark. Försvar och samhällets krisberedskap Vad är det då som vi som nation ska dra för slutsatser? Jag och betonar vikten av att inte bara ha långa perspektiv. Det är viktigt i försvarsfrågor att ha långa perspektiv och att titta 10 och framåt – det ska vi göra. Men, mina vänner, det är också viktigt att titta på vad vi kan göra i närtid. Vilka är de lågt hängande frukterna som gör att vi stärker vår försvarsförmåga? Ett problem som jag tror att vi är överens om är att vi ligger efter med personalförsörjningen. Vi gjorde kanske den största förändringen när vi gick från värnplikt till att ha anställd personal. är det så att det inte riktigt har gått som vi hade tänkt oss. Är det så att kartan och verkligheten skiljer sig åt måste verkligheten få råda. Därför har föreslagit att vi ska ändra lagstiftningen och komma med ett beredningsbeslut som gör att Försvarsmakten får rätt att kalla in krigsplacerad personal eller före detta värnpliktiga till repetitionsövningar. saknas tusentals soldater och sjömän för att fylla upp de förband som bara finns på papperet. Inget annat problem är så uppenbart negativt för Försvarsmaktens förmåga på både kort och lång sikt. Vi ser att det kommer att fattas tusentals soldater och sjömän under ett årtionde. Därför är jag naturligtvis glad över att vårt förslag hörsammas av försvarsminister och att frågan nu är på gång. Det är viktigt att det sker i närtid så att vi kan börja kalla in gamla värnpliktiga. Jag lät utreda hur mycket det skulle kosta att exempelvis ha 2 000 soldater på repetition . Det skulle kosta lite drygt 100 miljoner, och det skulle vara väl använda pengar. Utan tillräckligt med soldater kan vi inte öva, och utan övning får vi ingen effekt. Det skulle vara en viktig signal både för svenska folket och för omvärlden att vi uppfattar situationen och gör någonting för att stärka vår förmåga. En annan viktig sak vi behöver göra är att få ordning på Försvarsmaktens problem med brist på reservdelar och bokstavligen långa köer när det gäller reparation av fordon. Det är bra att vi nu kommer att få en ökad övningsverksamhet på . Målet måste vara att få en permanent militär närvaro på . Den som har kontroll över har kontroll över . Min tid i talarstolen är nästan slut, men jag vill säga två saker till. Det ena är att om vi ska tala om att stärka försvaret så är det helt nödvändigt att tala om luftvärn. Detta är viktigt att anskaffa, vilket betonas i Alliansens reservation. Det sista jag vill säga är att det gläder mig att vi har fått majoritet för förslaget i betänkandet: För att öka viljan hos soldater att fullfölja sina kontraktstider anser utskottet därför att ett system med tidsdelmål med ekonomisk kompensation liksom andra typer av incitament bör införas för sådana personalkategorier som kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater, sjömän och så vidare. Det är hög tid. Alla andra länder som har infört en yrkesarmé har haft detta på plats från början. Om vi inte ska tappa personal i onödan är det mycket viktigt att detta kommer på plats. Det är ett viktigt ställningstagande som utskottet nu har gjort och någonting som jag hoppas också tas upp av regeringen. I detta anförande instämde (FP). 33 (S) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Jag är tvungen att begära replik fast jag inte hade tänkt det från början. Men när säger att det är förslag att införa det här systemet blir jag jätteförvånad. Vi kom ju till den här kammaren, och vi förlorade plikten när borgarna lade fram ett annat förslag om att vi skulle ha en ren frivillighet. Vi skulle inte ha plikten kvar. , efter som har suttit här, så vill han ta åt sig äran för att vi har ett nytt system som innebär att vi ska kalla in människor till övningsverksamhet. Jag tycker att det är jättekonstigt. Jag vill ha en förklaring. parti har suttit i regeringen . Vi kom till makten nu , och genast har tagit tag i väldigt många saker och förändrat till det bättre, tycker jag, och jag tror att de flesta i kammaren också tycker så. Jag vet att också tycker att det är ett bra förslag, men att han tar åt sig äran för någonting går jag inte med på. Jag vill höra hur utvecklar detta, hur han egentligen tänker när han säger att det är förslag, för det har inte varit det. Det har inte förts fram i kammaren här på något vis, inte under hela den tid som ni suttit i regeringen. Därför förstår jag inte hur kan stå i talarstolen och säga att det är förslag. 34 (KD) replik: Jag är glad att ger mig möjligheten att berätta vad jag avser. Det stämmer att ingick i en majoritet som ville att vi skulle gå från värnplikt till anställd personal, anställda soldater. Det stämmer också att vi under valrörelsen har lyft fram förslaget om att använda möjligheten att kalla in gamla värnpliktiga. Det handlar i praktiken om dem –2010. Det var då vi i princip hade frivillig värnplikt och det bara var de som ville som gjorde värnplikten. Vi kan nog tro att de är väldigt motiverade. När vi saknar tusentals soldater är det de här gamla värnpliktiga som är krigsplacerade. De får dock inte övas. Om går till medierna kan hon se att vi kristdemokrater har fört fram förslaget om att ändra i lagstiftningen så att Försvarsmakten får rätt att kalla in dessa gamla värnpliktiga. När detta togs upp av medierna tyckte nuvarande försvarsministern att det var ett intressant förslag. Om nu omfamnar förslaget är det därför jättebra, men har lyft fram det som ett förslag för att stärka vår försvarsförmåga i närtid. 35 (S) replik: Vi är i alla fall överens om att försvaret behöver förstärka sin personal. Det har jag stått i den här kammaren och pratat om tidigare också, precis som den tidigare regeringen har stått här och sagt att det inte är någon fara på taket, utan vi har dem vi behöver. Försvar och samhällets krisberedskap vet vi att det inte är så, och vi har också i utskottet tillsatt en utredning för att verkligen få fakta på bordet och se hur mycket personal vi har. Jag tror att det här är ett bra förslag. Det kom inte upp på bordet när satt i regeringen och kunde fatta beslut. I stället har vår regering med i spetsen tagit fram det här förslaget, och regeringen kan besluta om det. Det har de gjort, och ska vi ta ett avstamp i det beslutet för att få större och bredare övningar. Jag delar uppfattning att det stämmer överens med vad vi vill just . Det finns för lite personal på plats, så vi behöver kalla in dem som finns där hemma och har gjort sin värnplikt . Vi behöver använda dem, men jag tror också att vi står inför många fler beslut framöver där vi måste bestämma här i kammaren hur vi ska hantera saker. Då hoppas jag att vi är överens i det också. Man kan dock inte i efterhand konstruera att man har lagt fram förslag som någon annan tar beslut om, utan det gör vi här tillsammans. Jag har en fundering i sammanhanget som kan svara på i sin slutreplik. Hur gjorde Genomförandegruppen med materielbeställningarna? Där blev det också väldigt mycket tokigt för vår försvarsmakt. Det blev lite fel i alltihopa, och på grund av det så saknas en mängd materiel. Är det så att man har saker man vill genomföra och driver igenom så kanske det heller inte är det bästa när man är i regering. 36 (KD) replik: Faktum är att vi saknar soldater och sjömän.