prot · H20921 · 2014-11-13 00:00:00 — Statsrådet har naturligtvis rätt när hon säger att frågan inte är färdigutredd och så vidare och att det inte bara går att fatta ett beslut. Så är det; frågan är inte färdigberedd. Det är inte heller vad någon har påstått. Däremot tycker jag att det låter på statsrådet som att frågan knappt är beredd eller att man knappt skulle ha tittat på den alls. Det stämmer inte heller. fick i uppdrag att göra en studie av behovet av en fast förbindelse och förutsättningarna för en sådan i arbetet med den åtgärdsplan som det sedan har fattats beslut om. I förberedelsearbetet inför infrastruktur- och åtgärdsplan har man gjort en studie där man konstaterar att behovet finns och att finansieringsmöjligheterna är goda. Det stämmer inte heller när statsrådet påstår att den förra regeringen inte riktigt har velat gå vidare. Det är precis vad man har gjort. I det uppdrag som gällde och som kallades för Sverigebygget fick den förhandlingsperson som utsågs i uppdrag att föra samtal med om detta. Min förhoppning är att den nya regeringen fortsatt ser behovet och att uppdraget kommer att finnas kvar. Jag hoppas att man kommer att fortsätta föra samtalen så att man kan ta detta ett steg till. Ambitionen från den förra regeringen var att man skulle ha ett förberett underlag framme till 2016 för att kunna fatta ett skarpt beslut . Detta gav också den förra infrastrukturministern tydligt besked om i olika intervjuer i samband med att Sverigebygget lanserades, så det är nog ganska tydligt. Jag hoppas att den nya regeringen också ser detta behov och att man inte nu vill pausa, stanna upp eller avbryta processen. Det viktiga är nu att man fullföljer förhandlingarna och fortsätter samtalen med . På den danska sidan finns det ett brett stöd både lokalt och regionalt för en fast förbindelse. Man har studerat frågan även lokalt och regionalt, som jag nämnde tidigare. På nationell nivå är man lite mer kallsinnig. Så brukar de fungera i . De tar normalt sett lite på sig innan de bestämmer sig. De har fullt upp med att förbereda Tysklandsförbindelsen. Men vi vet också att när danskarna bestämmer sig går det undan. Så var det även med ; när man väl bestämmer sig kör man ganska kvickt och kommer att köra förbi . Jag tror att det är angeläget att vi driver på så att vi inte tappar tempo i den process som behöver rulla framåt. Det blir inte helt relevant när statsrådet säger att man måste titta på olika prioriteringar. Då antyder hon att detta är ett projekt som ska slåss med andra projekt om finansieringen. Återigen visar de studier som har gjorts att denna fasta förbindelse kan finansieras helt med brukaravgifter utifrån det trafikflöde som redan finns, och då tar man inte ens hänsyn till att trafikflödet lär öka när en sådan här förbindelse har byggts. Det innebär alltså att den inte ska in i en del i en åtgärdsplan och konkurrera med pengar om andra projekt, utan den kan finansieras i särskild ordning precis som har gjort. Det finns mycket som styrker detta. Utöver de studier och utredningar som har gjorts av olika offentliga aktörer har också privata intressenter flaggat för och sagt att man är beredd att bygga och finansiera hela förbindelsen om man får lov att driva den under till exempel . har till exempel varit ute och sagt att om man skulle få uppdraget är man beredd att ta hela finansieringen mot att man också får ta in avgifterna. Man kan driva förbindelsen , och sedan lämnar man över hela anslutningen till den svenska och den danska staten. Jag skulle önska att regeringen tog frågan vidare i den riktning som den förra regeringen inledde och att man inte parkerar eller bromsar detta. Jag hoppas att man kan jobba framåt med frågan med inriktning på ett beslut . 98 BORIANA (M): Det stämmer att frågan huruvida en tunnelförbindelse mellan och är den bästa lösningen inte är utredd på regeringsnivå. Men i en stor region som finns det plats för fler än ytterligare en fast förbindelse, nämligen två nya. Det finns en utredning som är gjord av Sydsvenska handelskammaren där det föreslås att man skulle kunna ta efter en modell som används i avseende tunnlar och broar mellan delstaterna och . Där förvaltas ett flertal förbindelser mellan båda delstaterna av en huvudman – något som borde vara lätt att applicera även i där vi redan har Öresundsbrokonsortiet. Tunnelförbindelsen kommer att vara självfinansierad via avgifter, så den kommer inte att belasta budgeten på något sätt. Överskottet av avgifterna kan dessutom gå till att finansiera en eventuell metroförbindelse mellan och för att gagna även pendlingstrafiken. Jag vill också påminna om att frågan om en extra förbindelse i inte bara handlar om . Det är en fråga av nationell betydelse som gagnar hela landet. är en viktig arbetsmarknad, inte minst för svenska ungdomar. Intresset för arbetspendling ökar och kommer att bli ännu större i och med färdigställandet av Fehmarn bält-förbindelsen. 99 (M): Jag vill börja där Boriana slutade. Detta är en viktig fråga. Det handlar om arbetspendling i ett område där det redan är fullt på såväl vägar som järnvägar och där vi nu behöver se en cirkulation. Icke desto mindre är detta en nationell och en internationell fråga. Alliansregeringen gick, som sade, ut med besked om att man nu har satt ned foten i frågan om en tunnel mellan och och att man har utsett förhandlingsparter. Därmed har man också på något sätt satt den i en bana framåt. I denna bana har man nu talat om att man tänker sig en färdig förbindelse , vilket också nämns i Sverigebygget. Jag har en önskan till infrastrukturministern när man tittar på det här med tanke på nationell och internationell utveckling för och stora del i detta för nya jobb, tillväxt och näringsliv. Det handlar också om färdigställande av Fehmarn bält-förbindelsen till 2021. Min önskan är att man inte pausar frågan utan verkligen har den på banan med den vikt den har för hela landet och för framtiden. 100 Statsrådet (S): I det tidigare inlägget ställdes en del frågor om vad hade menat eller tänkt. Jag har tyvärr ingen möjlighet att svara på frågor om hur en annan person har tänkt eller vad han eller hon har avsett med ett uttalande. Det som interpellationen gäller och det som jag försöker svara på är regeringens hållning i frågan. Det tänker jag försöka hålla mig till. Jag vill än en gång poängtera att inte heller den tidigare regeringen var speciellt kraftfull. Möjligen var den det i intervjuer; det kan jag inte bedöma. Men i de uppdrag som har getts har inte heller den tidigare regeringen varit speciellt kraftfull i frågan. Det finns inga besked från den rödgröna regeringen om att stoppa, pausa eller fördröja diskussionen. Jag vill ändå poängtera att det för samarbetsregeringen är oerhört viktigt att vi har goda relationer med våra danska grannar, och i de fall vi vill göra någonting gemensamt bör det vara väl förankrat både lokalt och i den nationella regeringen. Vi kommer att ha samtal om den här frågan och om en del andra frågor där vi har gemensamma intressen. Det innebär inte att vi säger nej till denna förbindelse. Det innebär inte heller att vi är beredda att förorda förbindelsen. Vi är beredda att lyssna, samtala och förhandla oss fram till bra lösningar. Vi ser, som jag sade i mitt första inlägg, att är en viktig tillväxtmotor för hela landet tillsammans med de andra storstadsregionerna, där vi behöver ta hänsyn till transportmöjligheter för hela landet. Även om det inte är en fråga om finansiering finns det andra typer av prioriteringar som behöver göras, bland annat utredningskraft och resurser vad gäller själva byggnationen. Visst är det en konkurrens mellan olika angelägna projekt, och det måste en regering ta hänsyn till när man lägger fram nationella planer. Det man föreslår och beslutar ska man ha möjlighet att genomföra på ett bra sätt. 101 (M): Jag ser fram emot förhandlingarna och samtalen med , infrastrukturminister , och att vi nu får en bra lösning på något som annars kan bli en tillväxtpropp. Jag hoppas att vi inte behöver se den proppen, utan jag ser fram emot att ni nu tar steg i rätt riktning för att öka kraft och därmed den nationella och internationella styrkan för . 102 Statsrådet (S): Det finns egentligen inte så mycket att tillägga, men jag vill förtydliga att jag inte har sagt att vi ska förhandla med danskarna i detta läge. Det är en märklig ingång i en första kontakt med vårt grannland att säga att vi vill förhandla. Vi behöver samtala om vilka gemensamma utmaningar vi står inför, vilka gemensamma glädjeämnen vi har och vilka gemensamma lösningar vi skulle kunna komma fram till. Det är inte ett läge för förhandling. Vi kanske kommer till ett sådant läge, men vi är inte där just . Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2014/15:77 om Sälen-Trysil Airport 103 Statsrådet (S): har frågat mig om jag och den nya regeringen kan lova att det investeringsstöd på till den planerade flygplatsen , som den tidigare regeringen beslutade om, kommer att finnas tillgängligt för flygplatsen eller om man avser att dra in det. I den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025, som beslutades , slås det fast att skulle avsättas i ett statligt investeringsstöd till landningsbanan i , under förutsättning att även andra intressenter bidrog med finansieringen av flygplatsinfrastrukturen. Som framgår av den presenterade budgetpropositionen anser regeringen att ett bidrag på till ombyggnad av Sälens flygplats bör ges för att ge besöksnäringen i Sälenområdet möjligheter att utvecklas. Ett statligt investeringsbidrag till flygplatsen förutsätter även ett godkännande av . 104 (M): Tack, infrastrukturministern, för ett bra svar! Jag är nöjd med svaret, och jag tycker att det är positivt att det finns en samsyn mellan Socialdemokraterna och den tidigare borgerliga regeringen. Låt oss slå fast att besöksnäringen är en av basindustrier. utgör tredje största besökslän, och där utgör vinterturismen en inte oväsentlig del. Det som sker uppe i nordvästra kring är någonting unikt i svensk historia. Där görs en ansats att bredda vinterturismen, skidturismen, och göra den till vad många andra besöksnäringsgrenar redan har lyckats med, nämligen att bli en exportindustri. Vinterturismen, oavsett var den finns i , står inför två väldigt stora utmaningar. Den första är att det dör lika många skidåkare som det föds i detta land. har andelen skidåkare av befolkningen minskat. Det var två och en halv miljon skidåkare när var på topp, och det är fortfarande två och en halv miljon skidåkare. Det andra problemet är att fjällen ofta ligger långt ifrån orter där stora populationer av människor bor. Folk är beredda att lägga ungefär fem dörr till dörr för att ta sig till en skiddestination. Detta ger vid handen att den kaka som de svenska skiddestinationerna har att slåss om blir mindre och mindre, eller i varje fall har stagnerat. har man, tack vare ett enormt stort engagemang uppe i nordvästra , kommit långt i ambitionen att skapa vad jag skulle kalla första destinationsflygplats – en flygplats som syftar till att göra skidåkning till en exportindustri. Viljan att resa till en skiddestination är stor runt om i . Vi förleds ofta här i att tro att anledningen till att vi inte har några utländska skidåkare i våra skidbackar är att våra fjäll möjligen är lägre än de är på jämförbara skidorter i till exempel . Men så är faktiskt inte fallet, utan anledningen är att det saknas kommunikationer. Om man ritar med en passare på kartan för att se vilka destinationer eller avreseorter som kan nås runt om i kan man konstatera att besöksnäringen i skulle kunna nås av 200–300 miljoner människor. Detta projekt är långt gånget. Det är som sagt glädjande att vi har en samsyn med Socialdemokraterna i frågan. Den tidigare regeringen beslutade att skjuta till i investeringsstöd till detta projekt. Min kvarstående fråga, herr talman, till infrastrukturministern är: Kan infrastrukturministern i denna kammare garantera att det tillväxtfientliga parti som ingår i regeringen inte får något inflytande över den här frågan och att regeringen inte under några omständigheter är beredd att förhandla bort detta, så som man ser ut att göra med till exempel eller Förbifarten? 105 Statsrådet (S): Interpellanten ber mig garantera att det ena av de två regeringspartierna inte ska få något inflytande över regeringens budget. Jag tror att det är svårt att svara jakande på den frågan. Den budgetproposition som regeringen kommer att gå till med står naturligtvis båda regeringspartierna bakom fullt ut. I denna budgetproposition är det tydligt uttalat att de 250 miljoner som interpellationsdebatten handlar om ligger kvar. Det finns ingen diskussion i den frågan. Vi har ingen individuell politikutveckling i regeringen. De interpellationssvar som lämnas i kammaren står naturligtvis hela regeringen bakom. Det svar som jag har lämnat här , att de 250 miljonerna i investeringsstöd till flygplatsen ligger kvar, är hela regeringens politik på detta område. Vi ser det på samma sätt som interpellanten, och vi har dessutom för avsikt att ta fram en politik för en utvecklad turismnäring och besöksnäring över huvud taget i . Vi tycker att det är ett område som har mycket stor potential. Vi tycker dessutom att den tidigare regeringen gjorde väldigt lite på det området. Både när det gäller att söka stora evenemang och när det gäller att utveckla turismnäringen i stort har vi sett att det finns en hel del i övrigt att önska. Vi ser att detta är ett område som har stor kapacitet och stora möjligheter att skapa nya arbetstillfällen. Det gäller inte minst arbetstillfällen för unga som annars kan ha svårt att få jobb. Speciellt på dessa orter, som inte direkt är storstadsområden, är det här en viktig möjlighet. Totalt sett avser regeringen att lägga förslag som ökar tillväxten och möjligheterna till jobb i stora delar av landet. I det kommer besöksnäringen naturligtvis att vara en del. Att se till att den här flygplatsen blir av är en nyckelåtgärd för att främja utvecklingen. 106 (M): Det som definierar huruvida man har en god politik för besöksnäringen är inte hur många internationella idrottsarrangemang man deltar i att söka. Snarare är det att skapa det som är grundförutsättningar i sammanhanget, nämligen förutsättningar för företagande och infrastruktur. Den tidigare regeringen tog initiativ till detta och var med och beslutade om att satsa . Det bör också påpekas att besöksmålen i norra nu lider av att man får höjda arbetsgivaravgifter för att anställa unga människor. Det är välkommet att infrastrukturministern ger beskedet att regeringen ligger kvar i satsningen. Men det jag bad infrastrukturministern försäkra var att man inte kommer att göra avkall på satsningen och att den inte blir ett billigt bondeoffer i en framtida förhandling med eller , som uttryckligen har varit emot den här investeringen. 107 (C): Jag tänkte ägna åt besöksnäringen. Jag noterar ministerns inställning till den – den är glädjande. Det här är ju en av våra allra största exportprodukter och har stigit en bra bit över 100 miljarder i omsättning. I infrastrukturplanen står det tydligt att man ska öka tillgängligheten till de stora besöksmålen. Det här är ett sådant besöksmål. Vi talar om 6 400 000 gästnätter, 100 000 bäddar och 3 miljoner skiddagar. Då talar vi inte bara om , utan vi talar om ett norsk-svenskt projekt som omfattar , Trysil, och Hemsedal. Det är alltså ett väldigt stort projekt att hantera. tar det i genomsnitt sex och att ta sig med egen bil till det här området, som är norra friluftsområde. Ska det expandera ytterligare är en flygplats den möjlighet som finns. berättar att med en radie når man ungefär 250 miljoner människor som kan ta sig till det här området. Vi ser också en förändrad tendens när det gäller resande. I stället för att man ligger hela veckor åker man torsdag–söndag, ungefär som när man besöker större städer i eller i världen. Vi har följt projektet noga. När vi tittar på antalet sysselsatta talar vi om kanske 1 000 nya jobb , med allt som det kommer att innebära. Om vi räknar på 60 000 influgna gäster kommer det att ge staten inkomster på bara i momsintäkter. Det ger en payoff-tid på lite . Det är ett ganska bra infrastrukturprojekt om man jämför. Direkt berörs ungefär 800 företag och indirekt kanske 1 600 företag. Detta i en bygd som har besöksnäringen som sin enda egentliga möjlighet att växa. är tendensen att det inte finns någon möjlighet till tillväxt för den här typen av verksamhet om inte tillgängligheten ökar kraftigt. Utan flyg ingen tillväxt. Flyget är den enda näringen av någon volym i en sådan här region. Det betyder också att den offentliga sektorn har stor möjlighet att få del av ökade skattepengar när fler kommer dit och spenderar sina pengar på olika sätt. Det ger på det sättet en bra möjlighet till ökad service och omsorg för barn, skolor och äldreomsorg. Det är kanske det just nu intressantaste besöksnäringsprojektet i som ministern får stöta på här på det här sättet. Jag förstår att det inte är lätt att sätta sig in i alla projekt som finns. Alla tillstånd och miljöprövningar är klara. Investerarna väntar på ett positivt besked av det slag som ministern lämnar . Det innebär att de utöver de 250 miljonerna är beredda att satsa ytterligare 350 miljoner på själva flygplatsen och upp till 1,1 miljarder på kringarrangemang. Här finns alltså alla förutsättningar att göra något riktigt bra. 108 Statsrådet (S): Det är trevligt att avsluta interpellationsdebatten med en interpellation där alla är helt överens om både behoven och åtgärderna. Jag tackar för debatten. Om man ser stora evenemang som isolerade företeelser har de ganska liten betydelse, även om de turistekonomiskt bidrar i hög grad till momsintäkter och annat. Men som hävstång för att locka andra besökare, för att få en näring att blomstra och för att utveckla nya idéer i en miljö har de enormt stor betydelse. Jag vet att den tidigare regeringen hade lite svårt att se den betydelsen, men så är det. Besöksnäringen är en viktig gren. Jag tror också att det finns en outnyttjad potential i någonting som vi har i men som vi själva kanske inte värdesätter tillräckligt: tillgång till ren luft, allemansrätten, rent vatten och möjligheter att ta del av en ekoturism som förmodligen kommer att växa i takt med att människor sätter allt större värde på att göra både etiskt och miljömässigt bättre val. Att kunna besöka och ta del av allt vi har att erbjuda på ett bra och tillgängligt sätt kommer naturligtvis också att bidra till tillväxt, inte minst i de delar av som har de största problemen med avfolkning och bristande tillväxt. Det här är alltså ett område som vi behöver arbeta betydligt mer med, och den här satsningen kan vara en del i ett sådant arbete. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till i väntan på att närings- och innovationsminister (S) skulle infinna sig i kammaren för att lämna svar på interpellationer. § 12 Svar på interpellation 2014/15:53 om skadeståndskrav på 109 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig om jag har gjort ställningstagandet att bör dra tillbaka sina skadeståndskrav på . Han har också frågat om jag kommer att motsätta mig klausuler om investeringsskydd i EU:s handelsavtal med och . Beträffande frågan om får jag framhålla att omfattande energiomställning och beslutet att fasa ut all kärnkraftsproduktion i innebar en omfattande förändring av förutsättningarna för verksamhet i . och ledning är skyldiga att tillvarata bolagets ekonomiska intressen och agera i enlighet med regeringens ägarpolicy. Frågan om eventuell kompensation för beslutet att fasa ut kärnkraften och de rättsliga åtgärder som vidtas för att erhålla sådan kompensation är därför ett ansvar för bolagets styrelse och ledning. Jag förväntar mig att agerar korrekt och på lämpligt sätt för att tillvarata bolagets intressen. Jag kan också tillägga att har grundat sin stämning på energistadgefördraget, vilket är en internationell överenskommelse på energiområdet som ratificerats av EU och 47 stater, främst från . Bland de anslutna staterna återfinns och . Energistadgefördraget, som godkändes av 1996, innehåller bland annat regler om investeringsskydd och en investerar–stat-tvistlösningsmekanism. Vad gäller generellt har statsministern beslutat att ska höra till mitt ansvarsområde. För att ta ett helhetsgrepp när det gäller styrningen av , i syfte att göra bolaget ledande i omställningen av energisystemet mot en högre andel förnybar energi, har det skapats en särskild statsrådsgrupp, som leds av mig. Mot den bakgrunden avser jag inte att vidta ytterligare åtgärder. Vad gäller frågan om klausuler om investeringsskydd och skiljedomsförfarande i avtalen med respektive vill jag hänvisa till mitt tidigare svar på interpellation 2014/15:26. Där redogör jag för viktiga utgångspunkter för regeringen beträffande dessa handelsavtal i allmänhet och frågorna om investeringsskydd och deras fortsatta hantering i synnerhet. 110 (V): Tack, , för svaret! Jag har diskuterat här i kammaren. Då har jag debatterat med borgerliga ministrar. Det har handlat om Nuonaffären, kolinvesteringar och stora ekonomiska förluster i och . Det som har utmärkt ministrarna när vi har debatterat detta är att de inte har velat ta ansvaret som ägare. De har sagt att det är ledning som sköter detta, att de inte har någon åsikt och så vidare. Jag har tyckt att det har varit att inte ta ansvar. Tyvärr måste jag konstatera att argumenterar precis som de borgerliga ministrarna gjorde: Ansvaret ligger på ledning. Men jag menar att ägaren – staten, , regeringen – har ett ansvar för att säga vad man tycker. Agerandet i , där i praktiken försöker förhindra eller få ut ett jättelikt skadestånd därför att man har valt att avveckla kärnkraften är märkligt från den här regeringens utgångspunkt – mer märkligt än från den förra regeringen. Den här regeringen säger ju att målet i är att stegvis avveckla kärnkraften och att satsa på förnybart – precis det som gör men det som , statens bolag, motsätter sig. har inte bara slösat bort svenska skattebetalares pengar. De har en politik som är dålig för klimatet. De orsakar jättelika koldioxidutsläpp. De satsar på kolbrytning och nya kolkraftverk i . De har försökt bromsa den tyska omläggningen att stänga kärnkraften. De har skämt ut sig i både och genom hur man har hanterat städernas elnät, vilket har lett till lokala folkomröstningar. Jag skulle vilja säga att agerande i är det enskilt största problemet för bilden av i , ett av våra viktigaste grannländer. Det är ett problem i de tysk-svenska relationerna att uppfattas som det gör. Frågan är då: Är det rätt av att gå via denna tvistlösningsmekanism och detta internationella avtal? Jag menar att är en rättsstat. har, precis som , ett rättssystem. Där finns det regler om konfiskation, och det finns regler om kompensation vid olika typer av affärer. I så fall menar jag att dessa avtal inte borde finnas, därför att det då är de nationella rättssystemen som ska avgöra. I annat fall lägger man någonting ovanför de nationella demokratierna. Det är också uppenbart att investering i tysk kärnkraft tyvärr också är en felinvestering. När man köpte kärnkraftverken hade Förbundsdagen , , beslutat att man skulle avveckla kärnkraften. köpte kärnkraftverken efter att Förbundsdagen hade tagit sitt första beslut om kärnkraftsavveckling. har de två stora kärnkraftverk som man äger helt – Krümmel och Brunsbüttel – stått still. köpte kärnkraftverk som man visste att ville stänga. De fungerade inte när man tog beslutet att avveckla dem, utan de har stått still . Och den vill stänga kärnkraften även i . Detta gör att skadeståndskravet från mot är lite pinsamt. Detta är också en principfråga. Ska företag kunna stämma rättsstater för demokratiska beslut? hänvisar till den förra interpellationsdebatten, också den med en vänsterpartist.