prot · H10977 · 2014-03-04 00:00:00 — Det är bra, och dem ska vi lyfta upp. Det vore dock bra att alla fick chansen och att vi ser till att denna möjlighet finns i alla skolor. 12 Utbildningsminister (FP): Det finns många stora problem i svensk skola. Den digitala kompetensen är inte ett av dem, hävdar jag. I internationella jämförelser sjunker som en sten när det gäller kunskaper i läsning, skrivning, matematik och naturvetenskap, men vi ligger bland de främsta i världen i digital kompetens. Vi ligger etta när det gäller den vuxna befolkningen, och bland dem som går i högstadiet är vi fyra i världen. Det och har konstaterat är att våra elever behärskar it-verktyget, det vill säga tekniken för att gå in och leta reda på information. Problemet är ett annat, nämligen att svenska elever är sämre på att värdera den information de läser på nätet. Det är problemet i sammanhanget, tycker jag. Vad handlar detta om? Jo, om allmänbildning och att förstå att allt som står inte är sant. Det är inte den tekniska kompetensen för att hantera en dator vi talar om då utan allmänbildning. Om en webbsida till exempel påstår att Förintelsen inte existerat utan är en bluff ska man förstå att det är fel. Det har inte med teknisk kompetens att göra, utan det har med kunskap i historia och allmänteoretiska ämnen att göra. Svenska elever är sämre på källkritik och att värdera det som står på nätet. Jag delar helt uppfattning att vi inte ska luta oss tillbaka. Vi ska fortsätta denna utveckling. Den nya läroplan som alliansregeringen har infört är en kraftig uppskruvning som är långt mycket bättre och mer ambitiös än ITIS, som införde . Det är infört i examenskraven i den nya lärarutbildningen, och varenda lärarstudent har naturligtvis laptop under utbildningen. Vi har alltså kommit mycket längre än på ITIS-tiden och är bland de främsta i världen, men vi ska som sagt inte luta oss tillbaka utan fortsätta vara ambitiösa. I mitt arbete som utbildningsminister finns det dock andra problem som är större än detta. 13 (S): Jag vet att har stora problem med att resultaten i skolan sjunker som en sten. Jag lider med skolministern eftersom skolresultaten bara fortsatt att sjunka sedan han blev skolminister, och han har ju varit skolminister längst . Men låt oss vända på det och säga att it i skolan skulle kunna vara ett sätt för eleverna att lära sig också de andra ämnena. De kan lära sig genom det digitala lärandet, och så sker på många håll i landet. Givetvis måste elever vara källkritiska. Det hade ministern och jag en särskild debatt om , och det är mycket viktigt. Man kan dock använda sig av den digitala tekniken i det pedagogiska lärandet om historia, matematik, läsförståelse och skrivande. Många skolor använder sig av denna teknik, och vad jag efterfrågar är att fler skolor och barn ska få denna möjlighet. Vi måste stärka oss i den globala konkurrensen. Som jag sade har flera länder en befolkning med högre utbildningsnivå och har kommit långt med den digitala undervisningen. Här har vi stora utmaningar framför oss. Jag förstår att tycker att de andra problemen han har är större, och jag delar den uppfattningen. Men använder vi oss av det digitala lärandet och den digitala pedagogiken slår vi två flugor i en smäll. Eleverna kan lära sig svenska, läsförståelse, källkritik, historia, matematik och så vidare genom den digitala tekniken, om vi använder oss av rätt undervisning. Det är rätt, , att vi har kommit mycket längre än ITIS. Samhället har förändrats. Det var ett sätt, som jag sade. Givetvis har utvecklingen gått vidare. Det hade varit bedrövligt om det stått still och inget hänt. Vi måste flytta fram positionerna, och jag saknar kompetensutveckling och insatser riktade till lärare. Man skulle kunna göra på ett annat sätt. 14 (S): Det är sant att är bra på det som kallas för digital läsförståelse. Det är tur, för det är bra för att vi har den förmågan. Den kommer att vara nyttig i utvecklingen av vår arbetsmarknad och vårt samhälle. Det finns dock en sak som jag undrar över varför ministern inte är lite mer arg på, och det är att klyftorna har ökat så mycket. Den digitala kompetensen speglar PISA-resultaten. Det kompensatoriska uppdragets genomförande, som var en av svensk skolas stora stoltheter, har rasat. visade i en utvärdering att det är långt från likvärdigt och jämlikt. Det handlar inte bara om tillgången utan också om möjligheten att delta i pedagogiskt utformad it-stödd undervisning. Att använda informations- och kommunikationsteknik, IKT, handlar inte bara om att ha datorn som en avancerad skrivmaskin, att skicka mejl och att administrera meddelanden till familjer eller mellan elever och lärare, utan det handlar om att samarbeta och dela med sig. Sharing is caring, säger man. Det handlar om att dela med sig mellan skolor, lärare och elever. Det handlar om att agera med hela världen och att kunna förstå tjusningen i att lära sig geografi genom att samarbeta med skolor i . Det gör man inte genom att sitta i en datasal . Det behövs en tydligare ämnesdidaktisk utveckling för detta, och det efterfrågar lärosätena. Det behövs något gemensamt för att kunna få till det. Utvecklingsperioden för detta har inte varit så lång, men vill och ska ligga i framkant. Det är nyttigt för oss och för eleverna. har doktorerat på IKT-användning i skolan och elevers tekniska kapital. Hon har visat att det som visade 2013 i undersökning bakåt i tiden är likadant. Det är föräldrarnas förmåga och framför allt användningsmönster som avgör elevers möjlighet att använda IKT och utveckla en egen digital kompetens. Det finns en könsaspekt på detta också. Jag skulle önska att ministern var lite mer arg och inte lika nöjd med detta, även om det finns en del bra saker att säga i sammanhanget. Digital kompetens är en av EU:s åtta nyckelkompetenser. Det handlar inte bara om att kunna behärska datorn. Det handlar om att kunna navigera i det samhälle som har växt fram. Det är inte ens ett nytt samhälle. Den nya generationen har levt i detta. Skolan måste vara först och relevant för dem som växer upp . Det finns många lärare som jobbar för detta och som sliter hårt för att kunna få förutsättningar för det. Kanske är det detta vi ser i PISA-undersökningen. Många elever säger att skolan inte är verklighetsförankrad och att den inte ger dem vad de behöver. De vet att de behöver skaffa sig detta någon annanstans. Jag tror att digital kompetens är ett område där svensk skola skulle behöva utvecklas. 15 Utbildningsminister (FP): sade att jag har varit skolminister längst tid. Jag har hört det , men ni osynliggör när ni säger så, . Han var utbildnings- och skolminister . Jag räknar med att slå det, men jag har inte gjort det . Att socialdemokratiska skolministrar – och allt vad de hette – har suttit beror uppriktigt sagt på att de oavbrutet fick sparken. Jag förstår det här. blev utsedd till it-talesman i sitt parti och har som huvuduppgift att mucka med alliansregeringens ministrar på it-området. Det är otacksamt, för vi är bäst i världen på det området. Det är lite synd om på det sättet. Jag lyssnar naturligtvis på den kritik som finns, men uppriktigt sagt finns det många områden där vi inte är bäst i världen och som vi fokuserar mycket på nu för att lyfta . När det gäller it är vi dock bäst. Bland dem som har gått ut skolan är vi etta inom digital kompetens, och bland dem som går i skolan är vi fyra. Vi är bland de absolut bästa i världen. När det finns kritik mot vår förmåga i skolan gäller den inte tekniken utan förmågan till källkritik. Det handlar om att man ska vara kunnig inom allmänbildande ämnen så att man förstår när något man läser på nätet inte är korrekt. Det är vad det handlar om när det gäller att förbättra den digitala kompetensen. Det är vad som kom ut av PISA-undersökningarna beträffande digital förmåga. Om det finns någon kommun i som inte låter sina elever använda it och digitala hjälpmedel under undervisningstid i gör de ett allvarligt fel. Jag tror inte att det finns. Jag tror att alla gör det. Det betyder inte att alla oavbrutet sitter framför datorn. Det ska de inte göra. Men alla elever har detta i sin undervisningstid i . Så var det inte , men så är det . Ny teknik, till exempel plattor, blir ännu mer tillgänglig och lätt att använda. Jag är starkt engagerad i detta, men jag har svårt att förstå den fruktansvärda kritik som ni uppbådar mot sakernas tillstånd. Vi är bland de bästa i världen, och utvecklingen går åt rätt håll på punkt efter punkt. Fler söker in på dessa utbildningar på högskolor, och vi utökar platserna. Andelen kvinnor ökar. När det gäller användandet av it i skolan ökar kompetensen och förmågan. Det finns dock en stor plump i protokollet, och det är förmågan till källkritik. Där handlar det om att elevernas allmänbildningskunskaper är för låga i många av de viktiga ämnena. Men det avhjälps inte med ytterligare datorer, utan det handlar om en undervisning där eleverna i högre utsträckning når målen i de traditionella kunskapsbärande ämnena i skolan. 16 (S): Utvecklingen går framåt. De som har vunnit nu nöjer sig inte med sin guldmedalj. De hänger inte upp den och tänker: Yes, nu är jag bäst i världen, nu kan jag luta mig tillbaka. De tränar vidare och vet att konkurrenterna kommer att träna ännu hårdare till nästa gång det är tävling. Så är det med allting, också när det gäller politik. Vi kan vara bäst i världen och blev det också när vi blev utsedda till världens bästa it-nation. Jag brukar hävda att skälet är de kommunala bredbandspengarna, it i skolan och hem-pc-reformen. Jag vet att har en annan syn på det, men det var därför vi fick priset. Det redogjorde man för när vi blev världens bästa it-nation. Vi har legat kvar i topp, och vi ligger fortfarande bland de bästa. Men vi ska veta att många länder tränar inför OS-medaljen och kommer i kapp på område efter område. Det gäller digital kompetens, utbildning och it över huvud taget. Det är naturligtvis jättebra att andra länder jobbar på, men vi kan inte leva på gamla meriter utan måste flytta fram positionerna. Vi måste ständigt se till att vi är med i samhällsutvecklingen. Det går oerhört snabbt nu när det gäller den digitala utvecklingen. För tre trodde vi inte ens att vi skulle ha plattor över huvud taget . Det går väldigt snabbt. Vi måste hänga med, undervisningen måste hänga med och vi måste ge fler chansen. Vi får inte lämna någon bakom oss när vi går vidare in i det digitala samhället, vilket vi gör med väldig fart just . 17 (S): Vi har tidigare debatterat behovet av en nationell it-strategi för skolan. Jag är alldeles övertygad om att ministern är besjälad av det han berättade om: att man behöver arbeta med digital kompetens i skolan och att vi är bra i . Det är sant, men det ministern inte har gjort är att sätta i gång. hade man kunnat börja på ett arbete som kunde ha lett fram till en nationell it-strategi för skolan. Det har , som vi jämför oss med i PISA-undersökningen, gjort . Alla länderna har gjort detta, utom som har sagt att vi definitivt inte ska göra det. De har ett arbete för en statlig strategi när det gäller it i skolan. Detta leds från – ett land där staten generellt har lite att säga till om i skolan. Det är en finsk professor som leder arbetet. är det påtagligt att detta behövs. sliter kommunerna och friskolorna i med att försöka få ordning på avtal med Google och andra leverantörer av molntjänster och öppna lärresurser för att kunna ge sina lärare och elever möjlighet att använda den nya tidens verktyg på ett säkert sätt. Men till skillnad från i finns det i inget arbete för att skapa den typ av kunskap om avtal och licenser som behövs. Detta är ett typexempel på vad en nationell it-strategi skulle kunna göra. Det har vi föreslagit, men ministern har motarbetat det . Det är inte lyckosamt för elever eller för framtid. 18 Utbildningsminister (FP): blev ett av världens ledande it-länder. Orsaken till det var inte de statliga bidragspengarna, som hävdar. Orsaken var att vi var först med att avreglera telekomsektorn. Det var det som drev fram ett antal kommersiella tv-företag, , mobiltelefoni och allt möjligt. Detta gjorde att blev först, och vi nådde den så kallade it-boomen . Vi är fortfarande ett av de ledande länderna, men det är klart att andra länder kommer i fatt. Det är självklart. It är ett otroligt viktigt verktyg i skolundervisningen. Som ni har påpekat är detta också viktigt för att kunna ha en it-kompetens och digital kompetens med sig ut i livet. Utvecklingen går så snabbt att de problem vi diskuterar är gårdagens problem. har alla elever i svensk skola tillgång till digitala verktyg, om än inte och inte i varje årskurs – kanske inte alla årskurser i lågstadiet. Alla har under sin skoltid tillgång till digitala hjälpmedel, även elever från det mindre antal hem som inte har dator. Detta var relevant , då huvuddelen inte hade datorer i hemmet. har de det. Men alla har naturligtvis inte det, och alla har det inte på en tillräckligt kvalificerad nivå. Därför är det viktigt att de har det i skolan, som en kompensatorisk åtgärd så att alla kan hantera it-verktyg när de går ut skolan. Detta är tydligt i alliansregeringens läroplan, och det ingår i alliansregeringens nya lärarutbildning. Det finns fler datorer i svenskt skolväsen än någonsin förut. Den tekniska utvecklingen gör att de nya plattorna är mycket billigare än datorerna var . Det gör det också lättare att göra dessa investeringar . Utvecklingen är fantastisk, och jag upplever att skolväsendet hänger med. Ofta är det snarare personalens förmåga att hänga med i den tekniska utvecklingen än tekniken i sig som är utmaningen. Vi ligger verkligen i framkant på detta område, och det ska vi fortsätta att göra. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2013/14:304 om normkritisk sexualundervisning för att förebygga sexualbrott 19 Utbildningsminister (FP): har frågat mig vad jag vill göra för att säkerställa att samtliga elever får tillgång till en normkritisk sexualundervisning. Ett av delmålen för regeringens jämställdhetspolitik är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra och att kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Skolornas sex- och samlevnadsundervisning är viktig i detta sammanhang. Genom den undervisningen ska alla flickor och pojkar ges stöd och information för att utveckla och stärka sin självkänsla och identitet samt respekt för andra människors kroppsliga integritet. Enligt läroplanerna för grund- och gymnasieskolan är människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet samt jämställdhet mellan kvinnor och män några av de värden som skolan ska förmedla och förankra. Läroplanerna anger vidare att rektorn har ett särskilt ansvar för att eleverna får kunskaper om sex och samlevnad. Frågor om sexualitet, jämställdhet, relationer och ansvar ingår också i flera av kursplaner och gymnasieskolans ämnesplaner. Det är lärarna som mer i detalj planerar undervisningen och huvudman och rektor som ansvarar för att läroplanens intentioner uppfylls. Regeringen har givit flera uppdrag att genomföra normkritiska utbildningsinsatser och i uppdrag att stödja skolorna i arbetet med sex- och samlevnadsundervisning. Detta omfattar att erbjuda utbildningsinsatser för lärare och annan personal. ska också utveckla och sprida stödmaterial för att skolan ska kunna ge en undervisning där ungdomar får möjlighet att reflektera kring synen på sexualitet, jämställdhet och normer. 20 (S): Tack, , för svaret! Bakgrunden till den här interpellationsdebatten är de medialt uppmärksammade fall av våldtäkt och övergrepp som inte har lett till fällande dom. En stor del av den mediala diskussionen har handlat om rättsväsendet. Men vi behöver också prata om det förebyggande arbetet, om de frågor som ställs till förövare och offer. Återkommande får vi höra ifrågasättande av allt ifrån kvinnors klädsel och alkoholkonsumtion till tidigare sexuella erfarenheter. På den andra sidan nämns alkohol och okunskap eller kanske snarare brist på förstånd hos den manliga parten, som hänvisar till argument som att man inte har förstått eller begripit att man har utfört en våldtäkt. Alkoholkonsumtion är särskilt intressant. I en undersökning av Amnesty, som har tittat på attityder kring sexuella övergrepp hos unga, visar det sig att man tycker att kvinnors ansvar ökar när de har druckit alkohol, medan mäns minskar. De här föreställningarna är stereotypa föreställningar som tar sin utgångspunkt i att flickor och unga kvinnor inte har en egen sexualitet och anses vara sexuellt tillgängliga för män så länge motsatsen inte hävdas. I vissa fall ligger tolkningsföreträdet hos unga män, trots att det har förekommit motstånd både fysiskt och verbalt. Detta är byggt på att kvinnan i fråga har visat sexuellt intresse redan före eller till exempel har sagt sig uppskatta sex. Då är man helt plötsligt tillgänglig för vilka sexuella aktiviteter som helst, oavsett om man har protesterat eller inte. Det bygger på normer och förlegade föreställningar om mäns och kvinnors sexualitet. Normer är det som bekant svårt att lagstifta om, utan det behövs ett långsiktigt förändringsarbete. Därför blir skolan otroligt viktig i sammanhanget. Vi vet att tillgången till normkritisk sexualundervisning varierar kraftigt i landet och att skillnaden i kvalitet i undervisningen i skolan är stor. gjorde Myndigheten för skolutveckling, på dåvarande S-regerings uppdrag, en utvärdering som visade på stora kvalitetsbrister och brister i likvärdigheten. Den biologiska kunskapen om hur barn blir till får de allra flesta barn och unga till sig. Men just den reflekterande del som normkritiskt handlar om mäns och kvinnors sexualitet ser väldigt olika ut på olika ställen i landet. Det gäller både tillgången till den och hur den är utformad. Trots att det finns tydligt utskrivet i både kurs- och läroplan varierar det kraftigt. Den nuvarande läroplanen har varit i bruk i tre läsår. Min fundering är: Är det inte dags att på nytt se över vad som har hänt med sexualundervisningen i skolan? Det är trots allt ett tag sedan det gjordes sist. En av de saker som ministern tar upp i sitt svar är de uppdrag som har getts till , som bland annat omfattar studier på unga mäns syn på våldsutövande ur ett genusperspektiv. Det vore intressant att höra vilka slutsatser som utbildningsministern har dragit av det uppdrag som har getts till , som också tas upp i svaret. 21 (S): Det är intressant att se på hur man förebygger sexualbrott, alltså inte bara vad man kan göra när brottet väl har ägt rum, för då har ju skadan redan skett, även om det självklart är jätteviktigt att offren får bättre upprättelse än . Vi måste också förebygga. Det sändes en intressant dokumentär som hette Ingen riktig våldtäkt. Den handlade om hur många ungdomar befinner sig i gränslandet mellan sex och övergrepp. Det är inte alltid en ful gubbe som hoppar upp från buskarna och våldtar en ung tjej, utan ofta är det jämnåriga killar. Ofta kan det vara att man är på fest eller till och med är intresserad av den kille som sedan våldtar en. Man kan se att de här tjejerna – det är självklart också killar som är utsatta, men det är fler tjejer – senare tar på sig skulden. De säger: Tänk om jag inte hade följt med, tänk om jag inte hade druckit. Det blir en kombination av att de själva känner att de har gjort något fel och de värderingar som de omges av. De har gjorts undersökningar bland ungdomar av vilka värderingar som de har i de här frågorna. Tyvärr kan man se att många tycker att det inte är någon riktig våldtäkt om tjejen är full – om hon har druckit för mycket är det ingen riktig våldtäkt. Det kommer in även sådant som hur man klär sig, hur man beter sig och tidigare sexualhistorier, om man har ett rykte om sig. Ett sådant rykte kan uppstå på väldigt lösa grunder. Även bland ungdomar finns det en del gamla värderingar som dessutom värderar tjejers och killars sexualitet olika. Att en kille har haft många sexualpartner kan till och med vara positivt för hans rykte, medan det blir negativt för en tjej – och det behöver inte ens vara sant, utan det kan vara ett rykte som har spridits på lösa grunder. Även om det görs en hel del för att försöka förbättra värderingarna och när inte alltför mycket har hänt, trots att vi lever i modern tid, måste vi göra mer. Precis som säger: Visst fungerar det på en del håll. Men det är inte överallt. Det viktiga är att se till så att detta sprids till alla skolor och når alla barn och ungdomar oavsett vilken skola man råkar gå på, oavsett var man bor och oavsett vilka lärare man råkar ha. Visst får man god kunskap i hur ett samlag går till och hur ett barn kommer till. Men kring sexualitet finns det också värderingar, och det borde man jobba ännu mer med – och faktiskt ifrågasätta värderingarna. Jag tror att man skulle kunna åstadkomma mycket om man diskuterade detta på allvar och fokuserade på de problem som finns. Ungefär 6 000 våldtäkter anmäls . Då räknar man med ett mörkertal vilket innebär att bara en bråkdel av alla våldtäkter anmäls. Sedan är det bara ett par hundra fall som leder till fällande dom. Detta är såklart jätteallvarligt. Men mörkertalet är också fruktansvärt. De som gjorde , som bygger på verkliga händelser, berättade att de träffade många som hade blivit våldtagna men som inte hade anmält. De vågade inte. De var rädda för att inte bli trodda och tog på sig skulden. Jag hoppas alltså att vi kan göra ännu mer på området. 22 Utbildningsminister (FP): Tack för interpellationen från och för inläggen från både interpellanten och . Jag delar helt och hållet både problembeskrivningen och er upprördhet över att samhället och vi allihop tillsammans gör för lite. Jag funderar också mycket, även när jag fick interpellationen, över hur vi ska gå vidare. Precis som ni blev jag oerhört upprörd över de här fallen som har uppmärksammats mycket men som naturligtvis är toppen av ett . Det är uppenbart att ett gäng grabbar har betett sig fullständigt svinaktigt, men rättsväsendet blir ändå maktlöst i slutändan. I våra partier funderar vi alla på hur vi kan skärpa lagstiftningen och hur vi kan ge rättsväsendet mer tänder att agera när det sker. Men i interpellationen är ni inne på om vi kan förebygga mer så att det inte sker över huvud taget. Det är också en oerhört viktig diskussion. Innan jag går in på vad skolan kan göra rent konkret måste vi förstå att skolan inte kommer att kunna lösa detta ensam. Hur många uppdrag vi än ger till kommer det inte att ensamt lösa problemet. Vi talar om värderingar som överförs från generation till generation, från människa till människa. De ser annorlunda ut . Jag skulle vilja säga att värderingarna ser bättre ut än de gjorde om vi går tillbaka i tiden, men värderingsförändringen är inte tillräcklig. Vi måste gå längre. Mycket handlar om samhällsdebatt. Det handlar inte alltid om en paragraf vid lagstiftning eller ett regleringsbrev till en myndighet. Samhällsdebatten påverkar värderingar. Debatten förs också. Ni är båda aktiva. Jag själv, många i mitt parti och många politiskt verksamma är också aktiva i samhällsdebatten för att påverka värderingar. När man talar om skolans uppdrag i sammanhanget måste man förstå skolans begränsade möjligheter, men jag delar ändå uppfattningen att skolan har möjligheter. Därför är läroplanen mycket tydlig på den här punkten. Vi vet dock alla att det som står i en läroplan bara är en del. Den viktiga frågan är det som händer där ute i klassrummet. Jag har givit i uppdrag åt både och att ta fram olika typer av stöd för lärarna i de här situationerna. Det är mycket lättare att undervisa i de biologiska processerna kring hur barn blir till än i detta som handlar om värderingar. Det är otroligt mycket svårare att undervisa i det. Det måste man ha respekt för. Ungdomarna är ju inte nollställda när de kommer till undervisningen i ämnet. Ungdomar har en massa värderingar med sig, och ska läraren ibland försöka vända och vrida på de värderingarna och diskutera och ifrågasätta.