prot · H10989 · 2014-03-25 00:00:00 — är ett bra land att leva i, men någonting håller på att gå sönder. var det 6 procents arbetslöshet här i landet. Jag skulle i och för sig uppskatta om finansministern lyssnade på mig. Jag har dessutom, herr talman, lämnat in tre interpellationer, och ingen av dem tänker , vill inte , svara på. Om jag går in i debatten med anledning av interpellation, bara för att kanske ändå få en debatt med , tycker jag att det är på sin plats att han lyssnar på vad jag har att säga. Annars spelar det ingen roll. Dessutom skulle jag vilja veta varför förhalar svaren på mina interpellationer. De handlar om de här frågorna. klarar av att svara men inte mig. hänvisar till att han är ute i landet, reser och har andra åtaganden, men just nu sitter han här. Ändå säger han att han inte har möjlighet att svara på mina frågor angående skattesänkningar. När det gäller skattesänkningar slogs ni med näbbar och klor för att ni måste få sänka skatten ytterligare. Om ni inte får sänka med 3 miljarder till kommer alla budgetregler att brytas sönder. Allting kommer att falla. Ni hade särskilda scenarier i . Ni tog in förståsigpåare som skulle undervisa er och som sade: Det kommer aldrig att gå; budgetreglerna kommer att rasa samman. Allting kommer att falla om ni inte får sänka skatten med ytterligare 3 miljarder. Sedan hände det någonting . fick en uppenbarelse. Han insåg att det var valår. Plötsligt säger : Nej, vi ska inte sänka skatterna mer. ska antagligen samma personer som fick intyga hur viktigt det var att sänka skatterna intyga hur viktigt det är att inte sänka skatterna. Jag tycker att fifflar och tricksar och har undergrävt sin egen trovärdighet på detta sätt. vet vi som är minnesgoda att sade precis likadant: Nej, vi ska inte sänka skatterna . Så säger när det är valår, och sedan fortsätter han att sänka skatterna. Ni säger att ni fixar jobben. Det var 6 procents arbetslöshet när ni vann valet . säger att det möjligtvis kan bli 6 procents arbetslöshet . Alltså har vi tio förlorade år med den borgerliga regeringen. Ni kan skylla på sossarna och på den internationella lågkonjunkturen, men ni sade att ni skulle fixa jobben. Det har ni inte gjort. Ni har misslyckats med det ni gick till val på. Människor lider, människor hamnar utanför det som ni kallar för utanförskap, det vill säga att människor har en ersättning, en trygghet. Det har de förlorat . Ni har slagit sönder människors framtidstro. De har ingenting att leva på utan får leva på sina anhöriga, som så tydligt påpekade. Ändå är ni väldigt nöjda med massarbetslösheten, med 87 miljarder i underskott, och ni har mage att påstå att det går fantastiskt bra och att ni är bäst i världen. Jag vet vad människor tycker om det här. Ni har misslyckats med det som ni gick till val på, nämligen att minska arbetslösheten. Vi behöver en ny regering. 140 Finansminister (M): De frågor som ställts här är vad regeringen gör för att minska arbetslösheten och vad vi gör för att få fart på den ekonomiska tillväxten. Det är två grundfrågor vi debatterar. Jag har väldigt noggrant besvarat dem och redovisat för kammaren och ledamöterna i vad regeringen gör. Det första som vi måste ta som utgångspunkt är att vi är i den mest allvarliga och besvärliga ekonomiska krisen . Vad är det som har hänt i ? Vi har den högsta sysselsättningsgraden av alla de europeiska länderna. Vi har ett stort arbetskraftsdeltagande som har utvecklats väl under krisen. Sysselsättningen har ökat med 200 000, och långtidsarbetslösheten är bland de lägsta. Det är siffror som tyder på att den svenska modellen har klarat krisen i bättre skick än de flesta andra länders. Därtill kan vi väga in att tillväxtsiffrorna är högre och att de offentliga finanserna är starkare. Det här är alltså en ekonomisk utveckling som präglas av att vi framgångsrikt har fört förbi den avgrund som upplevts i många andra länder. Jag vill särskilt understryka att jag tycker att det är positivt att andelen socialbidragstagare är lägre, trots den värsta krisen sedan depressionen, än när den här regeringen tillträdde. Det är ett positivt resultat av att vi har höjt människors inkomster genom att vi har haft en reallöneutveckling som är starkare än i andra länder och genom att vi klarat den sociala sammanhållningen. Vad är det för politik som vi vill föra för att minska arbetslösheten och få fart på den ekonomiska tillväxten? Där har vi varit väldigt tydliga. Det första är att vi måste hålla ordning på stabilitetsfaktorerna i ekonomin. Offentliga finanser måste vara starka. Vi måste ha en låg skuldsättning, vi måste upprätthålla låg inflation och vi måste upprätthålla en hög grad av finansiell stabilitet. Vi måste förstärka drivkrafterna i ekonomin både för företag och för människor att arbeta, investera, spara, starta företag, driva företag, anställa människor, producera nya varor och vinna nya framgångar på världsmarknaden. Det är med de drivkrafterna vi bygger en stark ekonomisk utveckling. Sedan handlar det naturligtvis om en fundamental tilltro på att kunskap är central. Vi har tidigarelagt betyg, och vi har utvidgat undervisningstiden. Vi satsar mer på läxläsning och har fler nationella prov. Med betyg, undervisning, läxor och prov bygger man resultat i skolan. Det här är den utgångspunkt vi har för vår politik. Stabilitet, drivkrafter och kunskap – det är så man långsiktigt minskar arbetslösheten och stärker den ekonomiska tillväxten. Mot det här står tre grundläggande problem i den socialdemokratiska politiken, som vi alltså inte får några som helst inlägg kring i den här diskussionen. Det finns ett stort budgethål. 15 miljarder av finansieringen har fallit. 15 miljarder av finansieringen finns inte mer. 15 miljarder av finansieringen kan inte användas. Till det kommer omfattande löften om att man ska öppna sjukförsäkringen så att utgifterna exploderar. Det här är ett grundläggande problem. Det andra är att i den grundläggande orienteringen i kunskapspolitiken, med betyg från årskurs 4, med betyg från årskurs 6, säger nej. Då undergräver man naturligtvis förutsättningarna för att minska arbetslösheten och få fart på ekonomin. Så är det skatterna. Hur logiken är när man vill höja skatten särskilt för ungdomar och restauranger är mycket svårt att förstå. Vi redovisar vår politik öppet, tydligt och klart. Vi svarar på de frågor som finns i interpellationerna. Socialdemokraterna vill inte diskutera budgethål. De vill inte diskutera kunskap, och de vägrar att ge svar om sin egen skattepolitik. 141 (S): Jag vill först säga att besökte samtliga trollerikurser som Per Schlingmann genomförde. Han lärde sig att blanda statistik och lägga ut dimridåer. Men han tappade trollstaven för när han sade: Arbetslösheten är lika låg nu som då styrde. Jag erinrar om Borgs, och andras härnadståg mot massarbetslöshet och utanförskap. Därmed föll trolleritricket. Jag är också förvånad över att finansministern ännu inte – men han har en chans till – mer kraftfullt har sagt: Bidragsslussarna ökar! Socialdemokraterna föröder alla framgångar, när vi talar om anständighet för de arbetslösa. Jag hade önskat att han hade sagt det, för då hade jag hänvisat till kontrollfråga fem. sade att en anständig arbetslöshetsförsäkring är ett måste, en 80-procentsnivå. säger att man nog måste justera arbetslöshetsförsäkringen. Hotar han också din samtid och framtid, ? Öppnar han bidragsslussarna så att de sköljer över och föröder ? Nej, finansministern, jag tror att det är så som sade i sitt installationstal: En borgerlig regering ska bedömas utifrån hur många jobb den skapar. Just så är det, finansministern. 142 (S): I sitt svar till säger finansministern att trösklarna åter ska sänkas. För mig innebär det som finansministern säger att med de höga löner som man har i kan man inte sänka arbetslösheten. Vad har man annars trösklar till? Har sjukvårdsbiträden, hotell- och restaurangpersonal och så vidare så mycket betalt att trösklarna ytterligare måste sänkas? Är det så, ? Har de för mycket betalt, eftersom det är ett hinder för att skapa fler jobb? Den frågan är berättigad att ställa. Det här landet har, såvitt jag vet, inte ökat sin välfärd och skapat den förhållandevis höga sysselsättningsgrad som vi har på grund av att vi har konkurrerat med låga löner. Vi har konkurrerat med bland annat hög kompetens och leveranssäkerhet. Men här säger att trösklarna är för höga. De anställda har för mycket i lön. Sedan använder han också sociala avgifter och arbetsgivaravgifter. Jag vill poängtera för finansministern – och för statsministern för den delen och även för , som sitter vid finansministerns sida – att sociala avgifter är avsatt löneutrymme för löntagare. De har avstått löneutrymme där 18 ½ procent betalas in till pensioner, till arbetsgivaravgifter och så vidare. På ett bräde kan finansministern stryka det och säga: Ja, vi sänker trösklarna. Alltså är löneutrymmet för stort för löntagarna. För mig är det en bakvänd politik som flera länder har försökt att driva. Deras politik har gått baklänges, och det har den här också gjort . Låt oss byta regering ! 143 (S): Det pratas mycket om att man ska sänka trösklarna, alltså att löntagarna tjänar för mycket. I stället för att sänka trösklarna tycker jag att vi ska öppna dörren för de arbetslösa och se till att de får rätt utbildning och rätt matchning. Det har den borgerliga regeringen tyvärr inte lyckats med. fortsätter att prata med sin bänkkamrat och struntar i vad vi säger. Det tycker jag är mycket nonchalant. Vi är här för att diskutera. påstår att han svarar på interpellationer här i kammaren. Mina interpellationer vägrar han att svara på. Därför är jag här , för att få en chans att debattera med . Ni har misslyckats med skolan. Kunskapen sjunker som en sten. Sedan står och säger: Vi är duktiga på skolan. Ändå sjunker resultaten som går när vi har en borgerlig regering. Man testar och vill införa fler betyg. Vad sägs om fler lärare och mindre klasser? Jag tror att det är betydligt bättre än att hålla på att testa och stämpla små barn i pannan för att visa deras kunskap. Förutom att ni har misslyckats med skolan har ni misslyckats med jobben. Ni påstår att ett antal tusen fler jobb har kommit till. Ja, men vi är ju betydligt fler människor i det här landet. Då kan man inte tricksa som gör och säga: Så många tusen fler har fått jobb. Men det har flyttat in många människor, och det föds många människor. Vi har en arbetslöshet på , och den har ni inte lyckats fixa, det som ni gick till val på. Jag beklagar att ni har slagit sönder det försäkringssystem som vi hade där människor kunde gå mellan jobb och vara sjuka. Men står man utan ersättning över huvud taget och tvingas leva på anhöriga. Det här duger inte, . 144 Finansminister (M): I en diskussion om hur vi får fart på tillväxten och hur vi minskar arbetslösheten måste utgångspunkten ändå vara: Hur har den ekonomiska politiken fungerat? Då är det centralt att redovisa att tillväxtsiffrorna i är högre än i andra europeiska länder, högre än i de allra flesta . Det är centralt att redovisa att vi har haft en sysselsättningsökning i privat sektor på 200 000 personer. De offentliga finanserna är starkare när det gäller skulder, finansiellt sparande, uthållighet och möjligheter att stimulera mer än i nästan alla jämförbara länder. Vad som är särskilt glädjande är att vi har kunnat hålla ihop på ett sätt som många andra länder inte har gjort. Andelen som lever med låga materiella förhållanden har till minskat från 2 ½ procent till . har den lägsta andelen låglönejobb av alla europeiska länder. har nästan dubbelt så hög nivå som när det gäller andelen låglönejobb, och är nr 2. Alltså: tillväxt, sysselsättning, offentliga finanser och sammanhållning. har klarat den här krisen bättre än de allra flesta andra länder. Tittar vi på inriktningen på vår politik med stabilitet, drivkrafter och kunskap är det ju en politik som är väl belagd att leda till just lägre arbetslöshet och långsiktigt starkare tillväxt. Med betyg, prov, undervisningstid och läxläsning bygger man en stark skola. Här finns de konflikter som vi ska diskutera fram till valdagen. Det är konflikter som vi välkomnar: ett socialdemokratiskt budgethål, en socialdemokratisk skattechock för ungdomar och en socialdemokratisk kunskapspolitik som underkänner betyg, läxläsning och undervisningstid. Det finns en politik för tillväxt, och det finns en politik som gör att tillväxten stannar av. Socialdemokraternas politik är en politik för högre arbetslöshet. Det, herr talman, är en god sammanfattning av denna debatt. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellation 2013/14:343 om regionalt utvecklingsansvar 145 Statsrådet (KD): har frågat mig när jag avser att hörsamma begäran och återkomma med en proposition när det gäller regionalt utvecklingsansvar. Regeringen har varit tydlig med att eventuella landstingssammanslagningar och överförande av ansvaret för det regionala tillväxtarbetet till landsting eller kommunala samverkansorgan ska kunna ske när det finns brett stöd för sådana förändringar. Sådana förändringar ska vara väl grundade och noggrant analyserade utifrån ett verksamhetsperspektiv. De ska beakta statens roll på regional nivå samt utgå från länens unika förutsättningar. Regeringen har beviljat ansökningar om att föra över ansvaret för det regionala tillväxtarbetet till i och till och i två propositioner till lämnat förslag om förändringar när det gäller regionalt utvecklingsansvar. sade ja till regeringens förslag om regionalt utvecklingsansvar i , och . föreslog regeringen i proposition att även landstingen i , och ska överta det regionala utvecklingsansvaret. Regionfrågan är mångfasetterad. Det handlar bland annat om att den regionala nivån ska vara ordentligt förberedd ur ett verksamhetsperspektiv. Det handlar också om hur ansvaret bäst ska kunna fungera utifrån länets unika förutsättningar. Regeringen gjorde därför bedömningen att inte förändra kompetensfördelningen mellan stat och landsting i de län som inte har kommunala samverkansorgan, det som brukar kallas regionförbund. Den statliga förvaltningens organisation bör vara ändamålsenlig med en tydlig ansvarsfördelning. Organiseringen av den statliga förvaltningen är ett viktigt styrinstrument för regeringen. Hur organisationsförändringar genomförs är avgörande för att uppnå syftet med förändringarna och begränsa kostnaderna. Interpellationen handlar om de län där man inte har kommunala samverkansorgan. För att genomföra så pass omfattande förändringar behöver noggranna analyser göras. Regeringen noterar tillkännagivande och kommer att återkomma till . 146 (S): Egentligen handlar den här frågan om en mycket efterlängtad reform och en startpunkt för att öka medborgarnas delaktighet. Så har det varit ända när man började prata om det regionala utvecklingsansvaret. Svaret som ministern ger väcker så oerhört många frågor. Vi har i denna kammare debatterat frågan , och fortfarande går det inte att finna en logisk förklaring till regeringens och ministerns ställningstagande, när de bland alla nio inlämnade ansökningar från olika län om att få ta över det regionala utvecklingsansvaret valde ut endast sex. Tre lämnades utanför, bland annat mitt hemlän . Det här har föranlett många frågor: Varför? Först vill jag slå fast att det här inte är en ny fråga. Statsrådet känner mycket väl till frågan, precis som flera av oss som har varit med i den process som har pågått. Själv har jag varit delaktig som fritidspolitiker och senare som riksdagsledamot . I mitt hemlän är frågan väl analyserad och väl förankrad på många områden . Ansökningar om att få bilda region har gjorts otaliga gånger, med otaliga avslag tidigare. Men så hände något . Kommunerna och var överens om att bilda ett gemensamt KSO, ett kommunalt samordningsorgan, för att gemensamt kunna hantera utvecklingsfrågorna. Vid kontakter med ministern och hans departement sade de att inte alls behövde bilda något KSO eftersom en proposition var på väg. Det stod fullständigt klart att skulle beviljas ett regionalt utvecklingsansvar, så man behövde inte göra något mer. Det var oerhört glädjande för hela och för alla dem som hade jobbat med frågan. En promemoria kom från ministerns departement som sade att uppfyller kraven och kommer att få detta. Och vad gjorde vi i ? Ja, vi är ganska lyhörda, och vi brukar följa vad regeringen säger. Vi gjorde som regeringen och ministern sade. Vi lade KSO på hyllan och sade att vi inte behövde införa det. Varför skulle vi införa en fjärde beslutsnivå om vi nu ändå var klara för att överta det regionala utvecklingsansvaret? Vår planeringsprocess uppe i fortsatte. Men något hände . Och vad var det egentligen som hände? Jo, plötsligt kom det en artikel på höstkanten där regeringen och ministern meddelade att ett av de tre län som inte fick överta utvecklingsansvaret var . Det hade de lovat tidigare. Skulle vi inte få det? Det är helt obegripligt vad som har hänt och varför ministern och regeringen svek norrbottningarna på detta sätt. Vi har fortfarande inte fått några svar på de frågorna. Vad var det som var fel? Ministern och hans departement hade sagt att det var utrett och att var klart att få överta det regionala utvecklingsansvaret. Frågan kvarstår: Vad var det som var fel? 147 Statsrådet (KD): Regeringen har inte gett några löften om det ena eller det andra tidigare. Men det är korrekt att regeringen har skickat ut ett förslag på remiss som bland annat inkluderade att skulle kunna bilda en region. Det som sedan har hänt är att regeringen har gjort en samlad bedömning efter att ha hanterat dels remissomgångarna, dels de ansökningar som kommit in från en rad olika län, sammanlagt nio. Vi har också tittat på ett antal länsstyrelsefrågor och gjort en samlad bedömning av detta. Vi konstaterade då att för de län som hade fört över ansvaret för regionala utvecklingsfrågor från , alltså staten, till regionala samverkansorgan, så kallade regionförbund, var vi i det läget beredda att löpa linan ut beträffande regionbildningar. Däremot var vi inte beredda att gå vidare med de län som staten fortfarande hade kvar det regionala utvecklingsansvaret för. har det skett en utveckling av dessa frågor som gör att vi har fler och fler regioner. Vi har också haft en omfattande diskussion runt om i landet om att län kanske kan gå samman för att bilda gemensamma regioner, och vi vet att man i flera områden säger att den diskussionen ska fortsätta även efter valet. Denna diskussion lever på olika sätt. Men i detta läge var regeringen inte beredd att gå längre än så här. Det var det som meddelades samlat i den artikel som hänvisar till. Man kan diskutera detta, och man ha olika uppfattningar. Men det var den bedömning regeringen gjorde, och på den har vi levererat propositioner till . Sedan har uttalat en önskan om att vi ska gå vidare och gå snabbare fram med att exempelvis bilda region även för , och där kommer vi självklart att analysera riksdagsbeslutet och återkomma till i sinom tid. 148 (S): Jag förstår inte – det hänger inte ihop logiskt. Jag känner bara att ministern och departementet har bedragit och svikit , eftersom man gick ut i ett tidigt skede och förklarade: Ni behöver inte alls bilda ett kommunalt samverkansorgan, för ni är klara för att direkt överta ett regionalt utvecklingsansvar. Det här hänger inte ihop, ministern. Jag måste säga det. I ditt svar hänvisar du till tre faktorer som varit avgörande för att ansökan inte skulle beviljas. För det första skriver du att det måste finnas ett brett stöd för en sådan förändring. Då kan jag tycka så här. Det har varit utredande, otaliga konferenser, debatter med mera där många människor har varit oerhört delaktiga och engagerade. Vi har massor med förtroendevalda ute i vårt län som har varit med och debatterat och som har förväntat sig att vi nu skulle kunna överta utvecklingsansvaret. Vi har hundraprocentig enighet i alla våra kommuner och landsting om att göra denna KSO-organisering. Vi har också ett som har sagt att av dem röstade för att göra det här, så nog måste jag säga att det är en majoritet, en oerhört bred majoritet, som har sagt ja till det. Det kallar jag verkligen ett brett stöd. För det andra skriver ministern i svaret att sådana här förändringar ska vara väl grundade och noggrant analyserade utifrån ett verksamhetsperspektiv. Vad är det för analys, och vad menar ministern med verksamhetsperspektiv? Departementet meddelade att det här skulle ske. Med experternas och givetvis ministerns godkännande skulle då inget mer utredande ske, inget analyserande över huvud taget av någon sorts verksamhet, eftersom allt redan var klart. Vi har hyllmeter med analyser och utredningar som redan är klara, så för vår del är allting färdiganalyserat. Det är bara ett beslut från ministern och regeringen som fattas i frågan. För det tredje skriver ministern i svaret att avslaget berodde på länets unika förutsättningar. Då undrar jag och jättemånga med mig: Vad då? Vad är det för skillnad mellan oss och de regioner som ni har beviljat detta? Vad är det för unika förutsättningar som skiljer från till exempel när man tänker på struktur och hur uppbyggnaden ser ut? Vad gör de här unika förutsättningarna för skillnad? Det skulle jag vilja ha en förklaring till, för det är de tre faktorerna som ministern anger i sitt svar på varför man , då på höstkanten, inte var beredd att gå vidare med att ge det regionala utvecklingsansvaret. 149 Statsrådet (KD): Vi kanske ska använda orden med viss försiktighet. Jag kan förstå att man upplever besvikelse över att ett antal förväntningar inte infriats, men att säga att vi har svikit norrbottningarna för att vi inte har hörsammat den här ansökan tror jag är att gå väl långt. Det handlar faktiskt om att titta på allt det som händer i . Jag tror personligen att just nu är i ett känsligare läge än många andra län när det gäller att kasta sig in i stora omorganisationer på det här området. Inte minst med den stadsomvandling som sker i och de stora investeringar som görs bland annat i gruvnäringen och på många andra områden tror jag att man ska vara lite försiktig med organisationsförändringar – som dessutom, om jag förstår rätt, helst ska ske oerhört snabbt och dramatiskt. har, som säger, säkerligen hyllmeter med utredningsmaterial. Ni har diskuterat regionalt samarbete. Ni har till och med skickat in en ansökan till regeringen om att få bilda ett fyrlänssamarbete med , och . Även om inte alla de delarna av regionerna var med i den slutliga ansökan var diskussionerna långt framskridna om att bilda en Region . Det var sedan den diskussionen tog slut som man kom fram till att man ville skicka in ansökan om att bilda en egen region i just . , som också har bildat ett regionalt samverkansorgan, har inte skickat in en ansökan medan har gjort det. Det finns alltså olika lösningar i norra . Att man då inte på en gång har beviljat ansökan tycker jag inte är så dramatiskt som får det att framstå. Det viktiga är att vi bedriver en bra verksamhet och att vi ser till att de oerhört goda förutsättningar som just nu råder i kan utvecklas med fullt stöd och full kraft och uppbackning från både statliga myndigheter och berörda kommuner och landsting. Jag tycker alltså att det är lite dramatiska ordval som använder sig av. kommer att utvecklas positivt, och kommer säkert att fortsätta diskussionerna om hur kommuner och landsting ska organisera sig i relation till staten. Den diskussionen får vi återkomma till. Men den samlade bedömning som regeringen gjorde var att man i det här läget inte vill gå vidare med att ytterligare förändra kompetensfördelningen mellan staten och regionala organ. Där man redan hade gjort den kompetensfördelningen var man dock beredd att löpa linan ut eftersom det innebär att vi kan få bort de kommunala samverkansorganen. De infördes ju som en försöksverksamhet och inte som något med permanent status. Jag tycker att man måste se det här och ta diskussionerna steg för steg.