prot · H109100 · 2014-04-11 00:00:00 — Min andra fråga handlar om att regeringen har valt att hemligstämpla ett brev. Enligt riksdagsordningen ska regeringen ge information till om dokument från EU-institutionerna som är viktiga för . Regeringen har inte informerat tidigare om innehållet i det hemligstämplade brevet. Därför ställde jag frågan om regeringen tänker göra det. Jag får bara ett allmänt svar om hur regeringen jobbar, men det framgår inte varför man har valt att inte göra det. Det är uppenbart att har fått tillgång till det hemliga brevet. Poängen med att jag och flera andra, fackliga organisationer till exempel och säkert andra delar av arbetsmarknadens parter, skulle vilja ta del av det är att har skrivit i det hemliga brevet att det svenska systemet har så många kryphål när det gäller möjligheten för arbetsgivaren att stapla olika former av vikariatsanställningar på varandra. Det visar att regeringen har fel. Då borde man ändra. Visstidsanställningar behövs på den svenska arbetsmarknaden, och ingen vill förbjuda dem. Det måste kunna vara möjligt för en arbetsgivare att ta in en vikarie när någon är sjuk eller föräldraledig. Det handlar inte om det. Det handlar om missbruk. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Är det rimligt att en arbetsgivare med permanent behov av arbetskraft kan ha samma arbetstagare anställd år ut och år in utan att den får rätt till tillsvidareanställning? Tycker arbetsmarknadsministern det? Och varför är arbetsmarknadsministern så hemlig? Varför vill man inte låta ta del av dokumenten? Dessutom har arbetsmarknadsministern nämnt i sitt svar att regeringen två gånger har utrett frågan om ändringar och regler för visstidsanställda. Det skulle vara intressant att få veta varför nu gör en annan bedömning utifrån de tidigare utredningarna, trots att varken svensk rätt eller har ändrats . Jag hoppas kunna få svar från arbetsmarknadsministern på mina frågor. 45 Arbetsmarknadsminister (M): Tack till för interpellationen! Svensk arbetsmarknad ska präglas av ordning och reda och goda villkor. Arbetsgivare som har ett arbetskraftsbehov som sträcker sig bör erbjuda tillsvidareanställning. Där är och jag helt överens. Det är också det naturliga, och så ser det ut i de allra flesta fall. Av alla anställda i hade tillsvidareanställning, det vill säga fast anställning, . Det är samma nivå som det har legat på . Andelen tidsbegränsade anställningar har varit ungefär densamma sedan den tidigare socialdemokratiska regeringens tid. Om något har de minskat lite . som tillsvidareanställning är grunden på svensk arbetsmarknad är tidsbegränsade anställningar också viktiga. För företagen handlar det om att de har möjlighet att anpassa sin verksamhet efter nya förutsättningar, såväl bättre som sämre. Denna möjlighet att anpassa sig är avgörande för att behålla konkurrenskraft. Och tidsbegränsade anställningar är också en viktig bro in på arbetsmarknaden, särskilt för unga personer och för andra med svårighet att finna en plats på arbetsmarknaden. En siffra som jag tycker är viktig att lyfta fram i sammanhanget är den som kommer från och som visar att är bland de länder som har det allra största flödet från tillfälliga anställningar till fasta jobb. Det är viktigt, för det bekräftar att det ofta är en väg just till fast anställning. Vid mina många resor runt om i pratar jag med många arbetsgivare och många medarbetare. Många arbetsgivare använder sig av just visstidsanställningar i tider av osäkerhet. För dem som anställs kan det också vara den första chansen att få in en fot på arbetsmarknaden och för en ung person att få den första raden i cv:t. En begränsning av möjligheterna att använda tidsbegränsade anställningar skulle inte automatiskt leda till erbjudanden om tillsvidareanställning. frågade mig vilken uppfattning jag har. Men regeringens uppfattning är tydlig. Vi tycker att de svenska reglerna, om visstidsanställningar, är förenliga med visstidsdirektivets bestämmelser. Det är alltså svaret på den frågan. 46 (S): Jag blir lite förvånad. Statsrådet vill inte svara på frågan om varför informationen från kommissionen är hemligstämplad. Men om man inte vill överlämna den informationen till finns det ett utskott i som i så fall granskar om man håller sig till riksdagsordningen eller inte. Jag har lite material till arbetsmarknadsministern som jag ska lämna över till henne. Det är TCO: Statistik visar missbruk av visstidsanställningar men också Visstid på livstid? Jag undrar om arbetsmarknadsministern har sett den rapporten och läst den. Arbetsmarknadsministern verkar vara någon annanstans, men hon ska i alla fall få den rapporten av mig. Jag tänkte lämna över den till arbetsmarknadsministern eftersom den visar på att det finns ett missbruk. Om arbetsmarknadsministern egentligen är intresserad av att ändra fakta och statistik kan man fråga sig: Är problemet huruvida det är ett missbruk eller inte? Eller är det ett problem att det i så fall är få som utsätts för missbruk? Det är 65 000 som har haft visstidsanställningar . Gruppen som har haft visstidsanställningar ligger någonstans runt 200 000. Det är jättemånga människor! Jag förstår inte att arbetsmarknadsministern inte tycker att det är ett problem. Det är ett problem för de här människorna. Det som jag vänder mig mot är inte att man kan ha visstidsanställning. Jag vänder mig mot att en arbetsgivare år ut och år in tillämpar visstidsanställning för permanent arbetskraft. Det gör människor otrygga på arbetsmarknaden och gör att de faktiskt inte fungerar fullt ut i det civila livet eftersom det är svårt att få till exempel banklån om man vill köpa hus. Då är det rimligt att arbetsmarknadsministern, när hon har tagit del av brev, konstaterar: Ja, det finns ett missbruk i och ja, regelverket ser ut på det här sättet och det borde man göra något åt. Man kan inte lösa det bara genom att SCB ska ta fram ny statistik eftersom man tycker att den statistik som finns är felaktig. Det är alltså fråga om två fackliga organisationer. På s. 7 framgår det ganska tydligt att andelen visstidsanställda ökar och andelen tillsvidareanställda minskar. Är det inte ett problem? Tycker regeringen att det är helt okej? I så fall tycker regeringen att det också är rätt att man som arbetstagare ska kunna vara skyddslös i . Det principiella är att sagt att regeringen måste göra någonting åt regelverket. Regeringen har utrett och utrett, och konstaterar regeringen att arbetsmarknadens parter tycker lite olika. Hade det då inte varit bra att sätta sig ned med arbetsmarknadens parter och försöka hitta en lösning? Det regeringen gör är att man ger SCB i uppdrag att ta fram ny statistik, men man vill inte presentera den information man fått i svarsbrevet från . Man vill egentligen inte göra någonting åt regelverket. Frågan till blir: Är du helt nöjd? Och du ska, som sagt, få rapporten. 47 (S): Jag hade inte tänkt ge mig in i den här debatten, men när jag läste svaret från arbetsmarknadsministern om huruvida utskottet hade fått information om det sekretessbelagda brevet till eller ej blev jag lite förvånad. Utskotten får kontinuerligt information om aktuella frågor i olika avseenden. När det gäller den här frågan är informationen framför allt övergripande. Det vi vet är att regeringen har svarat att de inte har för avsikt att göra justeringar i lagstiftningen eftersom de är nöjda med det resultat som finns. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Varför denna tystnad kring frågan? Det finns en stor potential, många är intresserade och det är viktigt hur den hanteras på svensk arbetsmarknad. Det är en viktig fråga för parterna. Jag kan hålla med ministern om att det är parterna som i första hand bör avgöra sådana frågor, men när de inte kommer dithän måste vi gå lagstiftningsvägen. Jag blev lite förvånad över svaret och skulle gärna vilja ha kompletterande information. 48 Arbetsmarknadsminister (M): tar upp de synpunkter som kommit från kommissionen gällande det svenska regelverket. Regeringen har en god dialog med kommissionen i det här ärendet, men vi anser fortfarande inte att våra regler skulle strida mot de krav som ställs i visstidsdirektivet. Det är den dialogen vi för med kommissionen. Det finns inga fall i Arbetsdomstolen om missbruk av visstidsanställningar genom stapling på det sättet som kommissionen exemplifierar i överträdelseärendet. Parterna verkar som sagt ha ganska olika uppfattningar om huruvida det föreligger ett missbruk av visstidsanställningar. När det påstås saker i debatten är det viktigt att fakta reds ut. Jag vill veta hur saker och ting förhåller sig, men jag ändrar inte lagar på grund av en opinionsundersökning som ett visst fackförbund gjort och inte heller på grund av någonting som gör. Det är viktigt att vi går på djupet med en undersökning för att ta reda på hur det verkligen förhåller sig. Det är det vi nu gör tillsammans med . Det är först när vi känner till fakta som vi kan bestämma om och hur vi ska gå vidare. har tagit kommissionens kritik på allvar och tidigare också gått med på att förtydliga lagen, även om vi i grunden tycker att den uppfyller visstidsdirektivet. Som jag sade har vi lagt fram två olika förslag, men det har inte funnits tillräckligt brett stöd för dem. När det gäller brevet som hänvisar till tror jag att det är viktigt att komma ihåg att det riksdagsordningen talar om är det som Europeiska unionens institutioner lämnar över till och som regeringen sedan bedömer som betydelsefullt. Det är det som den paragrafen handlar om. Vad beträffar det hemligstämplade brevet har det gjorts en sekretessprövning – jag har sagt det tidigare i kammaren – i samband med att handlingen begärdes ut. Då bedömdes det att så kallad utrikessekretess gäller för den handlingen, och eftersom sekretess råder kan jag inte berätta mer om innehållet i kommissionens svar. 49 (S): Det är tur att det finns granskande medier i . nyhetsprogram tagit del av det hemligstämplade brevet, och där framgår att det svenska systemet har många kryphål när det gäller möjligheten att stapla olika former av vikariatsanställningar på varandra. Jag förstår att regeringen hemligstämplar ett sådant brev. Det är tydligt att de regler vi har på svensk arbetsmarknad behöver ändras. Jag har frågat varför regeringen inte vill ge rättvisa villkor och ha ordning och reda på arbetsmarknaden. Det är vad det handlar om. Det handlar om maktbalansen på arbetsmarknaden när det finns visstidsanställningar. Om man kan vara visstidsanställd upp till blir det svårt att planera hela sitt sociala liv. Man är utlämnad till arbetsgivaren som ska förlänga ens visstidsanställning. Det innebär att man har en otrygg anställning. Man har svårt att göra sin röst hörd. Om man kritiserar till exempel arbetsmiljön är det risk för att man inte får fortsätta. Man har som visstidsanställd sämre löneutveckling, och möjligheten att ta semester när man önskar är starkt begränsad. Det finns alltså mängder med problem med visstidsanställning. När vi ser att visstidsanställningarna ökar och vi dessutom vet att de ökar mest där många kvinnor är representerade, då är det inte bara en fråga om rätten på arbetsmarknaden utan också en jämställdhetsfråga. Och regeringen är nöjd eftersom makten ligger kvar hos arbetsgivaren. Jag borde vara förvånad, men jag är det inte. Däremot är jag besviken över att regeringen inte lyssnar på i den här frågan. Vi vill ha ändring av regelverket för visstidsanställningar. 50 (S): Jag tror inte att vi kommer mycket längre när det gäller frågan om sekretess. Jag har en följdfråga till arbetsmarknadsministern. Ministern hänvisade till en översyn eller en utredning där man tillsammans med SCB ska ta fram ett underlag. När kan vi se resultatet av den utredningen? 51 Arbetsmarknadsminister (M): Vi har en god dialog med kommissionen i den här frågan. Det är viktigt också framöver. Jag vill ändå upprepa några saker. Visstidsanställningar är en viktig del av svensk arbetsmarknad, men arbetsgivare som har ett arbetskraftsbehov som sträcker sig ska erbjuda tillsvidareanställning. Det är det naturliga, och som jag sade tidigare är det så det ser ut i de allra flesta fall. På mina resor runt om i möter jag ofta unga som börjat med en tidsbegränsad anställning och sedan fått fast jobb. Det har varit en väg in för dem. Men självfallet är missbruk av visstidsanställningar inte acceptabelt. Jag vill inte vidta åtgärder när det gäller lagstiftningen utan att veta om de träffar rätt, och jag fattar inte beslut utifrån opinionsundersökningar eller rapporter skrivna av parterna. De är viktiga att ta in, men jag vill ha en bredare och mer djupgående bild. Därför tror jag att det är bra för alla att vi låter göra undersökningen. Jag vill inte i onödan begränsa flexibiliteten på arbetsmarknaden, men om något ska göras ska det vara bra. Det ska inte försämra människors möjlighet att få jobb. går vi vidare med kartläggningen, och utifrån den fortsätter vi framåt. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellationerna 2013/14:395 och 404 om problem med matchningen på den svenska arbetsmarknaden 52 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder utifrån den statistik som visar att fas 3 blivit en återvändsgränd för arbetslösa. Vidare har frågat mig om jag anser att några åtgärder behöver vidtas för att komma till rätta med den höga arbetslösheten i . har frågat mig om jag kommer att presentera några nya initiativ för att komma till rätta med matchningsproblemen på den svenska arbetsmarknaden. Jag svarar på interpellationerna i ett sammanhang. Alla människor behövs och måste få en chans att komma in på arbetsmarknaden. Jag tror att möjligheten att få ett jobb är större om man får vara nära arbetsmarknaden och vara aktiv på en arbetsplats som ger erfarenheter, nätverk och referenser. Statistik från Arbetsförmedlingen visar att det var drygt 12 000 personer som lämnade sysselsättningsfasen för ett arbete eller utbildning. Statistiken visar också att det var färre som gick från fas 1 och 2 till sysselsättningsfasen än vad det var 2012. Att antalet deltagare i sysselsättningsfasen ändå ökat beror på att det är många som en gång deltagit som återvänder i arbete, studier eller sjukdom. Det är med andra ord en betydande omsättning bland deltagarna, och många lämnar sysselsättningsfasen för arbete eller studier. Möjligheten att återgå till programmet kan också utgöra en trygghet, och det tycker jag är positivt. För att jobben ska bli fler och komma fler till del krävs en politik som bidrar till att det skapas fler jobb inom alla branscher på arbetsmarknaden. Regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att minska arbetslösheten och förbättra matchningen. Det handlar bland annat om åtgärder som ökar sysselsättningen samt investeringar i kunskap och företagens konkurrenskraft. I budgetpropositionen föreslogs åtgärder för för tillväxt och jobb för att motverka att arbetslösheten biter sig fast. Vi kan se att regeringens reformer bidragit till att sysselsättningen ökat med över 250 000 personer samt att arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden är bland de högsta i . För att rusta dem som står längst ifrån arbetsmarknaden förlängdes det särskilda anställningsstödets maximala längd med , och det förstärkta särskilda anställningsstödet för personer i sysselsättningsfasen har permanentats. Regeringen har också tillfört medel för 1 000 nya utvecklingsanställningar inom för personer i sysselsättningsfasen med nedsatt arbetsförmåga. Satsningen innebär också att möjligheterna till programinsatser i sysselsättningsfasen har permanentats. För att skapa fler och bredare vägar in på arbetsmarknaden för unga införde regeringen ett statligt stöd för anställningar på yrkesintroduktionsavtal. Regeringen föreslog vidare i budgetpropositionen flera åtgärder för att förbättra såväl den skolförlagda yrkesutbildningen som lärlingsutbildningen. Dessutom har regeringen aviserat förändringar av nedsättningen av socialavgifter för unga. Dagens arbetsmarknad ser helt annorlunda ut jämfört med hur det var , och vi står inför nya utmaningar. Fler behöver mer omfattande stöd från Arbetsförmedlingen . Det kräver att vi har en arbetsförmedling som möter dagens arbetsmarknad, att insatserna vässas och att verktygslådan används på bästa sätt. Regeringen har därför fattat beslut om en bred översyn av Arbetsförmedlingen. 53 (S): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Det hör till god ton, även om man inte alltid är nöjd med svaret. Arbetsmarknadsministern beskriver hur hon gör resor i landet. Jag träffar också människor utanför det här huset, och det är bra. Så sent som träffade jag några som var inskrivna i fas 3. En av dem, , kallar det fasansfullt. Han beskriver hur man får utföra meningslösa uppgifter i sin fas 3-verksamhet. Det är väldigt mycket förvaring, beskrev han det som. är vi i förvaring, var den bild som det gavs uttryck för. Trots att det funnits en massiv kritik mot fas 3, som kallas sysselsättningsfasen – eftersom alla tyckte att fas 3 var en förfärlig sysselsättningsåtgärd valde regeringen att byta namn på den – har inte regeringen ändrat innehållet, trots tillkännagivande. Enligt Arbetsförmedlingens månadsstatistik var det drygt 400 000 arbetslösa när jag skrev interpellationen. Jag tror att det är 398 000 . 35 000 är inskrivna i fas 3, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Drygt 4 000 personer som är inskrivna i fas 3 saknar ersättning. I län är det drygt 1 200 personer som är inskrivna i fas 3. Många ställer sig frågan vad regeringen har för syfte med fas 3. Jag har träffat flera som har varit inskrivna i fas 3 och som tidigare haft lönebidragsanställning. Några har offentlig skyddad anställning och har hamnat i en verksamhet där ersättningen är extremt låg, och de kommer inte vidare. Dessutom får de inte möjlighet att gå någon utbildning, vilket försvårar deras möjligheter att komma i arbete. Det har blivit en återvändsgränd. Men regeringen säger att det här är bra. Det är lite häpnadsväckande. När jag frågar om regeringen tänker åstadkomma någonting nytt på arbetsmarknaden för att lösa arbetslösheten blir svaret: Vi har tillsatt en utredning om hur Arbetsförmedlingen ska fungera. tillsätter regeringen en utredning om hur Arbetsförmedlingen ska fungera. Man kan säga att det är kreativt, även om det inte löser problemen för dem som varit arbetslösa väldigt . Många i som har varit arbetslösa har varit det väldigt . Långtidsarbetslösheten ökar under den här regeringen. Effekten blir att man har svårare att komma tillbaka. Arbetsgivarna tittar på en. Om man inte har haft ett jobb på länge och är inskriven i till exempel fas 3 är det väldigt svårt att komma ut i arbete, trots att man gör jättebra arbetsinsatser om man får utföra dem och trots att man har kompetens. Har man varit arbetslös länge räknas man inte. Jag tycker ändå att det är viktigt att regeringen beskriver poängen och syftet med fas 3. Man måste ha tänkt någonting. Var syftet att göra människor fattiga, så att de skulle begripa att de inte skulle vara arbetslösa? Det har uppenbarligen inte lett till att de fått jobb, utan gruppen som är i fas 3 ökar. Det som händer om man inte kommer vidare från fas 3 för att man inte får gå någon utbildning är att man får söka sig en ny fas 3-anordnare. Jag vet att arbetsmarknadsministern har besökt en hel del fas 3-anordnare. Många av dem tjänar jättebra med pengar. De som tjänar pengar på det här systemet är inte de arbetslösa, utan de som bedriver denna företagsverksamhet. Det är privata företag som får för varje enskild person som är arbetslös. Det är klart att de inte har något intresse av att få ut de här människorna i arbete, snarare tvärtom. 54 (S): Jag tackar ministern för svaret på interpellationen. Det är dock synd, tycker jag, att ministern i en tidigare interpellationsdebatt sade att hon tar lätt på utredningar från facket och , eftersom min interpellation bland annat bygger på en utredning från . Det gäller den så kallade rekryteringsenkäten, som kom ut och är en svidande vidräkning med regeringens misslyckade arbetsmarknads- och utbildningspolitik. Drygt hälften av företagen uppger att de haft svårt att rekrytera medarbetare. misslyckas nästan vart femte rekryteringsförsök. Att företagen har svårt att rekrytera får konsekvenser för deras möjligheter att växa och möta marknadens efterfrågan. Företag tvingas tacka nej till order, dra ned på produktion eller skjuta på planerad expansion på grund av rekryteringssvårigheterna. En trend är att antalet kvarstående platser ökar, det vill säga platser som är lediga vid månadens slut. Denna ökning hade man kunnat se 2013, och den fortsätter under inledningen av 2014. Det här visar att företagen får svårare att hitta medarbetare med rätt kompetens, trots att arbetslösheten är skyhög. Många arbetsgivare uppger att de har svårt att rekrytera medarbetare med den kompetens de söker. Det kan verka konstigt, när 400 000 människor är arbetslösa i , men det här avgörs inte i huvudsak av hur många arbetslösa det finns, utan av om man har en arbetsmarknads- och utbildningspolitik som fungerar och kan tillgodose arbetsgivarens behov med hjälp av den arbetslöses kompetens. Det är då det kan bli en rekrytering. Hur väl den här matchningen fungerar påverkas av ett antal olika faktorer. Den arbetssökande behöver kompetens i form av utbildning. Men matchningen kan också påverkas av hur väl de så kallade mäklarfunktionerna fungerar. Det handlar på svensk arbetsmarknad i första hand om Arbetsförmedlingen, som har regeringens uppdrag att verka för en god matchning. Allmänhetens förtroende för Arbetsförmedlingen har fallit, och som rekryteringsenkäten visar minskar andelen arbetsgivare som använder förmedlingen som rekryteringsväg. Arbetsförmedlingens jobbmäklande funktion blir alltmer undanskymd. Hur utbildningsväsendet är anpassat till företagens behov av arbetskraft påverkar också matchningen. Detta avser dimensioneringen av antalet utbildningsplatser inom olika utbildningsområden men även individernas val av utbildning och utbildningens relevans. Väljer människor gymnasie- eller högskoleutbildningar utan att beakta vilka utbildningar som leder till jobb försvåras matchningen. har vissa branscher uppgett svårigheter att rekrytera medarbetare. Vissa yrken har varit så kallade bristyrken . Detta riskerar att förvärras av att intresset för yrkesutbildningar på gymnasienivå minskar. Matchningen på svensk arbetsmarknad försämras. Det här är en svidande vidräkning från med ett misslyckande från den moderatledda regeringen. Det är synd, herr talman, att arbetsmarknadsministern visar ett sådant ointresse för vad parterna har för uppfattningar och vad parterna kommer med för utredningar och rapporter. I svaret kan jag inte hitta ett ord om de problem som tas upp i rekryteringsenkäten. Det får man väl tolka som ett nej. Arbetsmarknadsministern kommer inte att presentera några nya initiativ för att komma till rätta med matchningsproblemen på den svenska arbetsmarknaden. Det är viktigt att komma ihåg att den förra rekryteringsenkäten från kom . Då hade regeringen haft på sig. , när man kommer med en ny enkät, har regeringen haft på sig. Man konstaterar i Svenskt Näringslivs rekryteringsenkät att det inte har hänt någonting. Det är samma problem som man beskrev när regeringen hade regerat som står kvar nu när regeringen snart har regerat . Det är samma problem att kunna rekrytera och samma problem för företagen att hitta människor att anställa, och regeringen gör ingenting. 55 (FP): För en del börjar tideräkningen 2006. Vi är några stycken som har varit med ännu längre. Det är högst relevanta frågor. Det ska jag gärna säga. Jag vet av svaret att regeringen arbetar väldigt intensivt med det. måste man återvända till Arbetsförmedlingen i . Jag var där den ärade arbetsmarknadsministern hette . Det var några från skattutskottet från olika partier som var där. Det vi fick se var att fas 3 inte fanns. Det fanns absolut inte.