prot · H10973 · 2014-02-25 00:00:00 — Detta är exempel på orter där det hade varit svårt att bibehålla statlig service i den utsträckning som erbjuds genom servicekontoren. I , , , har etablerat sig genom servicekontor. Det gäller även , , , och – jag kan räkna upp många exempel på ställen där man har fått mer service och mer fysisk närvaro tack vare samverkan och där myndigheter som fanns där har fått hjälp av andra myndigheter. Det pågår alltså en massa positiva saker. Jag kan dock erkänna att jag inte har grepp om Postens lokalisering i , för dels är inte Posten mitt ansvarsområde, dels är det ett statligt bolag. Min poäng var bara att man får vara medveten om att det pågår olika typer av rationaliseringar i en verksamhet som krymper i volym. Jag har själv varit riksdagsledamot , och jag har själv diskuterat Postens neddragningar och förändringar av service på grund av förändrade marknadsförutsättningar. Då har det på den andra sidan stått socialdemokrater som har försvarat det hela. Jag tycker alltså att vi får sansa diskussionen lite grann. Jag håller dock med; visst är det ett problem när staten på olika sätt kanske inte orkar upprätthålla en fysisk närvaro på samma sätt. Men det innebär inte alltid att servicen blir sämre, utan servicen kan ha blivit bättre tack vare kombinationen av fysiska kontor och ny teknik med hemsidor, telefon och den typen av servicefunktioner. Jag vill alltså påstå att servicen totalt har blivit bättre, men jag håller med om att det självklart påverkar att även staten, via sina myndigheter, blir effektivare. När det gäller lokalkostnader delar jag uppfattning att vi behöver hitta mekanismer för att påverka myndigheterna att i högre grad beakta lokalkostnaderna vid placering. Men med respekt för den ordning vi har, där vi låter myndigheterna själva bestämma hur de ska organisera sig, behöver vi styra dem lite tydligare genom just generella instrument. Därför har vi bett ESV titta just på hur man kan hitta mekanismer för detta. , generaldirektör på , har också gått runt och försökt fördjupa sig i analysen för att ge oss ytterligare underlag. Vi diskuterar just nu i hur vi kan gå vidare på det området. har fått ett ökat antal statliga tjänster via exempelvis den nya myndigheten servicecenter. Detsamma gäller , för att ta ett sådant exempel. Sedan vill jag också upplysa om att det absoluta flertalet av de myndigheter ni talar om har bildats faktiskt är ombildningar av befintliga myndigheter – man har gjort förändringar, rationaliseringar och strukturförändringar, men befintlig personal har placerats in under en ny formell hatt. Det innebär inte att man lätt kan flytta de människorna runt om i hela . Titta på en del av de flyttningar som skedde ! När till exempel flyttades till innebar det ett flerårigt kraftigt tapp i verksamhet och betydligt högre kostnader än vad ni någonsin förutsåg. Det är inte rationellt att hantera skattebetalarnas pengar på det sättet. När vi bildar nya myndigheter med nya verksamheter, till exempel Statens servicecenter, har vi dock aktivt valt att förlägga dem till i det här fallet och . Det tycker jag är oerhört positivt. Där växer antalet arbetstillfällen, men de minskar därmed också något i . 65 (S): Fyra nya myndigheter, elva ute i landet – det är så det har blivit, och det är så det är. Jag säger inte att det är lätt att flytta befintliga myndigheter, men jag säger att det inte är omöjligt. Jag vet att det var tuffa beslut vi tog i samband med försvarsbeslutet, både när det gällde att lägga ned en hel garnison i och att se till att omlokalisera en del av myndigheterna. Jag kommer ihåg hur diskussionerna gick om : Det skulle inte finnas någon kompetens, det skulle bli ett stort avbräck när det gäller verksamheten och det skulle misslyckas. Många var väldigt skeptiska. Sedan visade det sig att kompetensen fanns där, att många ville flytta med och att det avbräck och tapp man gjorde för omlokaliseringen blev så mycket kortare och mindre än vad man trodde. Det här är för mig en fråga om att fördela de statliga jobben. Det var det jag ville debattera med ministern. Jag vet nämligen att de statliga jobben är fantastiskt viktiga – inte bara i sig, för att de skapar ett arbetstillfälle per person när de förläggs ute i landet, utan också för att de skapar privata arbetstillfällen. Det genererar nya arbetstillfällen även för näringslivet. Vi konstaterar att ambitionerna från regeringen är alldeles för låga. Jag tycker att ministern borde känna ett större ansvar när han ser till hur man organiserar sig, och jag tycker att regeringen borde vara tydligare gentemot myndigheter när de organiserar sig. Hur ska man bedriva verksamheten? Vi har flera exempel där vi ser hur det görs en stor centraliseringsomvandling – det gäller till exempel och – och där de mindre orterna väljs bort till förmån för de större. Där tycker jag att regeringen skulle kunna vara mycket tydligare, och jag hoppas att vi kan uppnå det med den här debatten. 66 Statsrådet (KD): Jag vill bara upplysa om att statliga jobb finns fördelade runt om i . De ställen som har den största andelen statsanställda i relation till befolkningen är , följt av och . Först på fjärde plats kommer . Ska man hitta något problem ska man faktiskt inte vända sig mot norra utan mot sydöstra – , och den typen av regioner. De har en mycket lägre andel statligt anställda i relation till befolkningen. och kommer väl ut i den jämförelsen. Tittar man på hur sysselsättningen i form av statsanställda har utvecklats ser man att vi har ökat antalet statsanställda inte bara i utan även i . Vi har ökat den också i och , för att nämna några exempel. I har den däremot minskat, särskilt om man jämför med , men den har stått ganska stilla sedan alliansregeringen kom till makten. I har det stått stilla . Där är det är ingen ökning av antalet anställda, i alla fall inte enligt vad som finns registrerat hos – men det är ju möjligt att det finns andra statliga myndigheter. I statistiken finns som sagt också siffror från en del statliga bolag som har lagt ut verksamheten på privat företagsamhet och liknande. Det skapar en del av de siffror som cirkulerar i debatten, men det är siffror från som visar på detta. Sedan måste vi också inse att vi måste ha en rättssäker och enhetlig tillämpning. Det gör att man ibland kanske måste organisera sig i lite större enheter, och därmed blir det ibland en del förändringar i verksamheterna. Jag håller även med om att det ibland finns en kultur, inte bara hos statliga myndighetschefer utan också hos privata arbetsgivare, där man tror att en storstad per definition alltid är en bättre lokaliseringsort. Men personalens lojalitet och liknande saker kan ofta väga över mot att bo i en större stad, så det finns alltså mycket kulturförändringar att jobba med. Vi måste dock ta seriöst på frågan och inte bara använda de enkla schablonerna. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2013/14:264 om krav vid offentlig upphandling 67 Statsrådet (KD): har frågat mig på vilket sätt jag bedömer att överflyttningen av ansvaret för sociala och miljömässiga krav samt innovationer till kommer att stärka möjligheterna att ställa sociala krav, miljömässiga krav och djurskyddskrav i den offentliga upphandlingen. Jag vill inleda med att förklara bakgrunden till att frågorna flyttas över till . Det statliga upphandlingsstödet har varit utspritt på flera myndigheter, bland annat , Kammarkollegiet och det statliga bolaget . En rimlig utgångspunkt är att den som har både juridiska och praktiska frågor kring en upphandling inte ska behöva vända sig till flera olika ställen för att få stöd. Såväl och som remissinstanserna understryker vikten av en minskad splittring och av att stöd, information och vägledning om upphandlingsprocessens samtliga delar koncentreras och förbättras. Anledningen till att upphandlingsstödet samlas i är att verket som ansvarigt för bland annat tillsynen av offentlig upphandling har en väl fungerande verksamhet och en bred kompetens beträffande upphandlingsregelverket och rättspraxis. Jag har fått en del information om det föreberedelsearbete som pågår i . De arbetar till exempel i särskilda arbetsgrupper som bland annat deltar i. har också informerat om att de anpassat sin organisation för det nya uppdraget och anställt chefspersonal med betydande kompetens inom upphandlingsområdet. Av regleringsbrev framgår bland annat att verket ska arbeta med att målen för långsiktigt hållbar utveckling uppnås. ska även rapportera till regeringen hur verket arbetat med att inordna metodstöd och kriterieverksamhet från bland annat . Förändringarna kommer att innebära ändringar i instruktion och regleringsbrev, och det är så som regeringen kommer att säkerställa att de uppgifter som överförs från till kommer att utföras med samma höga kvalitet. Regeringen kommer att noga följa hur hanterar och utvecklar sitt nya uppdrag för att säkerställa att det stöd som lämnas av tas om hand på ett bra sätt och att förutsättningar ges för fortsatt vidareutveckling. Regeringen har också aviserat en rejäl förstärkning av anslag med för att ytterligare förbättra arbetet med upphandlingsstöd. Givet allt detta är jag säker på att det samlade upphandlingsstödet vid kommer att tydliggöra möjligheterna för upphandlande myndigheter och enheter att ta sociala hänsyn och miljöhänsyn inklusive beakta djurskyddskraven i sina upphandlingar. 68 (V): Jag vill tacka för svaret på min interpellation. Som alla säkert vet kommer regeringen inte att nå 14 av de 16 uppsatta miljömålen med nu rådande styrmedel och beslut. Vi är nog ganska överens om att den offentliga upphandlingen är ett otroligt viktigt styrmedel för att ställa om till mer hållbara investeringar och uppköp. Det handlar om köp av varor och tjänster för , så det är otroligt viktigt vad det är för varor och tjänster som våra kommuner, landsting och andra handlar upp. Det var ett av skälen till att bildades tillsammans med Kommuner och Landsting av den . Jag tror att vi kan fråga nästan vilken lokalpolitiker som helst och de kan vittna om vilket stort stöd de har haft av som kunskapsbank och rådgivare för just hållbarare upphandlingar. vill regeringen flytta all denna rådgivningsverksamhet till . Det är något som har kritiserats av så gott som alla som är involverade i upphandlingsfrågan, inte minst Kommuner och Landsting men även , miljörörelsen och faktiskt också regeringens egen utredare på området, , som såvitt jag vet i alla fall har varit kristdemokrat och borde ha haft förmåga att påverka regeringen en smula, kan man tycka. Varför flyttar då regeringen rådgivningsverksamheten till ? Regeringen säger att de gör det för att få mer enhetlighet i det hela. Det kan man möjligen förstå. Men vad jag är rädd för är att när man flyttar hela verksamheten till blir det en och samma myndighet som ska utöva insynen över upphandlingsverksamheten i och också kunna ge råd om densamma. Jag skulle vilja veta från : Är det här till och med lagligt? Kan vi ha en myndighet som både ska utöva insynen, se till att allting går lagligt och rätt till, och sedan ska vara rådgivare och uppmana våra upphandlare att handla upp på ett särskilt sätt? Man kan också ha en hel del synpunkter på syn på upphandlingsfrågor. har tagit fram flera styrdokument, till exempel Mat och marknad som kom 2011. Det är ett dokument som självklart går direkt ut till våra aktiva lokalpolitiker i regioner och kommuner. Där kan man läsa att tycker att det vore bra ifall man harmoniserade , alltså att man gör djurskyddsreglerna lika inom hela EU, och då vet vi att vi i har mer ambitiösa djurskyddsregler. Det skulle med stor sannolikhet leda till försämringar i . Här har vi ett annat dokument, Miljöhänsyn och sociala hänsyn, där inte utvecklar särskilt mycket hur man ska ta miljöhänsyn och sociala hänsyn i offentlig upphandling. Däremot berättar de gång på gång att man inte ska ställa fackliga krav och ta sociala hänsyn och att det är väldigt svårt att över huvud taget ta miljöhänsyn. Hur ska denna myndighet kunna ge råd om just miljöhänsyn och sociala hänsyn när man i centrala styrdokument har sagt att det inte går? 69 (S): Det är bara att konstatera att det är väldigt få, om ens någon annan än ministern, kanske , som anser att lösningen som man har presenterat och säkert kommer att utveckla vidare i vårpropositionen är speciellt lämplig. Precis som tidigare talare sade är regeringens egen utredare kritisk till lösningen. Jag undrar varför regeringen ens gör sig besväret att utreda frågan. Den utreds ordentligt, den läggs fram som förslag och den går ut på remiss, och sedan kastar regeringen den i papperskorgen. Det är en del av hanteringen som jag ställer mig frågande till. Varför är inte regeringen beredd att se över om lösningen är lämplig? I stället sätter man upp fingret och säger: Nej, men vi gör så här i stället. Ni får ursäkta mig, men jag tycker att man är synnerligen lat och att det är dåligt att inte lägga ned mer jobb på att skapa en sådan viktig myndighet. Orsaken till att många är kritiska är att har en historik i upphandlingsarbetet där man ständigt har valt att kritisera. Vi har två motpoler i arbetet: på ena sidan , som hjälper kommuner och landsting att se möjligheterna i det regelverk som finns, och på andra sidan som försöker stoppa upp utifrån att det finns ett regelverk som de anser att man aldrig kan vika från, vilket inte heller anser. Men man har helt olika syn på vad som är möjligt inom lagstiftningen. Därför känner jag att det inte bara är konstigt utan också olyckligt att är det som får huvudansvaret. Jag tog mig tid att gå in på deras hemsida för att se hur rekryteringen till den nya organisationen ser ut. Om vi känner att det är angeläget att vi behåller vår världsledande position när det gäller miljöfrågor, som har hjälpt oss till när det gäller miljöanpassad upphandling, blir jag väldigt orolig – och jag tror att ministern också borde vara det – när jag läser vilken kompetens man efterfrågar när man nu ska skapa den nya organisationen. Där efterfrågas i första hand jurister, ekonomer och tekniker, men miljökompetensen hamnar väldigt långt ned på listan. Det borde oroa ministern om han är mån om att vi ska fortsätta ha en världsledande position när det kommer till miljöanpassad upphandling. Jag är en av dem som tycker att det är väldigt olyckligt att regeringen föreslår att ska läggas ned just för att de har en unik position, och jag har debatterat det här med ministern tidigare. Utifrån att man inte är en myndighet har man möjligheter att arbeta på ett annat sätt. Det finns ett erbjudande nu från SKL Kommentus om att ta över . Jag skulle vilja höra hur ministern ställer sig till erbjudandet. Är han beredd att låta leva kvar? Det nära samarbete som efterfrågas och som vi också efterfrågar löser man inte genom att samla allting under fel tak, vilket man nu är på väg att göra. Det nära samarbetet kan man få till stånd även om finns kvar. Jag vill inte skapa någon politisk prestige i frågan. Den är alldeles för viktig, och jag vill inte slarva bort den. Jag hoppas att regeringen tar till sig den kritik och den oro som har framförts och också tar till sig det erbjudande som har lagts fram om att låta leva kvar, för användarna själva är måna om att kompetensen finns tillgänglig. Hur ställer sig ministern till detta? 70 Statsrådet (KD): Det pågår ett omfattande arbete för att utveckla stödet för offentlig upphandling, dels utifrån de nya direktiv som har tagits på EU-nivå, dels utifrån den implementering av de nya direktiven som ska ske i svensk lagstiftning. Det pågår också ett omfattande reformarbete internt i på detta område, där vi bland annat med olika utredningsarbeten som grund jobbar med att utveckla stödet. Ett av de problem vi sett är att det har varit splittrat. Det har vuxit fram stöd, information, tillsyn och vägledning på olika myndigheter – på Kammarkollegiet, på , som visade, på och på . Alla dessa aktörer har på olika sätt utvecklat stöd, rådgivning, vägledning, tillsyn med mera. Även rättsliga instanser uttalar sig i olika pågående mål. Detta skapar en mer och mer splittrad bild. hade ett ganska illustrativt exempel. Hon sade att två myndigheter har motsatta positioner. Så allvarligt tror jag inte att det är, men det illustrerar problemet: att staten via olika organ talar med olika röst och ger olika besked. Så kan vi inte ha det. Vi behöver samla ihop det. Även på andra områden såg det ut att utvecklas på olika sätt med ytterligare fragmentering av statlig rådgivning och tolkning av regelverk. har vi chans till nytändning genom det nya EU-direktivet som öppnar för möjligheten att ta större exempelvis sociala, etiska och miljömässiga hänsyn. Vi får större möjlighet att utveckla upphandlingsverktyget på ett bra sätt och skapa de goda affärerna. Regeringens strategi har varit att samla ihop detta för att skapa tydlighet. Vi är vidare beredda att satsa mer pengar för att få ännu kraftfullare stöd eftersom så stora värden står på spel. Vi ska dock inte kasta bort en del av pengarna på att bygga upp en ny struktur med nya chefer och lokaler, det vill säga nya overheadkostnader, utan använda den struktur som finns för att få så mycket valuta för pengarna som möjligt. och har haft lite olika positioner är detta ett utmärkt tillfälle att tvinga dem att tala med en och samma röst. Flera av dem som jobbar i har rekryterats till den nya organisationen. Kommer det att bli en blandning av tillsyn och vägledning? Många myndigheter har både tillsynsfunktion och vägledningsfunktion. Självklart kommer inte samma personer att jobba med inspektioner och tillsyn och med vägledning. Man bygger dock upp en kritisk massa av kompetens. Människor kan dra nytta av exempelvis tillsynsärenden som blir vägledande, och man kan dra slutsatser av det. Låt oss ge det en chans att fungera. Självklart kommer regeringen att följa detta. Via regleringsbrev, olika styrmedel, det arbete vi bedriver och det lagstiftningsarbete som successivt kommer till kommer vi givetvis att ge den nya myndigheten styrsignaler. Man behöver inte känna sådan oro som en del ger uttryck för. Denna oro byggs inte heller under med några substantiella argument, utan det är en allmän oro. Ni har tyckt att har varit dumma , och därför är de olämpliga som värdar för detta. Men de lyder regleringsbrev och de lagar som stiftar. Jag är övertygad om att vi har möjlighet att bygga upp något bra, effektivt och kraftfullt med den nya ordningen. Låt oss ta denna chans och ge det förutsättningar att fungera väl. Sedan får vi utvärdera och se om vi behöver justera och förändra ytterligare för att få bättre effekt. Man låt oss använda de insatta pengarna på maximalt effektivt sätt med hög kompetens för att skapa ett bra och tydligt stöd för dem som ska jobba med upphandlingsfrågor . 71 (V): sätter fingret på problemet när han säger att vi har haft olika organ som har lämnat olika besked och att vi inte kan ha det så. Därför är det tydligen linje som ska gälla. säger att vi kritiserar för vad de gjorde en gång tiden. Jag hänvisade till deras styrdokument som de uppmanar upphandlare att följa. På s. 10 i dokumentet som heter Miljöhänsyn och sociala hänsyn i offentlig upphandling skriver att den så kallade bör-regeln ska tas bort ur den offentliga upphandlingen, alltså att man bör ta sociala och miljömässiga hänsyn vid offentlig upphandling. Den regeln tycker inte att man ska ha, för tycker – om jag tillåts tolka det lite fritt – att det viktigaste är att pressa priserna och främja den fria konkurrensen. Det är här den stora motsättningen mellan å ena sidan fri konkurrens och lägsta möjliga pris och å andra sidan att vi ska fylla upphandlingen med mer kvalitet, krav på djurskydd, fackliga rättigheter, miljökrav och så vidare finns. Då har det varit bra att vi har haft och fortfarande har som tar fram konkreta exempel på hur man kan ställa dessa krav i offentlig upphandling – inom ramen för de lagar vi har, förstås. Det är märkligt att regeringen inte tycker att det är bra att vi har ett oberoende organ som inte är en myndighet som styrs av staten. är ett bolag som är bildat av våra kommuner och landsting i samarbete med regeringen och med viss finansiering från regeringen. kan ha den oberoende pådrivande rollen, vilket är viktigt. har tagit fram ambitiösa mål för hur den offentliga upphandlingen ska styras mot ökad miljöhänsyn, ökade sociala krav och djurskyddskrav . Till exempel vill man att av alla offentliga upphandlingar i ska ha välformulerade miljökrav och sociala krav. Är detta en målsättning som går vidare till , att ska av våra offentliga upphandlingar ha välformulerade sociala och miljömässiga krav? Det vore intressant att höra. Jag har läst regleringsbrevet som du, , har skrivit till , men där står inget om det. säger du att ni ska utvärdera detta noga, och då är detta ett konkret medskick: Ta den höga ambitionsnivå på det sociala och miljömässiga området som har och sätt det i knäet på ! Det är det minsta kravet vi kan ställa. Det bästa vore dock att fortsätta ha en oberoende pådrivare och rådgivare i dessa frågor. 72 (S): Vi är inte negativa bara för att bråka med regeringen, men regeringen väljer den myndighet som har bromsat utvecklingen. är ingen myndighet, så det har inte varit två myndigheter som har slagits mot varandra. En viktig poäng är, precis som sade, att är en fristående enhet som kan jobba på det sätt man gjort. Det hade man inte kunnat göra om man hade varit en myndighet. När nu avnämarna, kommunerna och landstingen, vill ha kvar känns det oroväckande att regeringen inte lyssnar. Ministern säger att man vill ha mer valuta för pengarna, men tänk om vi får fel valuta. Många är oroliga för att den röst de ska prata med är fel röst och att ni väljer en lösning som varken är utredd eller underbyggd. Ni slänger bara upp den i luften och säger: Vi gör så här i stället. Varför tillsatte regeringen utredningen? Varför vill man inte ens ta del av andras synpunkter utan viftar bort dem? Man viftar bort hela Upphandlingssverige och säger: Sluta gnäll! Det här blir jättebra. Vi ska följa upp detta. Vi ska ge det en chans. Varför är man inte intresserad? Varför skickar man inte ut det på en liten remissrunda för att ta reda på vad Upphandlingssverige tycker om denna lösning? Ni säger att man ska ha hög kompetens på myndigheten. Återigen: När man organiserar den nya myndigheten i efterfrågar man inte just den kompetens som är så viktig om vi ska vara världsledande i miljöarbetet och kunna vara en resurs för att stötta i just miljöupphandlingsfrågor. Jag undrar varför regeringen ser detta som en konkurrensfråga i stället för en viktig fråga som är mycket större än konkurrens. Det handlar om att vi ska nå de miljömål vi har satt upp och om att vi vill ha ett hållbart samhälle. Varför vill inte regeringen satsa tid på detta? 73 Statsrådet (KD): Vi har haft olika utredningar som har tittat på bland annat upphandlingsstödet och hur detta ska utformas. De har kommit fram till lite olika lösningar. Regeringen har berett detta och utifrån remissvar och eget internt arbete kommit fram till att vi ska samla upphandlingsstödet, vilket alla varit tydliga med. Vi vill göra detta på ett kostnadseffektivt sätt och väljer därför att lägga det på , som jobbar under ny lagstiftning. Att verket har varit emot bör-regeln beror på att de varit kritiska mot att den varit för otydlig. kommer det utifrån EU-direktiven att vara ett ska-krav. Vi har mycket tydligare EU-lagstiftning i botten , vilket gör att det kommer att bli tydligare också i den svenska lagstiftningen. Vi kommer att komma med kompletterande regleringsbrev för att styra hur ska jobba . Jag vill kraftigt betona den pågående rekryteringen av bland annat flera tjänstemän från . Skulle den tyda på att man är inkompetent när det gäller att anställa människor på ? Det är i så fall ett kraftigt underkännande av personal. Det måste vara lite sans i diskussionen. Men låt oss inte glömma bort konkurrensaspekten eller prisaspekten.