prot · H20920 · 2014-11-12 00:00:00 — I stället för att utvecklas mot frihet, mot öppenhet, mot demokrati och mot präglas rysk utrikespolitik av ockupation och expansion. Vilket nästa steg blir vet vi inte. Men det var med stor oro vi i går på svensk tv kunde höra hur en rysk representant hotade två av våra baltiska grannländer. Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik allierar sig nu med . Man ska komma ihåg att , med flera gärna framställer västs demokratier som handlingsförlamade och kortsiktiga. Dessa statsauktoritära ledare levererar tillväxt, men de berövar i gengäld sina medborgare frihet. har i en undersökning ställt frågan: Vad är viktigast för dig, en stark ekonomi eller en välfungerande demokrati? I prioriterar av de svarande ekonomin. Det är en något dyster bild jag målar upp, men demokratin och friheten i världen är tyvärr på tillbakagång. konstaterar i sin rapport om frihet i världen att vi nu är inne på det då friheten minskat på det globala planet. Antalet demokratier blir färre, och existerande demokratier misshandlas av ledare som bänder på eller bryter mot lagar och regler för att krampaktigt hålla sig kvar vid makten. Medborgerliga fri- och rättigheter kränks. Grundlagar skrivs om för att presidenter ska kunna sitta kvar vid makten. Vi kristdemokrater menar att och EU med kraft måste stå upp för ett starkt stöd till demokratiinsatser i diktaturer och nya demokratier världen över. Om inte respekten för frihet, demokrati och rättigheter får vara ledstjärna sitter vi fast i en våldets labyrint. höll den dåvarande utrikesministern i , , ett uppmärksammat tal i . Hon sade: We have pursued stability at the expense of democracy in the Middle East, and we achieved neither. Det är odiskutabelt att vi i väst var relativt nöjda med stabiliteten. Ledarna utsattes knappast för påfrestande påtryckningar att i sina respektive länder främja fred, frihet, mänskliga rättigheter och demokrati. Händelseutvecklingen i har vi varit inne på här tidigare. Den oroar djupt på sina håll och ger oss hopp på andra, men vi måste inse att framtiden fordrar att demokrati sätts före stabilitet – alltid och överallt. Bara så kan vi uppnå båda. Inget borde vara mer självklart och mer angeläget i vårt land, i EU och världen över än en genuin och värdebaserad debatt om demokrati. Vi står inför stora utrikespolitiska utmaningar som vi tillsammans måste göra allt som står i vår makt för att hantera. EU:s grannskapspolitik utmanas både i söder och i öster. EU:s hantering av är en trovärdighetsfråga. Vi måste kunna tala med en gemensam röst, inte återigen delas mellan öst och väst i . Det instrument EU har att tillgå är att införa sanktioner, men det är inte tillräckligt. EU måste se över sin grannskapspolitik, och EU behöver någon form av krishanteringsfunktion. Det är föll. Det var en världshistorisk händelse som tydligt visade att det i längden aldrig går att förkväva människors längtan efter rättsstatens principer, frihet och respekt för individens rättigheter. Låt oss inom utrikespolitiken prioritera stödet för att underlätta vägen till frihet och demokrati! 23 Utrikesminister (S): Herr talman och ärade ledamöter! Vi möts till debatt i en orolig tid, som många redan har påpekat. Den påminner om hur vi människor är ömsesidigt beroende av varandra och delar vad som har kallats en ödesgemenskap, inte minst därför att vårt närområde utgör en av flera aktuella oroshärdar. Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik politik vad gäller agerande mot ligger fast. olagliga annektering av och Sevastopol och den ryska militära aggressionen i östra är oacceptabel och strider mot folkrätten. Tillsammans med EU har och övriga internationella samfundet ett stort ansvar för att motverka kränkningar av territoriella integritet och suveränitet samt försöken att destabilisera landet. förblir en stark röst till stöd för och för den sanktionspolitik i förhållande till som EU har enats om. Det är särskilt allvarligt när brott mot principerna för vår världsordning begås av en permanent medlem av . Fortsatt ryskt stöd till separatisterna strider mot Minsköverenskommelsen och Europeiska rådets slutsatser. Att konvojer utan igenkänningstecken observerats i östra är oroande. Det ryska agerandet ger EU anledning att fundera över de befintliga sanktionerna som kan komma att utvidgas. En svår konflikt ställer krav på rak dialog med . EU-sanktioner måste kombineras med långsiktig strategi som kan bidra till att hitta kommunikationskanaler till landets ledare och stärka demokratiska krafter i ungdomsgenerationen. Det är intressant när ord ska leda till handling. Det var ett fint tal vi hörde här innan. Men sanningen är att den förra regeringen drastiskt minskade demokratistödet till . Det var oklokt. Att föra en tydlig Rysslandspolitik inriktad på resultat och på folkrättens grund och med bred förankring i kommer att vara en viktig uppgift för regeringen när vi söker fredlig samverkan och utveckling i regionen. Vittnesmålen som når oss från Isils härjningar i och är fruktansvärda. Mord, tortyr och våldtäkter förekommer i stor skala. Rapporterna visar på grova, systematiska och omfattande övergrepp som utgör brott mot de mänskliga rättigheterna och överträdelser av internationell humanitär rätt. De skyldiga måste ställas till svars. Regeringen har därför tillsammans med de andra EU-länderna uppmanat säkerhetsrådet att hänskjuta situationen till och uppmanar att ansluta sig till domstolen. måste vi klara av att göra två saker parallellt. Det handlar dels om att hantera den akuta krisen, dels om att långsiktigt agera för en politisk lösning. har bidragit med mer än för att hjälpa människor på plats. Vi har även tagit emot över 55 000 asylsökande från , vilket tillsammans med är flest i EU. Våra humanitära och politiska ansträngningar fortsätter med ökande intensitet. Påstå inte att ingenting gör! Så är det inte. Det finns ett otroligt stort humanitärt behov. Vi kan inte låtsas som att det inte är en mycket viktig insats vi gör, med vädjanden också från det internationella samfundet att vi ska fortsätta att bidra på det sättet. Somliga här vill skicka vapen och tror att det är det bästa vi kan bidra med. Den debatten får vi nog ta separat. Jag tror inte att det finns stöd hos svenska folket för detta. Vi ska stötta FN:s sändebud . Vi ska arbeta för politiska lösningar som vi hjälper människor på plats. Spridningen av ebola i är en utmaning som har vuxit , som alla vet. Utvecklingen har förbättrats, men läget är fortsatt mycket allvarligt. Viktigast nu är inte att sänka garden utan att upprätthålla trycket i hjälpinsatserna. Det svenska stödet på är betydande och speglar det ambitiösa utvecklingsarbete som regeringen vill föra. Det har vi också fått tack för från många olika håll. Man har sett att vi kan bidra med den typen av insatser som vi är bra på av tradition och som vi kommer att fortsätta att bidra med. Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Att främja och respektera folkrätten, samt att alla politiska beslut ska ta hänsyn till de mänskliga rättigheterna, är hörnstenar i regeringens utrikespolitik. En relaterad prioritering är att FN:s plats i svensk utrikespolitik ska återupprättas och utvecklas och att FN ska bli bättre på att ta sig an nya utmaningar. Prioriteringarna i vårt FN-engagemang sammanfattas med orden fred, jämlikhet, jämställdhet och hållbarhet. Genom bidraget till FN:s operation i – Minusma – inleder nu sitt första substantiella bidrag till en fredsfrämjande operation i FN:s regi sedan insatsen i . Bidraget kommer att uppgå till ungefär 250 personer och ska vara operativt . Om jämlikheten kan man säga att i dagens värld är det ofta ekonomiska och sociala klyftor, inte bara militära spänningar, som orsakar väpnade konflikter. Därför är arbetet mot fattigdom av största vikt. Fria fackföreningar och mänskliga rättigheter i arbetslivet är avgörande i kampen mot fattigdomen. Jag ser fram emot att bidra i arbetet för ett nytt globalt handslag mellan arbete och kapital som statsminister har initierat. Jämställdhet är den tredje punkten. Kvinnors roll ska prioriteras särskilt i FN men också i EU-arbetet. Här ska uppfattas som en tydlig feministisk röst och en stark partner för jämställdhet. Kvinnors roll i fredsprocesser är avgörande för att nå en hållbar fred. Det sexuella våldet i krig och konflikter måste belysas och bekämpas. Den fjärde punkten är hållbarhet. Inför nästa års klimatmöte i måste EU axla en global ledarroll. ska engagera sig med politisk vilja, kunskap och resurser såväl i FN:s som i EU:s klimatarbete, och klimatförändringarnas säkerhetspolitiska aspekter måste hanteras. Hållbarhet har också en annan dimension som handlar om planetens fortlevnad. Nedrustning och icke-spridningspolitiken kommer att vara en stor del av det svenska FN-engagemanget. Vi har redan gett nya direktiv att aktivt ska verka för nedrustning. Vi kommer också att delta i konferensen om den humanitära dimensionen av kärnvapen i . Genom samråd och diskussioner kommer vi att undersöka olika sätt att uppnå ett totalt avskaffande av alla kärnvapen. kandiderar till för perioden –2018. Det är en unik plattform som ger oss möjlighet att påverka och föra ut svensk fredspolitik. ledamöter är varmt välkomna att bidra i arbetet med den svenska kandidaturen. Jag hoppas och tror att vi kan hjälpas åt med det. ska bedriva en feministisk utrikespolitik. Förut har diskussionen ofta handlat om militär hård makt respektive mer samarbetsinriktad mjuk makt. En feministisk utrikespolitik baseras på vad statsvetaren kallar för smart makt. Utrikespolitikens verktyg kan vara såväl hårda som mjuka i varierande grad. Den aktuella situationen avgör. Den halva av befolkningen som nästan systematiskt exkluderats och glömts – kvinnorna – ska inkluderas. Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik ska vara en engagerad, konstruktiv och framåtblickande medlem av EU och axla sin roll som en global aktör för fred, säkerhet och hållbarhet. Vi ska bygga på våra mångåriga samarbeten i , , och inte minst . Förtroenden som har byggts upp ska utvecklas och övergå i moderna relationer, anpassade till varje land och situation, inom utveckling, politik, demokrati, fred och handel. Även samarbete med länder över regionala gränser kring samverkan i FN och andra internationella institutioner ska stärkas. Möjligen är det så enkelt som filosofen har framfört det, att det starkaste argumentet för fred är: Jorden är ju rund. Oavsett vilken riktning du tar återvänder du till slut till dig själv och din egen startposition. Så ser kanske ödesgemenskapen ut. Jag ser fram emot att hantera den i samarbete och i saklig debatt med ledamöter. 24 (SD) replik: Utrikesministern har i diskussionen om erkännandet av sagt sig stå på fredens sida och vilja uppmuntra fredliga krafter, och hon syftar då bland annat på partiet och dess ledare . Vad utrikesministern då missar är att under den senaste tidens terrorattentat i , där bilar kört in i människor och bland annat dödat en liten bebis, har och uppmuntrat till sådana våldshandlingar. Det är bra om utrikesministern är medveten om vad som pågår. Den palestinska myndigheten belönar dem som har begått terrorbrott. Hur kan utrikesministern säga sig stå på fredens sida och stödja dem som står på terroristernas sida? Och hur kan utrikesministern vilja prioritera bistånd till en myndighet som inte kan uppfylla grundläggande krav när vi har extrema behov, bland annat att bekämpa ebola i ? Det borde vara en mer prioriterad uppgift i biståndet. 25 Utrikesminister (S) replik: Vi fortsätter självfallet att uppmana parterna att återgå till förhandlingar. Vi uppmanar dem att upphöra med alla våldshandlingar. Ett erkännande av en stat ska inte ses som en belöning, utan det är en faktisk statsrättslig handling. Vi menar att det är ett stöd till en enhetsregering som måste arbeta för fred. Ingen har trott att detta skulle sätta stopp för allt det som just nu pågår och som ser väldigt oroväckande ut, inte minst i . Vi kan bara fortsätta med våra diplomatiska kontakter för att påverka båda parter och hoppas att vi snart ska få igång en fredsprocess igen. 26 (SD) replik: Jag tror tyvärr inte att någon fredsprocess kommer att få någon framgång som en följd av det här erkännandet. Jag skulle också vilja veta hur utrikesministern ser på Hamas. Ett problem är ju att den palestinska regeringen inte har kontroll över sitt territorium. Ser utrikesministern som en legitim part i den regeringen eller inte? Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Situationen i är ytterst allvarlig med det folkmord som pågår. I en interpellationsdebatt tidigare i har utrikesministern tvekat att kalla det för ett folkmord. Jag skulle vilja fråga varför. 27 Utrikesminister (S) replik: Hamas är en terroriststämplad organisation. Jag har ingen annan syn på Hamas och dess roll än vad EU och som ett medlemsland i EU har uttryckt. Jag önskar förstås att alla terrorhandlingar ska upphöra. Det finns ingen annan hållning från den här regeringens sida än den som existerar i EU-sammanhang. 28 (SD) replik: Den ryska björnen har vaknat, och det var ett bra tag sedan det skedde. Överfallet på 2008 borde ha varit en ögonöppnare för även den mest invaggade politikern i den här församlingen. Varken tidigare socialdemokratiska regeringar, den tidigare borgerliga regeringen eller vår nu sittande superminoritetsregering verkar vilja ta ansvar för vår säkerhetspolitik. I Agenda uttryckte utrikesministern att hon med chockad förvåning hade sett hur denna eskalering skett. Har utrikesministern, och övriga partier sovit tidigare? Det som händer nu är ju en naturlig följd av den upptrappning som har skett i . Därför vill jag ställa två frågor: Anser du, , att det är allvarligt att ni inte väljer att se omvärlden för vad den är? När tänker ni omvärdera hotbilden mot och göra en genomtänkt omvärldsanalys? 29 Utrikesminister (S) replik: Detta finns ständigt på vår dagordning och diskuteras förstås både på och på Försvarsdepartementet liksom bland alla som är engagerade i att bedöma och göra något åt situationen i vårt östra grannskap. Därför kommer vi att göra allt det som behövs. Sedan har det lett till en diskussion om till exempel försvarspolitiken. Försvarsberedningen är väl en bra plattform för att diskutera hur vårt försvar ska se ut framöver och vilka resurser man ska avsätta. 30 (SD) replik: Jag kan konstatera att jag inte fick svar på någon av mina frågor. Jag frågar igen: Anser du, , att det är allvarligt att ni först nu väljer att se omvärlden för vad den är? Ingen i den här kammaren förutom har uttryckt oro och fört någon form av politik för att ta säkerhetspolitiskt ansvar. Som regering är ni ansvariga för att göra någon form av omvärldsanalys. Kommer ni att omvärdera hotbilden mot , ja eller nej? 31 Utrikesminister (S) replik: Om jag kommer ihåg rätt var detta en diskussion som fördes , när jag satt i . Då var denna diskussion uppe på rådets, ministrarnas och kommissionens dagordning. Debatten och analyserna har funnits där, även om de har varit långt ifrån tillräckliga. Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Jag vill tillbakavisa påståendet att vi inte skulle ta det här på allvar. Det pågår ständigt en debatt, och den hanteras av alla som är berörda av detta och har ansvar. 32 HANS (M) replik: Jag tycker att de här frågorna förtjänar allvarligt och seriöst resonemang, och det tycker jag att utrikesministern inbjöd till. Jag delar analysen av klokskapen i mycket av det som pekar på. Utrikesministern hänvisade till smart makt. Han har också tidigare talat om mjuk makt och hård makt. Därför vill jag fråga utrikesministern om hon och regeringen tror att vi är på väg att se en ny normalbild etablera sig i vårt närområde. Vi har ju sett en del som tyder på detta. Jag tänker på den illegala annekteringen av . Vi ser en ökad övningsverksamhet och ökade incidenter. Vi ser att det händer saker i luften, på vattnet och under vattnet. Frågan till utrikesministern är om hon och regeringen gör bedömningen att vi är på väg att se en ny normalbild i vår del av världen. 33 Utrikesminister (S) replik: Det som diskuteras mest är om detta kommer att utvecklas till en frusen konflikt. Kommer vi att leva med detta tillstånd kanske framöver? Finns det någonting EU kan göra? Förstås blir EU starkare om vi agerar samfällt och har samma syn på både sanktioner och möjligheter att ingripa och om vi sedan agerar i enlighet med det och har samma budskap. Hur man än vill beteckna det tror jag att väldigt många är oroade för att detta inte har en snabb lösning utan att vi kommer att få se maktkamp och stridigheter, som förhoppningsvis inte ska leda till mer våld men där risken är stor för att det blir en frusen konflikt och en destabilisering i östra och i i dess helhet. 34 HANS (M) replik: Jag instämmer i mycket av det utrikesministern säger. Personligen tror jag att vi är på väg att få en ny normalbild, både när det gäller den mjuka makten och när det gäller den hårda makten – den mjuka makten för att man använder historieförfalskning, lögner och propaganda, och den hårda makten för att vi ser ökad militär verksamhet. Jag håller helt med utrikesministern om att man måste agera samfällt. Vi gör det inom EU med exempelvis sanktioner. Jag tror att sanktionspolitiken är lyckad. För egen del skulle jag vilja att vi agerade samfällt även på det militära området i en konstellation som inte är EU utan Nato, men det får vi diskutera vid ett annat tillfälle. 35 Utrikesminister (S) replik: Jag vet att det är syn. Den delar vi inte, och det har vi gett tydligt uttryck för. Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Det jag tror är det viktigaste är att hantera den akuta situationen, och det gör vi genom att se över om sanktionssystemet är effektivt nog och om vi behöver göra mer. Men vi behöver även se på det långsiktiga. Då handlar det till exempel om vårt beroende av rysk gas i . Det är också det som splittrar medlemsländerna och hindrar ett enhetligt förfarande. 36 (M) replik: Det fanns en hel del i utrikesministerns anförande som jag välkomnar. Vi står som sagt inför väldigt stora utmaningar. Men det förvånar mig att utrikesministern i sitt stora och världsomspännande anförande valde att ta upp det demokratibistånd som alliansregeringen minskade under . Det var, så att vi vet vad vi talar om, det som utrikesministern i en bisats nästan menade var det som gjorde att demokratin inte har utvecklats i . Det var en sänkning från till . Det är en minskning med 63 miljoner, som jag inte tror har varit avgörande, tyvärr, för demokratiutvecklingen i . Det är inte med som man får att ändra sig. 37 Utrikesminister (S) replik: Jag har för mig att jag på intet sätt påstod att det skulle vara helt avgörande för hur situationen i har utvecklat sig. Jag säger bara att det är viktigt att ord ska följas av handling eller att man ska vara konsekvent. Om man pratar om demokrati och arbetet för demokrati som ett så viktigt inslag börjar man väl inte med att skära ned på demokratistödet. Entydigt är att de organisationer som fick se sitt bidrag nästan försvinna var väldigt bekymrade över detta. De signalerade att det var olyckligt. Små pengar kan betyda mycket för att skapa en bra dialog och faktiskt vara det som förhindrar att man låter vinna propagandakriget. Det handlar mer om konsekvensen i vad ni säger och hur både ord och handling ska hänga ihop. Det är mycket annat som också påverkar, men det här var dumt. Jag tycker att det behöver sägas. 38 (M) replik: Då blir jag extra orolig när vi i regeringens budgetproposition just ser en annan neddragning av anslaget i utgiftsområde 5. Det gäller bidragen till internationella organisationer och freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. Där vill regeringen dra ned med . Jag skulle vilja fråga utrikesministern: organisationer och vilken verksamhet är det som kommer att få se sina bidrag kraftfullt eller till del minskade, och vad det kommer att få för effekter? 39 Utrikesminister (S) replik: Jag kan inte listan på rak arm – jag har den inte tillgänglig. Men det är naturligtvis viktigt i budgetarbetet att se till att vi i regleringsbreven anger vilka uppgifter olika organisationer har och vad stödet ska gå till och hur vi fördelar den här typen av stöd. Det kommer vi att få anledning att återkomma till. Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Det är klart att vi i regeringen hade önskat att vi hade haft mer pengar. Tyvärr tvingas vi att göra en budget där vi också gör neddragningar på olika områden. Det äter ibland upp det som är angelägna ändamål. 40 (C) replik: Tack, utrikesministern, för ett i många stycken bra anförande! Jag har egentligen tre frågor. Hur avser regeringen att driva på arbetet för en gemensam utvecklings- och klimatagenda 2015? Avser regeringen att vidta åtgärder för att EU nu ska höja sin ambitionsnivå på klimatområdet – i så fall hur? Sedan är jag nyfiken på den feministiska utrikespolitiken i vårt östra grannskap. Hur avser utrikesministern att driva en feministisk utrikespolitik för att ska upphöra med sina hot i vårt närområde? 41 Utrikesminister (S) replik: Det blev kanske bara två frågor. Det arbete som vi kan bedriva när det gäller klimatfrågan måste vi i hög grad driva via EU. Det handlar om att se till både att det blir tillräckligt ambitiöst och att vi får, så att säga, de metoder, det sätt och den inriktning när det gäller klimatfrågan som prioriterar och som vi vill ha. Från sida har vi sagt att vi nu kommer att se över det här, totalt sett. Hur kan vi bidra? Hur kan vi få in frågan om den säkerhetspolitiska effekten av klimatpolitiken? Kanske kan vi ta initiativ från svensk sida och bjuda in till en stor konferens om ämnet för att vi ska få bättre kunskap, en bättre bas att stå på och konkreta åtgärder. är ett bra exempel. Hur ser det ut där med kvinnlig medverkan? Hur ser det ut i våra bidrag över huvud taget när det gäller att se till att uppmärksamma också kvinnornas situation? 42 (C) replik: Jag lyssnade när det gällde de frågor jag hade. Det handlade om en gemensam klimat- och utvecklingsagenda . Där hörde jag inget svar. Jag hörde egentligen inte heller något tydligt svar på frågan om regeringen nu avser att vidta åtgärder för att höja EU:s ambitionsnivå – det var ju vad regeringen aviserade för – från de 40 som man nu landat på till de 50 som regeringen önskade. Jag är nyfiken på att höra vad man nu avser att göra för att nå sina mål där. 43 Utrikesminister (S) replik: Jag tyckte att frågan handlade om allt möjligt. Den var kanske för ospecifik för att jag skulle förstå vad du menade. Det är självklart så, , att vi måste driva de här frågorna via EU. Det handlar om alla olika politikområden. Det är när man kommer ned i de konkreta detaljerna som vi också visar till exempel hur vi ska bidra för att få mer energieffektivisering. Det handlar om en rad olika områden inom EU. Det finns liksom inget annat spår än att faktiskt se till att vi använder vårt EU-medlemskap fullt ut. 44 (M) replik: Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Jag har två frågor till utrikesministern. Den första frågan handlar om demokrati. Jag tänker på , som kämpar för sin demokrati och sin rätt till självbestämmande. Det vore önskvärt att höra någonting om hur utrikesministern ser på denna fråga och på vilket sätt kan bidra till att kan få sin utlovade demokrati. Min andra fråga handlar om den feministiska frågan. Vad kommer utrikesministern att göra för att stärka kvinnors företagande? Jag lyfter denna fråga eftersom vi vet att marknadsekonomi är ett bra sätt när det gäller att öka välståndet och när det gäller att fler människor ska få en möjlighet att försörja sig. Ingår detta i utrikesministerns planer och tankar när det gäller biståndet? Det handlar om att just kvinnor ska kunna få större möjligheter till företagande. 45 Utrikesminister (S) replik: