prot · H10984 · 2014-03-14 00:00:00 — Förste vice talmannen meddelade att (M)avsagt sig uppdraget som suppleant i justitieutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. 2 § Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i justitieutskottet. Förste vice talmannen förklarade vald till suppleant i justitieutskottet (M) 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:325 Till Interpellation 2013/14:325 Situationen i av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor och tidigare inbokat engagemang. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2013/14:330 Till Interpellation 2013/14:330 Skattefusk och illojal skattekonkurrens av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2013/14:341 Till Interpellation 2013/14:341 Vårdnadsbidraget och jämställdheten av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inplanerade aktiviteter. (FP) Enligt uppdrag 4 § Anmälan om granskningsrapport Förste vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från : RiR 2014:2 Bostäder för äldre i avfolkningsorter 5 § Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Proposition 2013/14:189 till utrikesutskottet 6 § Svar på interpellation 2013/14:202 om utvärdering av riktade statsbidrag 1 Finansminister (M): har frågat mig om jag har gjort ställningstagandet att det är rimligt att miljardbelopp fördelas utan att kontrollera om pengarna har haft avsedd effekt. Det är mycket viktigt att de specialdestinerade statsbidragen, liksom alla offentliga utgifter, fyller sitt syfte och används på bästa sätt. En löpande utvärdering av de specialdestinerade bidragen sker därför i , och regeringen redovisar till vilka insatser som görs för uppföljning och utvärdering. Detta görs i skrivelsen om utvecklingen inom den kommunala sektorn samt i redovisningen av de olika utgiftsområdena i budgetpropositionen. Prestationsbaserade statsbidrag, vilka blir allt vanligare, har dessutom en inbyggd utvärderingsmekanism eftersom de betalas ut först efter att vissa mål har uppnåtts. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att ta fram ett underlag som stöd vid utformandet av specialdestinerade statsbidrag. I uppdraget ingick även att redovisa erfarenheter av tidigare specialdestinerade statsbidrag. Rapporten framhöll att bristen på statistik är en orsak till att det är svårt att belägga måluppfyllelsen och effektiviteten i de specialdestinerade statsbidragen. har en övergripande genomgång av 51 utvärderingar avseende 31 specialdestinerade statsbidrags måluppfyllelse genomförts. Genomgången avsåg statsbidrag som utbetalades –2011. Resultatet redovisades i skrivelsen om utvecklingen i den kommunala sektorn som regeringen lämnade till 2012. Huvuddelen av dessa utvärderingar visar att målen hade nåtts delvis eller i hög grad. 2 (S): Tack för det fördröjda svaret! delar ut 50 miljarder i specialdestinerade statsbidrag till landets kommuner och landsting. Det är nästan lika mycket som försvaret får i anslag . Principen är att statsbidrag ska ges som generella bidrag, men ibland kan det finnas skäl för staten att försäkra sig om att bidrag används till en särskild verksamhet eller när man vill stimulera utvecklingen av en verksamhet inom ett speciellt område. Drygt hälften av de riktade bidragen är adresserade till läkemedelsförmånen. Andra bidrag finns till exempel inom utbildning och integration. Syftet med de riktade bidragen är gott, men frågan är om finansministern har kontroll över att miljarderna verkligen når sina mål. Har finansminister kontroll över att de 50 skattemiljarderna har haft avsedd effekt? Studier visar att det är svårt att dra några entydiga slutsatser om vilka effekter specialdestinerade statsbidrag har som styrmedel. Det finns därför skäl att tro att kontrollen heller inte fungerar optimalt . Det visar med all tydlighet genomgångar som Statskontoret gjort och som också hänvisar till i sitt svar. , fru talman, fann man sammanlagt 51 utvärderingar av riktade bidrag som betalats ut . Fyra av dessa utvärderingar pekar på att målen för statsbidragen har nåtts i hög grad. 34 av dem pekar på att målen delvis har nåtts. Det är inget strålande resultat direkt, och vad väljer att inte berätta är att elva av utvärderingarna inte alls besvarar frågan i vilken grad målen har nåtts. Utvärderingarna kan över huvud taget inte bedöma om de riktade miljarderna till bland annat utbildning och sjukvård har haft avsedd effekt. Det tycker jag är anmärkningsvärt. Vem bär ansvaret? Vem bär ansvaret för att år delar ut miljardbelopp i riktade bidrag utan att ha kontroll på om pengarna har haft avsedd effekt? Det är självklart finansministerns ansvar, och jag är bekymrad över att inte har bättre kontroll över vart pengarna tar vägen. riktade regeringen ett statligt bidrag till landets grundskolor för att förstärka arbetet med att läsa, skriva och räkna. utvärdering visar att merparten av skolans huvudmän uppskattar att elever i årskurs 1–3 i stor utsträckning nått ökad måluppfyllelse i ämnet svenska, men betydligt färre uppskattar hög måluppfyllelse för matematik. Mest uppseendeväckande är dock att en stor andel av skolans huvudmän inte kan uppskatta om eleverna i de högre årskurserna har nått ökad måluppfyllelse. Många svarar att bidraget har lett till förändringar i arbetet. Det är gott, men går de förändringarna att koppla till förbättrade elevresultat? Något svar på det går inte att få eftersom några sådana frågor inte har ställts. Skolans huvudmän har enbart fått göra uppskattningar. noterar att andra nationella och internationella uppföljningar inte visar på några förbättringar. Jag ifrågasätter inte syftet med riktat statsbidrag till att förstärka elevernas baskunskaper. De behövs onekligen. Problemet är att vi inte vet om miljarderna haft avsedd effekt. Frågan om förbättrade elevresultat har inte ens ställts i utvärderingarna. Ändå betalas miljard efter miljard ut. Hur ansvarsfullt är det, ? 3 Finansminister (M): Produktivitet och effektivitet i offentlig verksamhet är avgörande för ett lands långsiktiga utveckling när det gäller både välfärd och ekonomisk tillväxt. Det är mycket betydelsefulla verksamheter som vi driver i det offentliga, alltifrån kriminalvård och skola till sjukvård, äldreomsorg och olika forskningsinstitutioner. Vi vet att är ett av de länder som har högst effektivitet i sina offentliga utgifter. Det finns en lång rad utvärderingar som tyder på det, både från IMF och från . Det är två faktorer som jag tror spelar in. Dels har vi en bättre sammansättning på våra offentliga utgifter än många andra länder. Vi lägger större resurser på utbildning och på forskning, vi har mer aktiva arbetsmarknadspolitiska insatser och vi ger, tror jag, bättre sjukvård för de pengar vi satsar jämfört med många andra länder. Vi har ett sätt att driva verksamheter, inte minst inom hälso- och sjukvården, som många uppfattar som mer effektivt och med högre produktivitet än i andra länder. Våra tydliga budgettak för hela den kommunala verksamheten, ökade inslag av väl fungerande styrmodeller inom sjukvården och andra områden har spelat en roll, och vi har även inslag av konkurrens som jag tror är nyttig. Den offentliga verksamheten i är i relativt gott skick i förhållande till många andra länder. Sedan ska man ställa frågan: Når vi de mål vi har i politiken? Det är en närmast existentiell fråga för oss som håller på med politik eller finanspolitik. Då är det naturligtvis inte bara de riktade statsbidragen som spelar roll utan egentligen alla de 2 000 miljarder vi använder för offentlig verksamhet. Når vi de mål som vi önskar med de medlen? Jag skulle vilja säga att det som utmärker är en hög grad av utvärdering jämfört med andra länder. Genom att vi har , och Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi lägger vi relativt stora resurser på att utvärdera och följa upp vad vi använder våra offentliga medel till. Vi tittar igenom styrsystem relativt ofta för att försöka säkra att vi kan få en bra avvägning mellan olika mål och därtill använda de medel vi avsätter på ett effektivt sätt. Om vi nu har en struktur i där stora delar av kärnan i offentlig verksamhet, alltifrån äldreomsorg till skola och sjukvård, ligger på landstingen och kommunerna, ska då staten gå in och styra med olika typer av specialdestinerade statsbidrag, eller ska vi nöja oss med det generella systemet för utjämning? Jag tror att vi har funnit en bra balans. Jag var inblandad när man reformerade det gamla styrsystemet, där vi hade en hög grad av specialstyrning av statsbidragen som var väldigt ineffektiv. Till slut landade man i en serie publikationer. I någon av dem sades det att kommunalt självstyre var som att dansa hambo i en garderob; det var så detaljreglerat att det i praktiken var väldigt svårt för kommunerna att driva verksamheten effektivt med den politiska inriktning de önskade. Därför har vi tagit ett steg tillbaka och har väsentligt mer av generella statsbidrag, vilket är bra. kan det finnas politiska målkonflikter mellan den kommunala och den nationella nivån. Vi kan till exempel få tydliga vinster nationellt av att förbättra skolsystemet, och utifrån utvärderingar som och andra nationella myndigheter gör kan man behöva påverka den kommunala verksamheten. Då måste en avvägning mellan den lokala demokratin och de nationella intressena ske på ett bra sätt. Det system vi har innebär relativt breda generella statsbidrag i kombination med olika typer av specialdestinerade bidrag på de områden där man tror att det är nödvändigt. 4 (S): glider skickligt undan den fråga jag ställt, nämligen om finansministern verkligen har kontroll över de 50 riktade skattemiljarderna, i det här fallet statsbidrag. försöker prata om hur effektiva vi är i . Internationellt sett står vi oss väldigt bra, tror han. Det visar med all tydlighet utvärderingarna av de riktade statsbidragen. De är väldigt svåra att fånga. Sedan kan man alltid diskutera mer existentiellt eller filosofiskt kring måluppfyllelse och om det ska vara generella eller riktade statsbidrag. Det finns för- och nackdelar med bägge delar. Men det var inte riktigt det den här debatten skulle handla om. Den fråga jag ställde var: Har kontroll? Jag tror inte att har kontroll. I så fall skulle han ha sagt det lite tydligare och uttryckt sig på ett annat sätt. I stället delas de här miljarderna ut i tron att de nog är effektiva. Det läsa-skriva-räkna-projekt som jag nämnde i mitt första inlägg visar med all tydlighet att det inte fungerar som det är tänkt. Däremot är kömiljarden ett positivt exempel. Där har det visat sig att styrningen är tydlig och effekterna relativt positiva, trots att skillnaderna i landet är stora. Kömiljarden ska stimulera arbetet med att korta ned väntetiderna och förstärka vårdgarantin. Det kan leda till vissa undanträngningsproblem, har det visat sig, men i det stora hela fungerar det ändå bra. Däremot är det lite anmärkningsvärt att Kommuner och Landsting menar att det brister i samordningen mellan olika bidragssystem. Andra myndigheter hävdar också att det förekommer att bidragssystemen överlappar varandra och att åtgärder och insatser ibland ersätts dubbelt, från olika bidragssystem. Det kan väl ändå inte vara meningen, ? I finansutskottet har vi vid ett flertal tillfällen påtalat vikten av en tydligare redovisning av utvärderingen av de riktade statsbidragen och att arbetet med att utveckla lämpliga metoder måste påskyndas. Men vi har inte sett någon sådan redovisning . Statskontoret, som är kritiskt till bristen på utvärdering, har sagt att det ofta är oklart för vem och i vilket syfte utvärderingarna genomförs. Regeringen gör ofta ganska allmänt hållna beställningar, men mer exakt vad som ska utvärderas och vilka effekter som ska belysas framgår ofta inte. Myndigheten tar allra pliktskyldigast fram rapporter, men sedan är det oklart vem som förutsätts dra slutsatser och vem som har ansvar för att eventuellt ompröva bidragets syfte. Vem eller vilka anser bär huvudansvaret för att dra slutsatser av de utvärderingar som görs? Vem ansvarar för de brister som finns i de riktade statsbidragen? Jag menar, fru talman, att det måste vara ansvar. 50 miljarder är till och med lite mer än vad försvaret får i årliga anslag. Lika självklart som det är att kräva kontroll av försvarets 47 miljarder måste det vara att kräva samma kontroll av de 50 riktade statsbidragsmiljarderna, . Detta är oerhört väsentligt. Det är skattebetalarnas pengar det handlar om. 5 Finansminister (M): Det är en viktig och central debatt vi ägnar oss åt. Det faktum att vi har en offentlig sektor som fungerar väl och att skattepengarna används på rätt sätt är oerhört avgörande för många olika saker. Det är naturligtvis alltid svårt att säga vad vi egentligen vet, men de studier som finns tyder rätt genomgående på att svensk offentlig sektor har hög kvalitet, hög produktivitet och hög kostnadseffektivitet. Det ser vi nästan oavsett om vi tittar på IMF:s, , eller olika utvärderingar. I outputtermer tyder också det mesta på det. har högre produktivitetstillväxt än . har bättre hälsoutveckling till lägre kostnader jämfört med . har mer av jämlikhet än andra länder. Om vi lägger av de statliga utgifterna på forskningsanslag och tyder det på att vi har en bättre sammansättning än vad de har, givet att vi har lika stor offentlig sektor. Det finns många orsaker till att har denna goda ordning. Inte minst tror jag att det är viktigt med det pris- och löneomräkningssystem vi har, PLO-systemet, där vi justerar för produktivitet. Vi har alltså ett krav på offentlig verksamhet att höja produktiviteten i takt med privat sektor i jämförbara servicesektorer. Något sådant tror jag att det nästan bara är som har, och det är en grundorsak till att offentlig verksamhet i ofta är effektivare. Sedan kommer vi till frågeställningen om utvärderingar. Den grundläggande utvärderingen sker i varje budgetprocess, då vi går igenom offentliga utgifter för att se vad vi kan omprioritera och på vilka områden man kan nå bättre effekter av de stöd vi ger. Specialdestinerade bidrag är naturligtvis jättesvåra att utvärdera. Jag har jobbat med utvärdering av offentlig effektivitet. Man ska inte ha någon övertro på att man enkelt kan utvärdera och jämföra de olika stöden. Detta ska man inte ha någon större tilltro till, utan det finns massor av problem som är sammankopplade i utvärderingen av hur verksamheterna ser ut, till exempel vad man har för styrnings- och planeringshorisonter och hur det fungerar när man gör de olika studierna. Vi gör i grund och botten inte experiment med skattepengar. Många av våra utvärderingsmyndigheter säger att det blir svårt att utvärdera när vi inte gör experiment. Men det är inte så att vi har en sorts politik i och en annan politik i för att sedan kunna få en vetenskaplig studie som gör att vi kan jämföra effekterna. Vi gör förbättringar i hela landet. Vi ökar till exempel undervisningstiden i matematik därför att vi tror att det är nödvändigt. Att sedan utvärdera hur stor effekt det har haft på matematikkunskaperna på kort sikt är jättesvårt. Det är jättesvårt att belägga exakt vad varje krona gjort. försöker antyda att det skulle råda en sämre ordning i . Det stämmer inte. Vi gör mer av utvärderingar . verksamhet har byggts ut. Vi har fått . Vi har lagt till självständiga institut inom socialförsäkring och utbildning vid sidan av IFAU som gör den här typen av utvärderingar. Vi har i grunden bredare kunskaper än vad vi haft tidigare. Men man ska inte för den skull låtsas att vi vet hur väl de här 2 000 miljarderna i offentlig verksamhet fungerar, än mindre den lilla del som utgörs av specialdestinerade statsbidrag. Så fungerar det inte. Omfattande utvärdering redovisas till regering och riksdag löpande och leder till omprövningar . Det är så man upprätthåller effektivitet i offentlig sektor. 6 (S): Om det fungerar så väldigt bra som finansministern hävdar, varför är då Statskontoret väldigt kritiskt? Varför slår myndigheterna larm om överlappande statsbidrag som man inte har någon större kontroll över? Varför kräver vi i finansutskottet tydligare redovisning av utvärdering och framtagande av utvärderingsmetoder, vilket verkar vara det stora bekymret ? Har du verkligen kontroll, , över de 50 miljarderna? Du försöker avfärda min fråga genom att hävda att vi står oss väldigt bra internationellt sett. Det gör vi sannolikt. Men det var inte vad frågan gällde. Frågan gäller: Har du kontroll över de 50 riktade statsmiljarderna? Svenska folket har rätt att få veta om de pengarna går till avsedda mål och framför allt om de har effekt. När det gäller projektet i läsa, skriva, räkna, som jag nämnde, har man inte ens ställt frågan om det har förbättrat elevernas resultat. Tycker inte att det är något märkligt? Eller ska vi bara förutsätta att de miljarderna gör nytta trots att man inte kan utvärdera? Så kan det inte fungera. Det är högst oansvarigt. Statskontorets senaste översyn visar att elva utvärderingar inte ens kan säga om målen har nåtts och om det fått avsedd effekt. borde fundera över om inte det är något som man borde åtgärda snarare än att hävda att allting är så bra. Så talar en person som kanske inte har kontroll över vart pengarna de facto tar vägen. Vem bär huvudansvaret, , för att skattemiljarderna verkligen träffar rätt? Det gör , finansminister. Den här debatten har visat att kontrollen inte finns där. I mer svepande ordalag försöker avsäga sig i varje fall det här ansvaret. Sedan får vi se vad som händer med ministerposten. 7 Finansminister (M): Offentlig verksamhet har ett inneboende och grundläggande styrningsproblem. Vi har valt att flytta verksamheter ur marknaden. Därmed har vi inte prismekanismen som kan styra resurser. Vi har ingen konkurrens som kan allokera mellan olika producenter. Vi har inte kunder som betalar, och följaktligen har vi ett budgetstyrningssystem. Därmed har vi ett inneboende problem med effektiviteten. Man kan hävda att offentlig verksamhet per definition alltid är ineffektiv, att vi följaktligen har ett ofrånkomligt styrproblem och att offentlig verksamhet därför alltid är ett problem. Jag delar inte den bedömningen. Jag tror att man ofta kan bedriva en relativt effektiv verksamhet i offentlig regi med hjälp av mer sofistikerade och bättre fungerande styrsystem. Det är precis som vi har gjort i med alltifrån PLO-anslag, budgettak för kommuner och landsting till kontinuerliga utvärderingar. Att det skulle stå i motsats till att vi har kritiska utvärderingar kan jag över huvud taget inte se. Det är självklart att implementeringsforskningen alltid landar näst intill i kritik. Målen är ofta komplexa, och det är oftast motstridiga principer vi försöker uppnå. Det är därför som vi driver verksamheten i offentlig sektor. Styrproblemen är ofta rätt grundläggande därför att det är flera aktörer inblandade, och ansvarsförhållandena är besvärliga. Implementeringsforskningen kommer alltid att visa på att vi har bekymmer. försöker hävda att vi har ett särskilt stort bekymmer med detta antigen nu eller jämfört med andra. Jag försöker lugnt och sakligt redovisa att det har vi egentligen inte alls några skäl att tro. Vi har kraftigt byggt ut utvärderingsfunktionerna i . Det mesta tyder på att svensk offentlig verksamhet står sig väl, kanske till och med osedvanligt väl, i internationella jämförelser oavsett om vi talar om hälso- och sjukvårdskvalitet eller för den delen forskning. Det är klart att vi ska öka utvärderingen . I den utsträckning vi alltid kan redovisa det för är det naturligtvis välkommet. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2013/14:226 om moms för e-tidningar 8 Finansminister (M): har frågat mig om jag kommer att agera för att säkerställa att förslag till ett momsdirektiv innefattar ett utkast till sänkt och enhetlig moms för såväl tryckta som digitala tidningar och böcker. Som nämner så har jag tidigare svarat på frågor om momssats på e-böcker. Jag har då svarat att det är angeläget att lika produkter beskattas på samma sätt och att detta är något som påpekat inom ramen för EU-arbetet både vid möten med andra EU-länder och vid enskilda möten med . har bett mig förtydliga huruvida regeringen har framfört ovanstående ståndpunkt till även avseende tidningar och tidskrifter. Regeringen har framfört samma ståndpunkt när det gäller både e-böcker och andra digitala medier, det vill säga att det är angeläget för att lika produkter beskattas på samma sätt. förde fram denna ståndpunkt så sent som i samband med ett möte i för skatter. 9 (MP): Tack, ministern, för svaret! Det gladde mig, men är jag lite undrande. Tyvärr har regeringen ett inte en alltför bra track record, eller historia, i denna fråga. har däremot varit väldigt tydlig från början. beslöt en enig riksdag som svar på att ska jobba för en enhetlig sänkt moms på e-böcker. Det ska vara samma moms på e-böcker som för pappersböcker. Detta framfördes dock aldrig av regeringen i svaret till . Trots vad finansministern säger är jag fortfarande tveksam. fick jag uppgifter från Tidningsutgivarna, som är anledningen till interpellationen, om att deras representant i hade haft ett möte med den svenska skatteattachén och där fått ett svar som handlade om att man var neutral men inte positiv. Jag måste ändå tolka beteckningen neutral men inte positiv som att man inte aktivt arbetar för att genomföra ståndpunkt i denna fråga. Det går tvärtemot det beslut som fattade . Ett enigt riksdagsbeslut följde skatteutskottets förslag att uppmana regeringen att speciellt följa beslut i frågan. Jag träffade tillsammans med några andra ledamöter från skatteutskottet en fransk före detta minister som har uppdraget från franska regeringen att arbeta med denna fråga och som också uttalade sig skeptiskt. På min direkta fråga sade han: I är man väl medveten om hållning i frågan, men man vet ingenting om den hållning. Jag skulle ändå vilja skicka frågan till finansministern: Vad gör att jag nu ska kunna lita på att verkligen framför denna fråga? Regeringen har inte en positiv historia i frågan. och regeringen har uttalat att ska vara på topp. Vi ska vara en it-nation och ligga långt framme. Vad är det då som gör att vi inte är det land som går i bräschen och verkligen slåss för att böcker och tidskrifter ska beskattas lika oberoende av medium? Oberoende av om det är papper eller elektronisk bakgrund när vi läser våra tidningar eller böcker ska det vara samma skattesats. Det borde vi vara eniga om. Vi är det till ord. Men vi ska vara det också i vår kommunikation utåt och särskilt gentemot . 10 (M): Det är riktigt som säger att vi har varit positiva till det här i skatteutskottet. Jag kan läsa vad vi skrev i betänkandet : Utskottet förutsätter att regeringen vid översynen av mervärdesskattedirektivet delar denna hållning. Vi hörde av finansministern alldeles att regeringen är positiv och att man ser att det är viktigt att lika produkter har lika skattesats. Om det är i digital eller i tryckt form har inte så stor betydelse. Vidare vet vi att och redan har infört lågmoms på elektroniska böcker. Det gjorde man , men man har fått bassning av kommissionen som har börjat vidta rättsliga åtgärder. Det var väl en av anledningarna till att fransmannen – jag kommer inte ihåg vad han heter, och jag brukar inte kunna uttala namn på franska ändå – var här . Jag var med på det mötet. Jag vill tala om det här med enhetlig momssats, för det är faktiskt rätt viktigt. Vi har fler exempel på problem där vi inte har haft enhetlig momssats. Jag vill fråga vad han gör för att påverka sina kamrater på den rödgröna sidan när det gäller enhetlig momssats på maten på restauranger.