prot · H20917 · 2014-11-06 00:00:00 — Eftersom det är så otroligt viktigt för konkurrenskraften att alla blir akademiker måste de bli utkonkurrerade av allihop. Men jag tror inte det. Jag tror på länder som har mycket bra yrkesutbildningar. i – jag besökte dem när jag var utbildningsminister – har en av största lärlingsutbildningar för att utbilda medarbetare. Jag frågade: Vill ni att samhället tar över utbildningen? Vill ni att den ska vara obligatorisk? Vill ni att alla ska läsa in högskolebehörighet? De förstod inte vad jag pratade om. De kände inte att det var vad som saknades för deras konkurrenskraft. En tredjedel – det är den siffran vi ska fokusera på, för det är så många som inte fullföljer gymnasiet. Vi ska inte trampa på i samma gamla hjulspår. Det ska vi inte göra. Jag tycker inte att vår regering lyckades med yrkesutbildningarna, men det gjorde inte er förra regering heller. Det är lärlingsutbildningar som är svaret, inte att alla ska bli akademiker. 11 (FP): undviker frågan om yrkescollege. Ska branschen få branschlärlingar eller yrkesskickliga elever utan krav på allmän högskolebehörighet? Jag kräver inget annat än ett kort, enkelt svar: ja eller nej. Jag håller med om att det var en mycket dålig gymnasiepolitik som fördes fram . Det var nämligen den gamla socialdemokratiska gymnasiepolitiken som gällde fram . Alliansregeringens och gymnasiereform trädde i kraft . Det var i den gamla modellen, er modell, som fyra av tio elever gick ut yrkesprogram på gymnasiet utan slutbetyg, rakt ut i ungdomsarbetslöshet. Det är ni som är ansvariga för den politiken. Varför ändrade vi inte på det 2006? Jo, för att det här är stora, omfattande förändringar som kräver utredningar. Att 2 000 elever inte går vidare från till gymnasiet är ett bekymmer. Det finns säkert olika förklaringar. Men att 10 000 hoppar av , det kommenterar statsrådet inte ens. Att 30 000 lämnar gymnasiet efter tre eller kommenterar statsrådet inte ens. Det viktigaste så länge jag har varit skolpolitiker har alltid varit att det ska vara så enkelt som möjligt att komma in på gymnasiet. Man bryr sig inte så mycket om hur det går för eleverna sedan. Det tycker jag är anmärkningsvärt. ska ha hög konkurrenskraft. Jag ville inte använda den, men jag fick med mig en av Svenskt Näringslivs enkäter, som ni oftast använder. Den största bristen och det som branscherna efterfrågar är praktisk gymnasiekompetens, inte akademisk behörighet. 12 (M): Jag har såklart full förståelse för att man behöver utreda detaljer. Men det var ju så att Socialdemokraterna gick fram i valrörelsen med ganska tydliga och konkreta förslag. börjar ni svaja i fråga om dem. De ska inte riktigt genomföras trots att de finns i den regeringsförklaring som ni har lagt fram tillsammans med . Om ni nu ska utreda saker och ting, varför utreder ni då inte ännu bredare? Problemformuleringen är ju egentligen: Hur ska de här ungdomarna få jobb? Det tittar ni inte på, utan ni tittar på hur unga som är ska fullfölja utbildningen. När de blir behöver de inte fullfölja utbildningen. Det är väldigt inkonsekvent, tycker jag. 13 Statsrådet (S): Jag kan återigen enbart vara tydlig med att för den nya regeringen är det en kärnfråga att kontaktytorna mellan utbildning, näringsliv och arbetsmarknad ska öka på alla sätt och vis. Vi har hitintills sett att de här två sfärerna nästan har varit i två vakuum. De har verkat självständigt från varandra. Ungdomar har kanske utbildat sig till sådant som arbetsmarknaden inte efterfrågar. Så får det inte gå till. Det vill den nya regeringen på olika sätt komma bort från. Ett sätt att lösa det på är, precis som pekar på, att fokusera på lärlingssystemet. Det tänker vi fortsätta bejaka. Det finns goda exempel där ute. Vi kan ta till oss den kunskapen, och det ska vi. Jag tror absolut att det är en väg framåt. frågar om även yrkescollege ska omfattas av allmän högskolebehörighet. Ja, återigen: En globaliserad och avancerad ekonomi kräver sådana kompetenser. Den väg som man har valt från den föregående regeringens sida har uppenbarligen inte fungerat. Jag tänker på alla de problem som du, , pekar på – du kommer med en hel lista av misslyckanden. Vilket ansvar känner du inför detta, med tanke på den regering som företrätt ditt parti hitintills? Sedan gäller det formen. Återigen: Låt oss utreda hur alla ungdomar ska få gymnasiekompetens! Låt oss göra det tillsammans! Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till i väntan på att klimat- och miljöminister (MP) skulle infinna sig i kammaren för att lämna svar på interpellationer. Då klimat- och miljöminister (MP) ännu inte infunnit sig beslutade kammaren på förslag av tredje vice talmannen att förlänga ajourneringen till . § 3 Svar på interpellation 2014/15:38 om kärnkraftens säkerhetskrav 14 Klimat- och miljöminister (MP): har frågat statsrådet om de skärpta säkerhetskrav för kärnkraften som statsrådet och regeringen vill se är krav utöver dem som redan bereder. Om så är fallet vill även veta vilken typ av säkerhetskrav utöver dem som redan bereds som enligt statsrådet och regeringen bör skärpas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Säkerhetskraven på kärnkraften följer av internationella överenskommelser, regleringar inom Euratomfördraget samt nationell lagstiftning som , lagen om kärnteknisk verksamhet och strålskyddslagen. Som en direkt följd av kärnkraftsolyckan i har till exempel ett reviderat kärnsäkerhetsdirektiv antagits av Europeiska unionens råd för att stärka säkerheten vid kärnkraftsanläggningar i . I har ansvar för tillsyn av säkerheten vid kärnkraftverken. Myndigheten ska göra de avvägningar och bedömningar som behövs för att säkerställa att kärnkraftsreaktorer drivs säkert, och det är myndigheten som beslutar om villkor och föreskrifter. Ett exempel på hur myndigheten arbetar för att öka säkerheten vid kärnkraftsanläggningarna är det aktuella förslaget om att alla kärnkraftsreaktorer ska installera ny utrustning för oberoende härdkylning vid extrema situationer. När regeringen arbetar med att skärpa säkerhetskraven för kärnkraftsreaktorerna utgår vi självklart från myndighetens bedömningar. Regeringen tar de initiativ som behövs för att kärnkraften inte ska utgöra en riskfaktor, varken nu eller . Sådana initiativ kan vara att ge myndigheten i uppdrag att se över olika säkerhetsrelaterade frågor och att vid behov föreslå ändringar av lagar och förordningar för att uppnå ändamålsenliga säkerhetskrav. har ett regeringsuppdrag att utforma föreskrifter för nya kärnkraftsreaktorer. Myndigheten har valt att samordna detta arbete med en översyn av nuvarande föreskrifter för befintliga kärnkraftsreaktorer. Syftet med en översyn av nuvarande föreskrifter är att göra dem tydligare och heltäckande så att alla de driftskeden som kan bli aktuella för en reaktor regleras tydligt. I detta ingår utvecklade krav för vad som ska gälla vid drift än vad reaktorerna ursprungligen konstruerats för. Myndigheten säkerställer även att nya internationella säkerhetskrav kan genomföras och att erfarenheter från händelser och olyckor, såsom kärnkraftsolyckan i , också tas om hand. Regeringen kommer att ge i uppdrag att utreda vilka författningsändringar som är nödvändiga för att ska kunna genomföra kärnsäkerhetsdirektivet. Regeringen har dessutom redan gett myndigheten i uppdrag att utreda vilka författningsändringar som är nödvändiga för att ska kunna genomföra strålskyddsdirektivet som antogs av Europeiska unionens råd . bereder vi även ett antal förslag om hur kärnkraftverken bör skyddas mot antagonistiska hot. Planen är att förslagen ska skickas ut på remiss . När redovisat sina olika uppdrag till regeringen och när remissinstanserna har hunnit yttra sig om de olika förslagen kommer regeringen att vidta de åtgärder som behövs för att säkerställa att säkerhetskraven blir ändamålsenliga och att direktiven uppfylls. Som jag ser det kommer detta arbete att resultera i skärpta säkerhetskrav vid de svenska kärnkraftverken, och jag är också säker på att det är någonting som den här kammaren och svenska folket välkomnar. 15 (M): Tack till statsrådet för svaret på interpellationen! Interpellationen handlar ytterst om energipolitiken. Syftet med den är att försöka få klarhet i vad regeringens position egentligen är när det gäller energin . Den överenskommelse som Socialdemokraterna och har gjort på energiområdet är på intet sätt tydlig. Tvärtom finns det flera motsatsförhållanden i överenskommelsen. Inte heller av regeringsförklaringen kunde vi tydligt läsa ut hur energiförsörjningen ska hanteras. En del av regeringsförklaringen handlade om de ökade säkerhetskraven på kärnkraften. Dock framgick det inte vilka kraven var och varför kraven ska ökas. Det är därför jag har ställt dessa konkreta frågor till statsrådet. Tyvärr blev det inte riktigt tydligt i statsrådets svar – speciellt inte om man sätter Romsons svar i relation till hennes tidigare uttalanden – men jag hoppas att våra anföranden här ska reda ut osäkerheten. Osäkerheten skapar helt fel signaler för företagens investeringar i . Regeringen säger sig vilja se satsningar på en nyindustrialisering. Det är en idé som jag i mångt och mycket kan stödja. Men för att den elintensiva industrin ska våga göra investeringar kan det inte råda osäkerhet i energipolitiken. Det gäller massa- och pappersindustrin i till exempel . Det gäller järn- och stålindustrin i till exempel . Det gäller kemiindustrin i eller gruvindustrin i . Ja, det gäller industrin i hela . Osäkerheten riskerar att ytterst drabba tillväxten och därmed jobben. Statsrådet har i en TT-intervju publicerad gett uttryck för att löfte om att två reaktorer ska stängas kommer att infrias. Men det kommer inte att ske med hjälp av en avvecklingslag, meddelar statsrådet, utan det är med skärpta säkerhets- och kostnadskrav som räknar med att fler reaktorer kommer att stängas. Det framgår också av regeringsförklaringen. Där står att kärnkraften ska bära en större andel av sina samhällsekonomiska kostnader, att säkerhetskraven ska skärpas och kärnavfallsavgiften höjas. Det är tydligt att inriktningen är att säkerhetskraven ska skärpas. Men när jag hör svaret på min interpellation gör jag en annan tolkning. Jag hoppas att jag har rätt i den tolkningen. De ökade säkerhetskrav som regeringen har aviserat gäller alltså enbart – om jag har tolkat dem rätt – de som är under pågående process hos . Detta skulle jag för protokollets räkning vilja få bekräftat av statsrådet. I så fall minskar naturligtvis osäkerheten något. Då kommer det inte att ställas ytterligare krav på kärnkraftverken, vilket talar för att reaktorer trots allt inte kommer att behöva snabbavvecklas – åtminstone inte på grund av ökade säkerhetskrav, som Romson har sagt. 16 Klimat- och miljöminister (MP): Jag är här i kammaren för att svara på frågor om säkerhetskraven på de svenska reaktorerna. Jag tror inte att det finns någon som ser en väg framåt i en energipolitisk diskussion som handlar om hur vi ska minska säkerhetskraven på de svenska kärnkraftsreaktorerna. Vi ska naturligtvis ha höga säkerhetskrav – de allra bästa – på våra svenska kärnkraftverk. Jag vill för protokollets skull göra det tydligt att det även är ledamot uppfattning. Det skulle göra mig lite rädd om vi skulle stå här i kammaren och diskutera vikten av att minska säkerheten hos de svenska kärnkraftsreaktorerna. Det här är en alldeles för riskfylld bransch för att darra ens en sekund på manschetten när det gäller höga säkerhetskrav på de svenska kärnkraftverken. Det är inte regeringens avsikt. Regeringens avsikt är att de svenska kärnkraftverken ska ha höga standarder, följa det internationella arbetet, forskning och utveckling samt successivt öka säkerhetsstandarderna. Det är viktigt också när det gäller energibranschen. Regeringen ska självklart ta de initiativ som behövs för att kärnkraften inte ska utgöra en riskfaktor vare sig nu eller , vilket jag sade inledningsvis i debatten. Exakt vilka standarder det kan bli fråga om kan jag naturligtvis inte svara på nu därför att det kan komma ny kunskap, ny forskning eller – förbjude – ske nya olyckor som gör att vi blir varse ytterligare risker med kärnkraftsenergin. Det är så man har byggt upp mycket av de säkerhetsstandarder som finns , inte minst med pågående implementeringsarbete för säkerhetsstandarder utifrån kunskapsläget efter 2011. Det är oerhört viktigt att vi i tar arbetet på fullaste allvar, och det tänker åtminstone regeringen göra. Det vill jag vara tydlig med. Svaret på konkreta fråga om ytterligare säkerhetskrav kommer att ställas än de som redan ställs på kärnkraftsägarna är att jag tror att det kommer att bli så. Det finns redan några som du har poängterat och som jag redogjorde för i mitt interpellationssvar som ligger i den så kallade pipelinen. Allt finns naturligtvis inte redan i en process mellan och kärnkraftsbolagen utan det handlar om en skärpning av regelverket. Det ska inte råda något tvivel om att vi ska ha de högsta och bästa säkerhetsstandarderna på de svenska kärnkraftverken. Ledamoten är naturligtvis välkommen att återkomma med en interpellation till statsrådet . Vi har ändå olika ansvarsområden inom regeringen. Men om vi här ska ett utbyte av en större debatt om energipolitiken handlar det om vilken framtidsutsikt som finns för ett energislag som kärnkraften där även säkerhetsperspektivet kommer in. Bedömningen från sida är tydlig, nämligen att med säkerhetskraven och de samhällskostnader som är hopkopplade med kärnkraften kommer de svenska allt äldre reaktorerna att också att behöva stängas. Det handlar om att stängningen sker under ordnade former. De oordnade formerna har vi sett i världen, till exempel i . Den här regeringen kommer att medverka till att det inte tullas på säkerhetskraven utan att de ständigt höjs i takt med att ny kunskap kommer fram. 17 (M): Energifrågan är komplex, men bara för att en fråga är svår får man inte skjuta den . Det skapar bara ännu mer osäkerhet. Alliansens energiöverenskommelse bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU gör. Det handlar om att politiken ska försöka förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och en trygghet i energiförsörjningen. För att åstadkomma detta ser vi behov av att det ska fortsätta att finnas vattenkraft, att vi bygger ut den förnybara energin och att det kommer att finnas kärnkraft . Regeringen har uppenbarligen en annan politik och sätter därmed jobben på spel. går 340 000 fler människor till arbetet. Denna utveckling riskerar att brytas på grund av regeringens politik, inte minst på energiområdet. Det är därför det är så viktigt att reda ut den osäkerhet som råder. Jag noterar att statsrådet i sitt första inlägg beskrev de internationella överenskommelser som har att förhålla sig till. Jag vill passa på att fästa uppmärksamheten på att är tydligt med vikten av en oberoende strålsäkerhetsmyndighet. stipulerar vidare att säkerhetskrav inte ska användas för att på ett orättfärdigt sätt begränsa användandet av kärnkraft. Den naturliga frågan till statsrådet blir om hon är övertygad om att minst två reaktorer kommer att stängas och om regeringen har för avsikt att öka säkerhetskraven i syfte att så ska ske. 18 Klimat- och miljöminister (MP): Den osäkerhet som råder på energiområdet kan vi vara ense om. Den råder därför att de svenska partierna, ledamöterna i kammaren och tidigare regering i inte har levererat långsiktiga spelregler för aktörerna på energimarknaden. Det är högst olyckligt. Det vore bra och väsentligt att veta för alla aktörerna, som är beroende av tillgång till säker energi, vill planera för framtiden, för att skapa jobb och ge trygghet åt hushållen och behöver investera i ny energi i . Det är ett sådant skifte vi står inför. Jag hoppas att vi har en gemensam bild av detta. Vilka aktörer är det då som ska behöva se det här? Ja, det är alla de som kan gå ut och investera. Hur skapar vi de långsiktiga spelreglerna? Jo, vi tror att vi gör det genom att underlätta dialogen om vad som är en framtida energiförsörjning i , och göra det brett mellan partierna och mellan politikerna. Därför kommer energiministern att bjuda in till energisamtal i en för att påbörja sådana samtal. Jag tycker att det är väldigt olyckligt om man i denna kammare står och förespeglar att den stora osäkerheten kommer därför att det nu äntligen finns en regering som vill bjuda in till sådana samtal och föra en sådan dialog brett, när osäkerheten egentligen handlar om de långsiktiga spelreglerna på energimarknaden. Hur får vi aktörer att göra stora investeringar, antingen som energikonsumenter eller som möjliga producenter? Vi kan se att det i allt större utsträckning ibland är samma sak. Allt fler i den svenska processindustrin är till exempel både energiproducent och konsument. Vi ser att det finns möjlighet till fler skiften på energimarknaden på detta sätt. Vi behöver titta i kristallkulan också som politiker för att se vilka möjliga förutsättningar vi kan ge. Om man då kommer till sådana energisamtal med öppna ögon och tittar på vad som ligger på bordet tror jag att vi alla kan börja med att konstatera att vi har ett antal äldre kärnkraftsreaktorer i som kommer att behöva stänga av flera skäl, till exempel för att de är gamla. Annars kan jag ställa den retoriska frågan: Hur länge tycker du att vi har säker kärnkraft i med befintliga reaktorer? Där har vi en mycket viktig säkerhetsfråga, som vi är skyldiga svenska folket att vara tydliga med. Säkerhetskraven på de svenska kärnkraftverken är ingenting som vi ska tulla på. Det är någonting som måste utvecklas utifrån de kunskaper som vi får internationellt och utifrån de erfarenheter som myndigheten har. Det avser regeringen också att göra. Tittar man sedan i kristallkulan och ser vilka energislag har stor möjlighet att bygga upp och leverera ut till det svenska samhället har vi en otrolig potential i möjligheter till förnybar energi. Men i fråga om alla ledtider, processer och inte minst ekonomin för nya kärnkraftsreaktorer, som jag antar är något av den här debattens kärna och det ledamoten vill komma fram till, ser prognoserna betydligt mörkare ut. Därför har våra partier gjort lite olika ställningstaganden om vilken roll vi tror att kärnkraften har i det kommande svenska energisystemet. 19 (M): Vi ska naturligtvis ha höga säkerhetskrav på våra reaktorer. Det är inte tu tal om det. beskriver detta på ett bra sätt. Statsrådet ställde en retorisk fråga till mig runt säkerhetskraven på de svenska kärnkraftverken. Jag har fullt förtroende för SSM och det arbete som man gör där. Det är egentligen en del av min frågeställning. Jag tycker att det är experten, professionen, som ska komma med de här initiativen, och så ska vi i politiken sedan ta ställning till detta. var snarare runt det initiativ som tas från och Socialdemokraterna i energiöverenskommelsen och vidare i regeringsförklaringen, om man vänder lite grann på processen. Syftet med interpellationen var att bringa klarhet i regeringens energipolitik. Energiöverenskommelsen har ju, som sagt, ställt fler frågor än svar. Detta skapar en osäkerhet, och den osäkerheten gäller alla som jobbar i energibranschen och inte minst dem som jobbar inom kärnkraften. I min valkrets i är det ca 1 600 anställda vid och utöver det ca 1 000 konsulter och underentreprenörer, och det är klart att de känner en oro. Men osäkerheten har spridit sig även utanför kärnkraftslänen. De signaler som regeringen skickar skapar en osäkerhet hos företag i hela . Alliansregeringen var tydlig med att den svenska konkurrenskraften var en viktig del av energipolitiken. Jobben i de energiintensiva branscherna skulle bli fler. ser vi att vi har en politik som riskerar att leda till att jobbtillväxten bryts, och i värsta fall försvinner jobben i takt med att andra länders konkurrerande företag stärker sin konkurrenskraft och därmed tar marknadsandelar. Jag hoppades att denna interpellation skulle bidra något till att öka tydligheten. Jag inser att det blir fler frågor och fler debatter, och jag ser fram emot dem. Jag vill tacka statsrådet för denna debatt. 20 Klimat- och miljöminister (MP): Jag vill också tacka för debatten. De konkreta frågor som ledamoten ställde har jag försökt besvara. Exakt vilka processer och vilka initiativ som kommer att behövas i fråga om rimliga, legitima och viktiga säkerhetskrav på den svenska kärnkraften kan jag naturligtvis inte redovisa . Det här är ju någonting vi måste vara vaksamma på att det kan komma ny kunskap om. Men jag redogjorde för de pågående processerna i interpellationssvaret, och jag hoppas att ledamoten då känner sig lite säkrare på vilka processer som är på gång. Jag återkommer naturligtvis gärna till kammaren om det finns fler frågor om vad vi gör när det gäller specifikt säkerheten i de svenska kärnkraftsreaktorerna. Vi har en väldigt stor och viktig uppgift i att följa de allt äldre reaktorernas säkerhetsstandard. Det är en uppgift som ligger på myndigheten, som jag, precis som ledamoten, har ett absolut förtroende för. Men som ansvariga politiker måste vi också se att det finns ett rimligt regelverk i basen. Vi måste ständigt ha ett relevant regelverk som myndigheten kan efterfölja för att säkerställa att vi i har höga och relevanta säkerhetskrav på de svenska kärnkraftverken. När det sedan gäller frågan vad hög säkerhet i svenska kärnkraftverk kommer att leda till i form av nya val inom energipolitikens område återkommer vi säkert i debatter. Jag hoppas att ledamoten när det gäller de här specifika frågorna fick de svar som går att få. Överläggningen var härmed avslutad. § 4 Svar på interpellation 2014/15:64 om miljöeffekter av att bygga på stadsnära flygplatser 21 Klimat- och miljöminister (MP): har frågat mig vilken miljöeffekt jag och regeringen beräknar att en stängning av citynära flygplatser skulle leda till , hur många färre ton koldioxid skulle släppas ut när människor och varor fick ta till vägtransporter i stället för inrikesflyg och hur många arbetstillfällen en nedläggning av de regionala flygplatserna kommer att påverka. Låt mig först klargöra att regeringen inte har fattat några beslut om att stänga flygplatser – inte något beslut om stängning av någon flygplats, regional eller annan. Därför blir frågeställningen lite komplicerad att besvara i detalj. Jag börjar med klimat- och miljöperspektivet, som jag ser att interpellanten vill ta upp. Då konstaterar jag att en av de allvarligaste och svåraste utmaningar som vår generation står inför är att stoppa pågående miljöförstöring och minska klimatpåverkande utsläpp. Regeringen har förklarat att ska vara en global förebild i klimatomställningen. För att klara det måste bland annat transportsektorns miljöpåverkan minska och investeringar i klimatomställning ske. ska fossila utsläpp i tydligt minska. Om vi kopplar det till transportsektorn som handlar om flyget vill regeringen att olika metoder för att flyget i större utsträckning ska bära sina egna klimatkostnader ska undersökas. Det bör utredas hur en skatt på flygresor ska utformas, säger regeringen tydligt i budgeten. Det är naturligtvis ett sätt att se hur transportsektorn i den delen, med rättvisa ekonomiska styrmedel, kan minska klimatutsläpp. är regeringen mycket fokuserad på att det är viktigt att förbättra konkurrenskraft och stärka möjligheterna att leva, arbeta och resa i hela vårt land. Väl fungerande och hållbara transporter i hela landet samt ett ökat bostadsbyggande är därför andra områden som regeringen prioriterar. Särskilt i de större städerna är bostadsbyggandet otillräckligt och behöver öka. Jag hoppas att också interpellanten ser detta stora problem. Såväl det nationella järnvägsnätet som den regionala spårtrafiken ska förbättras och byggas ut. Det är en viktig del i att effektivisera transportarbetet i .