prot · H10984 · 2014-03-14 00:00:00 — Fisket får väldigt stora subventioner. På kraftvärme har tagit bort koldioxidskatten helt och hållet, oavsett om det är förnybar kraftvärme eller om man, som här i , bränner kol till största delen. Jag förstår inte vad logiken i detta är. har stora nedsättningar av energiskatten. Jag vill fråga finansministern: finansministern att torv är ett förnybart bränsle, eller är det fossilt, vilket jag anser? Är torv förnybart kan en nedsättning vara motiverad, men är torv fossilt och leder till större utsläpp är det inte motiverat. Jag vidhåller min tidigare fråga: Var är utfasningsplanen, ? Till vill jag säga: Jo, kärnkraften tas upp i rapporten. Det står om den på s. 40. Det är en miljöskadlig subvention, främst när det gäller försäkringsansvaret. Jag vet att ni har fattat ett nytt beslut om det, men genom att bilda dotterbolag kan moderbolagen stå helt fria i händelse av en katastrof. 32 (M): Jag vill återkomma till en annan skatt som inte finns , och det är skatt på kemikalier. Det togs upp motioner om det i punktskattebetänkandet som vi behandlade här . Jag är benägen att hålla med S, V och MP om att man givetvis bör ha en skatt på kemikalier. Kemikalieinspektionen har kommit med ett förslag som är lite trubbigt och svårt. Man vill beskatta varan, och då handlar det om ftalater, bromerade flamskyddsmedel, högfluorerade ämnen och kvicksilver. Man har räknat ut skatten för plasthandskar till . Det blir väldigt konstigt och trubbigt. Därför tillsatte regeringen en utredning om hur man ska kunna ha ekonomiska styrmedel för en giftfri vardag. Jag personligen ser hellre att man beskattar kemikalien direkt. Då blir det betydligt enklare, och man krånglar inte till det. I har man krånglat till det och beskattar varan, om det nu är plasthandskar eller gummistövlar. Vi vill ju alla att det ska vara enkelt och tydligt med skatter. Därför frågar jag : Om det skulle komma ett förslag om att lägga en skatt direkt på kemikalien, kan vi i så fall räkna med att vi får stöd av i den frågan? 33 Finansminister (M): Klimatfrågan är central, och jag ska ge ytterligare ett argument att fundera på som jag tror kan vara rätt viktigt att komma ihåg. Vi har i runda slängar två tre miljarder människor kvar i världen som lever i fattigdom eller åtminstone under vad vi skulle betrakta som en mer normal levnadsstandard. Det betyder att när deras energiproduktion ska öka, när de ska gå från till per capita i bnp, kommer det att explodera. I talar vi om ungefär ett tjugofaldigande av energiproduktionen för att de ska nå motsvarande den energi vi använder i , om vi talar på bara några decenniers sikt. Skulle vi tala på lite , som 50 eller , är det säkert väsentligt mer än så. Väldigt mycket av det måste ske , för det är under den tidiga fasen av tillväxt som man använder mycket energi. Detta kommer att sätta press på koldioxidutsläppen, precis som det har gjort när har vuxit. Den enda rimliga slutsatsen är då att vi ska hjälpa utvecklingsländer att växa med så mycket energi som möjligt med låga koldioxidutsläpp. Men det moraliska ansvaret kommer sedan att ligga på de rikare länderna att minska sina utsläpp så långt det går för att kompensera för att det kan vara nödvändigt att utsläppen ökar i utvecklingsländer. Trycket på oss att göra mer insatser över 20–tror jag bara kommer att bli större. När det gäller skattenedsättningarna ska jag försöka problematisera ytterligare med två exempel. Det ena är handelsrätterna för koldioxid. Man kan säga att det är en subvention när företagen får dem och att de har ett värde som kan användas. Vi har hållit på med dessa diskussioner i , som påpekar. På det senaste Ekofinmötet hade vi en bred diskussion om klimatpolitiken. och var de enda som talade för en mer ambitiös klimatpolitik, och vi fick stöd av . Alla andra inlägg handlade om att man borde backa. I alla de andra sammanhangen var man oroad för energiförsörjningen efter Ukrainafloppen, och man var oroad för konkurrenskraft mot shale gas. Vi måste vara medvetna om att dessa diskussioner är besvärliga. Hade man infört ett handelssystem där man sagt att man skulle betala för handelsrätterna hade det aldrig införts. Då hade vi aldrig fått det på plats. Man kan tycka att det ekonomiskt och miljömässigt inte spelar någon roll om man betalar för dem eller om det är en rättighet man kan sälja. Men vi hade aldrig kommit fram med den åtgärden om vi hade valt den omvända modellen. Då är jag pragmatisk – då föredrar jag att vi kommer fram med ett system med handelsrätter. Låt mig ta ett annat exempel. En av de stora skattenedsättningarna gäller torven. Det där har många finansministrar gått över . Det ser ut som en stor nedsättning, och det är en stor intäkt. Då tänker man när man läser dessa listor att den där torven skulle man kunna titta på. Men de underlag vi får tillbaka från skatteavdelningen och andra experter är väldigt entydiga: Tar vi bort subventionen slutar torvproduktionen. Och har vi inte ens skatteintäkten. Det är ett typexempel. Vi skulle alltså inte få in mer skatteintäkter. Vi skulle slå ut torvproduktionen. Kanske 2 000 ungdomar i och i de andra områdena där man gör detta skulle förlora sitt arbete. En del av dessa skattenedsättningar finns av randiga och rutiga skäl. Jag vill inte säga att vi inte kan gå vidare med fler. Det finns ett par områden där vi har gjort det. Vi har gradvis börjat fasa ut undantagen för koldioxidskatten och återbetalningen av diesel till jordbruket. Ja, det är möjligt att det är en åtgärd. Men då vill jag gärna understryka det jag sade i interpellationssvaret: Då ska det göras med försiktighet, med noggrannhet och med ett ansvar för att vi inte snabbt slår sönder verksamheters konkurrenskraft. Då måste man väga av det. Dessa frågor är väldigt viktiga, men de är också väldigt komplicerade. 34 (V): Först vill jag säga till : Ja, kom med ett sådant förslag om en skatt på kemikalier! Vi är väldigt intresserade av det. Sedan vill jag säga om handelsgödselskatten att den tas upp i genomgången av , men det är ingenting som är kvantifierat. Jag lägger inte den till listan, som summerar de miljöskadliga subventionerna i till . Vi i tycker att det är fullt logiskt att ifall man smutsar ned, om man bidrar till en verksamhet som leder till övergödning, ska man få betala lite för det genom en skatt på handelsgödsel. Alla intäkter ska gå till miljöverksamhet i jordbruket. Det är vår plan. Tack för upplysningen om torven, ! Jag kan hålla med om att det är rätt komplicerat. Det här är komplicerade saker. Jag har en viss respekt för att du har varit finansminister , men vi har än så länge inte sett någon utfasningsplan för miljöskadliga subventioner. En kartläggning har vi faktiskt fått. Jag tycker att det är lite väl mycket av busy doing nothing, , på ditt departement i detta avseende. Var är utfasningsplanen? Ni har ju aviserat den. Jag har debatterat den frågan , i synnerhet med miljöminister . Ni är väldigt aktiva på det internationella planet och kräver att andra länder ska fasa ut sina miljöskadliga subventioner. Men här har vi ju faktiskt en genomgång! Vilka miljöskadliga subventioner vill du fasa ut? Du nämnde en sak, och det har vi i Västerpartiet stött. Det är nedsättningen av skatten på diesel, som ska fasas ut och tas bort. Vi tycker att det är helt rätt. Vad sedan gäller handelssystemet i EU var jag EU-parlamentariker och var med om att rösta igenom den andra handelsperioden. Men det fungerar ju inte. Vi kan inte sänka skatterna här i innan det systemet fungerar. Det är min poäng. Jag vill tacka för den här debatten. Den har trots allt varit rätt klargörande. 35 Finansminister (M): Jag vill tacka för debatten. Det är en komplicerad frågeställning, som vi måste diskutera. menar att regeringen är upptagen av att inte göra någonting. Jag vill då bara igen redovisa det nya pressmeddelandet från . Där framhåller man alltså att den största ökningen av förnybar energi har uppmätts i , från . Man fortsätter med att konstatera att den högsta andelen av förnybar energi 2012 hade vi i , att jämföra med till exempel på och på 34. Den lägsta har de i på . Bland jämförbara länder ligger på och snäppet över 10. står alltså ut som det enda land som överträffar sin ambition när det gäller förnybarhet. Det är naturligtvis väldigt bra. Det visar att vår politik fungerar. Det är precis det denna regering har gjort. Vi har en CO2-skatt som vi har varit överens om, som trädde i kraft under regeringsperiod, som tidigare regeringar har höjt och som vi har justerat uppåt. Vi har de gröna certifikaten, som är ett effektivt system för att styra detta. gör vi en ny förstärkning av systemet när vi förstärker koldioxidkomponenten i fordonsbeskattningen, vilket innebär att en miljöbil får en skattehöjning på kanske en tia medan en bensinslukare får kanske 800–. Det är alltså en mycket tydligare styrning mot en fossilfri fordonsflotta. Behöver vi gå vidare med detta arbete? Ja, vi har inlett det som den förra regeringen inte gjorde. Vi har börjat vidga koldioxidskatten. Vi har börjat backa på den dieselsubvention som låg i det gamla systemet. Här görs viktiga reformer. Jag vill gärna fortsätta en diskussion med om vad som kan göras på det området. Men det finns också komplikationer. Gröna certifikat är inte ett system som bör tas bort. Handelsrätterna bör inte deformeras så att de slutar fungera. Vi bör inte lägga en skatt på torv som skulle slå ut produktionen. Därmed vill jag passa på att önska och fru talmannen trevlig helg. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2013/14:320 om miljöstöd till bönder 36 Landsbygdsminister (C): Angående stödet till mosaikbetesmarker har frågat mig om de bönder som haft det miljöstödet ska få besked om en fortsättning eller om de ska börja avveckla sin verksamhet. Som jag nämnde i mitt svar till i interpellationsdebatten får landsbygdsprogrammet för åren 2014–2020 en lägre budget jämfört med dagens program eftersom de medel som kommer från EU kommer att minska. Detta innebär att prioriteringar mellan vilka åtgärder som ska få plats i programmet måste göras. och jag är överens om betydelsen av den insats som lantbrukare i skärgården gör för att upprätthålla den traditionella landskapsbilden. Detta är viktigt inte bara som en kulturhistorisk åtgärd utan också som ett led i att stärka besöksnäringen i våra kustområden. får man inte glömma bort att även andra områden i landsbygdsprogrammet är viktiga. Det är lätt att, som gör, peka ut ett område och efterlysa riktade insatser just där och då bortse från den helhet som landsbygdsprogrammet ska stödja. Jag tänker till exempel på ansvar för läckage av näringsämnen till och behovet av insatser för att behålla det öppna odlingslandskapet och för att förbättra möjligheterna att bo och kunna driva företag på landsbygden. ser inte skogen, för det står en massa träd i vägen. Hur prioriteringarna ska göras diskuteras fortfarande även om huvuddragen i programmet kommer att kännas igen från tidigare perioder. Det innebär också att skötsel av mosaikbetesmarker finns med i diskussionen om vad programmet ska innehålla. Jag vill än en gång påpeka att det är viktigt att se helheten och att ha respekt för processen, inte hasta i väg med snabba beslut. Programmet ska gälla och innehåller mycket pengar. Detta kräver eftertanke. Trots att jag inte kan ge några detaljer om vad det nya landsbygdsprogrammet ska innehålla vill jag dock, som jag gjorde i interpellationsdebatten , säga att landsbygdsprogrammet precis som det har varit kommer att vara ett fortsatt starkt stöd för alla delar av svenskt jordbruk. 37 (S): Jag får tacka ministern för svaret. När det gäller svar lovade landsbygdsministern besked till de här bönderna angående det stöd som han och regeringen valt att dra in. Detta svar skulle komma till julen – den som passerat – sades det i den debatten, som vi hade . Något besked kom inte till dessa bönder. På grund av detta kommer de troligen att hamna på obestånd. En del kanske kommer att gå i konkurs. fick jag till min förvåning höra landsbygdsministern stå och säga i tv att han och regeringen satsat på bönderna och deras djurproduktion genom att öka på miljöstödet. Hör jag fel? tänkte jag, men sedan gick jag in och läste på text-tv. Nej, ministern stod och sade att han hade ökat på miljöstödet. Anledningen till att jag har den här debatten nu och att jag hade debatten är att ministern tog bort miljöstödet för vissa bönder till . av miljöstödet försvann för dem som hade mosaikmarker. Vi kan alla konstatera det val landsbygdsministern gjort: Han låter bönderna som erhållit miljöstöd för bete på mosaikmarker, alltså sådana betesmarker ute på de större öarna som bara fläckvis har bete, klara sig bäst de kan. Mosaikmarksstödet utgör bara en liten del av det miljöstöd som utdelas. Det är relativt få bönder som får det. Hade ministern i stället valt att fler bönder solidariskt skulle ta en del av bördan av det minskade anslaget som regeringen bestämt skulle det naturligtvis inte slå lika hårt som . I stället för att dra in av stödet för dessa bönder kunde han ha dragit in av stödbeloppet till betesmarker. hade knappt märkts hos de andra bönderna, men det hade solidariskt burit upp de stackars bönder som får ta smällen. Men han och satt troligen och röstoptimerade. De tänkte säkert så här: Det är bättre att slå undan benen på några tiotal bönder än att få flera hundra på halsen. Tappar vi flera hundra igen är vi snart nere på noll. Drabbar det några så hårt att de går i konkurs, ja, då får vi väl stå ut med det. Den situation dessa företagare har hamnat i är helt och hållet den här regeringens ansvar. Regering och myndigheter har mer eller mindre lurat in dem i ekonomiska åtaganden som förpliktar dem att driva verksamheten vidare eller bli återbetalningsskyldiga flera miljoner – detta för att ministern valt att några få ska bära hela bördan av regeringens neddragningar. I tv säger ministern som sagt att han ökat miljöstödet för att stärka köttproduktionen. I svaret till mig säger samma minister att budgeten minskat för detta anslag eftersom prioriteringar måste göras i en minskad budget. Det är inte konstigt att människor misstror politiker. Dessa människor som ni mer eller mindre lurat in i dyra investeringar kräver ett tydligt svar av ministern. Det var utlovat till julen som passerade, men de har inte fått det. Det går inte an att dra den här frågan i långbänk. Det accepterar inte långivare; det accepterar inte de som betalat investeringsstöden. Gör samma sak med miljöstödet som ni har gjort inom skolans värld: Byt fot! Gå på Socialdemokraternas linje! Låt landsbygden leva! Ge de här bönderna ett svar! 38 (V): Jag tycker att det är en väldigt viktig interpellation som har ställt. Jag tycker att den är viktig på flera sätt. Det första, helt uppenbara, är att det nu är . Nästa period för landsbygdsprogrammet har redan börjat, och vi har fortfarande inget färdigt landsbygdsprogram för del. Det är min första fråga till landsbygdsministern: När avser han att lägga fram ett konkret förslag till ett landsbygdsprogram i för perioden –2020? Kommer det förslaget att landa på bord så att vi får möjlighet att förhålla oss till det? Hur ser egentligen den formella behandlingen ut? För att gå vidare till de frågor som tar upp: Jag lider verkligen med alla dessa lantbrukare som verkligen vill göra en god gärning för miljön, som anlägger mosaikmarker eller som arbetar inom något av de många Leaderprojekt som finns runt om i landet och syftar till att ta till vara miljön och minska utsläppen men också utveckla landsbygden. Det finns många andra väldigt viktiga miljöprojekt inom ramen för landsbygdsprogrammet. Alla de här tusentals människorna ute på landsbygden står nu och famlar i mörkret. De vet inte hur framtiden blir för deras viktiga projekt eftersom regeringen inte kan ge besked. Jag ställde en fråga till landsbygdsministern om Leaderprojekten, som syftar till att utveckla landsbygden på ett miljövänligt sätt. Ska Leaderprojekten finnas kvar? Ska de ha ungefär samma anslagsnivå som , eller blir den högre eller lägre? Det är sådana saker som alla som är engagerade i de här projekten vill veta. Samma sak med projekten kring mosaikmarker som tar upp. Det är här och vi måste få besked om det här, inte bara vi här i kammaren utan framför allt de som arbetar med de här viktiga miljöprojekten ute på landsbygden. Jag vill säga precis som : När får vi besked om miljöprojekten inom landsbygdsprogrammet får vara kvar eller inte? 39 Landsbygdsminister (C): Jag tackar för interpellationen. Jag tycker också att detta är en viktig fråga. Det får inte ifrågasättas på sätt som gör att någon tror annat än att jag också tycker att detta är en viktig fråga. Men till saken och till fakta: De sista besluten i rådet i fattades . För någon dag sedan fick vi de delegerade akterna från kommissionen. De fanns alltså inte tidigare. Därmed vill jag ha sagt att det är en lång process att få fram ett landsbygdsprogram. Ett nytt moment som ska läggas till de aktuella datumen är att vi ska ha fram en partnerskapsöverenskommelse, alltså en plan för hur landsbygdsprogrammet ska samverka med till exempel fiskerifondens och strukturfondernas program. Den ska också tas fram. Detta tar tid, och det ska bli så bra och så rätt som möjligt. Till detta ska läggas att det vad jag känner till inte finns något land som är medlem i Europeiska unionen som ännu har kommit med något förslag om hur deras landsbygdsprogram ska fungera. Min förhoppning är att vi inom en relativ närtid ska ha vårt förslag färdigt och klart och kunna presentera det. I förhållande till hur det är i andra delar av kommer vi då att vara i täten vad gäller att kunna presentera ett landsbygdsprogram. Svaret på frågan om detta kommer att föreläggas på något sätt är att innehållet i landsbygdsprogrammet kommer att beskrivas i en skrivelse till . Skrivelsen tar upp den så kallade partnerskapsöverenskommelsen, där alltså landsbygdsprogrammet är en del. På så sätt kommer det till del. Låt mig också konstatera att det inte är möjligt att göra som föreslog, nämligen dra ned på allting med någon liten procent för att rädda delar av någonting som finns . Det beror på att vi inte får göra förändringar vi har det här mellanåret. Vi kan alltså inte säga att vi tar eller av andra stöd, som då får betala mosaikbetesmarksstödet. Skälet är att man inte får göra så, utan man måste prolongera – förlänga – de stöd som är eller upphöra med dem helt och hållet . Det är det val vi har gjort, och vi har som kammaren väl känner till valt att förlänga ett antal av de stöd jag betecknar som viktiga för svenskt jordbruk och svensk landsbygd. Slutligen: Blir det någon förlängning av Leader? Ja, det kommer det att bli. Det är fastslaget i de rådsslutsatser som finns. Det kommer att döpas om, och förkortningen för det nya programmet är CLLD. Kommer det att bli några pengar till detta? Ja, det kommer det att bli; rådet har slagit fast att av de pengar som finns tillgängliga ska användas till det vi kallar Leader och som efter detta kommer att kallas CLLD. 40 (S): Man kan inte hantera stöden och pengarna på det viset, säger ministern om mitt förslag. Av miljöstöden utgör mosaikbetesmarksstödet någon procent. Det är 8 miljoner av 700 miljoner. Då har ministern och regeringen valt att dra in pengarna när mosaikbetesmarksstödet nu löper ut, så de bönderna blir helt utan. Man kunde naturligtvis också ha valt att gå in med egna medel – det är en struntsumma i det här sammanhanget, men den är av avgörande betydelse för de här bönderna. Det här är bönder som har fått stöd för att bygga fårstall för att de ska kunna ha får ute på och skär och därmed göra dessa tillgängliga för turism och annat. De har fått investeringsstöd för att köpa båt och därmed kunna transportera sina egna djur – och även andras, som en affärsidé – ut till och skär. tappar bönderna ersättningen för att hålla djuren ute på skären, och inte bara de gör det utan också de bönder de har transporterat åt. tappar de alltså inkomster från andra djurägare, som inte längre köper tjänsten att transportera deras djur ut till betesplatserna eftersom det inte är lönsamt att ha djuren där. tappar antagligen även det lokala slakteriet sitt underlag av slaktdjur, eftersom bönderna drar ned på sin olönsamma djurhållning. Vad blir då konsekvenserna? Jo, familjer som har satsat på fårproduktion mister sitt underlag för att hålla i gång djurtransporterna. De mister de pengar de har fått in, och de blir återbetalningsskyldiga för den investeringen. De kommer inte att ha något underlag till sitt nya fårstall, eftersom det i och med att miljöstödet togs bort har blivit olönsamt att ha fåren. Använder man inte fårstallen till det som det från början var sagt blir man också återbetalningsskyldig. Jag var ute och lyssnade på de här bönderna. Jag var ute och lyssnade med representanter, och jag var ute och lyssnade på representanter. Det var den här bilden de målade upp. De talade om att detta är de konsekvenser det kommer att landa i. Bönderna kommer inte att ha underlag till den verksamheten, och konsekvensen blir med all säkerhet att den familj som litat på prat om Matlandet och på de myndigheter som uppmuntrat dem och gett dem stöd nu lämnas i sticket. De kommer troligen att gå i konkurs. Det är inte säkert; det beror på vilka löften ministern kan ställa ut, men blir de återbetalningsskyldiga för det stöd de har fått går de i alla fall i konkurs. Dessutom kommer slakteriet troligen också att ha tappat så mycket underlag att även de kommer att få lägga ned. Detta händer för att har valt att några få bönder som har fått stöd för att hålla markerna öppna och göra dem tillgängliga för oss andra och för turismen kan få sitt stöd. En mycket liten grupp får ta en mycket stor andel av de neddragningar regeringen gör. Ni måste försöka tänka om med den åtgärd ni har vidtagit. Det är inte rimligt att så få ska bära så mycket. 41 Landsbygdsminister (C): Jag kan försäkra kammaren och att jag gör vad jag kan för att se till att svenskt jordbruk får goda förutsättningar att möta framtiden. Det inkluderar också områden som har mindre goda naturgivna förutsättningar. För mig är det mycket viktigt att vi eftersträvar lönsamma företag och aktiva bönder som inte bara håller vårt landskap öppet utan också ger oss biologisk mångfald i alla delar av vårt land. Men det vore fel av mig att här och lova någonting, eftersom vi ytterligare någon tid jobbar med – och måste jobba med – det landsbygdsprogram vi ska ha framöver. Det beror bland annat, vilket jag nämnde i ett tidigare inlägg, på att vi för bara någon dag sedan fick del av de tekniska föreskrifter som är en viktig del för att kunna formulera ett svenskt landsbygdsprogram. Inom en relativ närtid kan vi dock presentera hur vi ska använda den mycket stora peng vi har till vårt förfogande i vårt landsbygdsprogram för att bygga inte bara modern landsbygd utan också livskraftiga företag i alla delar av vårt land. Slutligen vill jag göra en korrigering, herr talman. Vad gäller de stöd som är utbetalade för själva betet finns det vad jag känner till ingen återbetalningsskyldighet om man skulle upphöra med verksamheten. Har man uppfyllt det man har lovat har man de stöd man fått sig tilldelade, och dem får man behålla. Någonting annat känner jag som sagt inte till i den delen. 42 (S): Jag är helt klar över, landsbygdsministern, att man inte behöver betala tillbaka stödet för betesmarken. Men tack vare att man fick stöd för mosaikmarkerna kunde man investera i fårstall och i en färja att ta ut båtarna med. Här fick man ett investeringsbidrag som man blir skyldig att återbetala om man inte bedriver den verksamheten, och den verksamheten kan man inte bedriva om man inte har får. Och man kan inte ha får, för det blir inte lönsamt eftersom man mister betesstödet. Så är det. Och det handlar om som den speciella familj som jag har varit och besökt går miste om. Det är de förutsättningar man lever under.