prot · H109117 · 2014-06-02 00:00:00 — Men om den politiska viljan finns från finansministerns och den borgerliga regeringens sida går det att göra ett kraftfullt uttalande om att införa tonnageskatt i möjligt och att utredningen enbart är en teknisk skatteutredning som har till uppgift att ta itu med de skattetekniska frågorna. Min fråga kvarstår till finansministern. Är finansministern beredd att göra ett kraftfullt uttalande om att införa tonnageskatt i ? 33 (M): Jag vill börja med att problematisera debatten något. Det låter på som att alliansregeringen inte tar utflaggningen på allvar. Situationen är naturligtvis tvärtom. Hela Alliansen ser de stora bekymmer som den nu pågående utflaggningen medför. Därför har också alliansregeringen och allianspartierna i fört fram en rad olika förslag för att förbättra konkurrenskraften för svensk sjöfart. presenterade regeringen en maritim handlingsplan vars syfte var att förbättra konkurrenskraften för den svenska sjöfartsnäringen. Vi här i kammaren har tryckt på ett antal knappar som just har inneburit beslut som förbättrar situationen för svensk sjöfart. Exempelvis har vi röstat för fler praktikplatser. Vi har röstat för ett utvidgat sjöfartsstöd för fler fartygskategorier, där även kabelläggningsföretag och muddringsföretag har möjlighet att få sjöfartsstöd. Vi har röstat för att införa om inre vattenvägar även här i , vilket möjliggör en helt ny typ av sjöfart på till exempel . Vi har röstat för att svenska fartyg ska få ha väpnad personal när de seglar förbi till exempel med risk för piratattacker. Vi har också röstat för mer sjöfartsforskning. Det här var några exempel. Till listan kan tillföras många olika förslag som har röstat igenom på uppdrag av alliansregeringen. Regeringen avser att presentera en fortsättning på arbetet i form av en maritim strategi. Den ska i ett bredare perspektiv ta sig an frågan om hur vi kan skapa mer tillväxt och fler arbetstillfällen inom de blå näringarna. Till detta kommer, precis som beskriver, frågan om tonnageskatt. Där har, som finansministern påpekade, utredningar genomförts tidigare men med bristande resultat. Alltså har det tillsatts en ny utredning, vars resultat kommer att presenteras . Men det är viktigt att säga att utredningen naturligtvis inte är utan komplikationer. Komplexa skattemässiga frågor uppstår. Det handlar också om att se hur andra länder med tonnageskatt har utformat sina system. Vad kan man eventuellt ställa för motkrav om vi skulle införa en tonnageskatt? Hur hänger det samman med andra befintliga stöd? Det är en väldigt viktig utredning som kommer att presenteras . I direktivet sägs det inte att utredaren ska säga om vi ska införa eller inte införa en tonnageskatt, utan uppdraget är att presentera hur man kan införa den. Hur ser möjligheterna ut för att införa en tonnageskatt? Hur kan ett sådant system se ut? Jag vill verkligen understryka att även om tonnageskatten är en fråga som lyfts upp ganska ofta har den här regeringen, som den första regeringen någonsin, tagit ett samlat grepp om hela sjöfartsnäringen, presenterat en maritim handlingsplan och avser att gå vidare med en maritim strategi. Det är viktigt, fru talman, att utöver den viktiga tonnageskatten ha ett bredare perspektiv. 34 (FP): Hur kort bör vårt minne vara? Det är en intressant fråga. Det är naturligtvis bra att bara minnas bakåt till 2006 och inte att det fanns . Jag var ledamot av redan då. var ledamot, liksom och var ledamöter av . Det är inte så att Socialdemokraterna alltid har varit för införande av tonnageskatt. Tvärtom var det så att ett intensivt motstånd mobiliserades mot varje förslag om att införa tonnageskatt –2006. Jag fick ett herostratiskt ryktbart svar av dåvarande finansministern när jag föreslog att vi skulle införa tonnageskatt. Han sade i svaret 2003 att detta förslag är främmande för svensk skattelagstiftning. Exakt så sade han: främmande för svensk skattelagstiftning. Jag välkomnar att Socialdemokraterna gjort helt om i denna fråga. Men jag tycker att det är alldeles riktigt, som den här regeringen har gjort, att tillsätta en ny utredning. Den utredning som kom 2005 var, i motsats till vad möjligen minns, en enmansutredning. Utredaren hette och hade varit chef för eller någonting liknande. Det var alltså en enmansutredning och tillsattes av på förslag av i . Utredaren kom fram till att man nog skulle överväga att införa en tonnageskatt. Det fanns en jättelik brist i den utredningen, och det var att man inte beaktade rederiernas obeskattade reserver, som då uppgick till i storleksordningen 20 miljarder. De har säkert minskat numera; det är jag helt övertygad om. Det var helt omöjligt att man skulle ge rederierna . Det tror jag ingen av oss skulle tycka var riktigt. Jag förstår i och för sig den tveksamhet som regeringen kände inför att införa tonnageskatt, mot bakgrund av att man – det var innan jag blev ledamot av – införde ett nytt sjöfartsavtal som gjorde att rederierna kunde räkna av sociala avgifter, som man fortfarande gör, mot stödet. Det gjorde att hela denna utredning, utredning, famlade i vatten och sjönk som en sten. Jag ser fram emot, precis som och andra debattörer, att vi ska få en bra sjöfartsnäring i det här landet och att vi åter ska få se fler svenska fartyg i flottan. Det är inte bra att så många har blivit utflaggade. Att detta, som det påstås eller görs gällande, enbart är tonnageskattens fel är dock inte korrekt. Det har att göra med många andra saker. Jag hoppas att vi ska komma fram till att tonnageskatt ska bli en möjlighet för många rederier. Observera att tonnageskatten inte är något obligatorium utan ett alternativ till en vanlig vinst- och förlusträkning och normal företagsbeskattning. 35 Finansminister (M): Jag välkomnar interpellation, för det kan alltid finnas skäl att klargöra hur vi ser på utredningen. Direktiven till utredningen är tydliga. Syftet är att införa ett system med tonnageskatt. Det är naturligtvis den ambitionen regeringen har. För att vara tydlig med detta kan jag säga att jag så sent som för någon vecka sedan hade ett möte med sjöfartsnäringen, där jag underströk betydelsen av att vi landar i ett fungerande och konkurrenskraftigt tonnageskattesystem som fungerar också i jämförelse med andra länder. Vi har breda sjöfartsstöd i . Vi har en särskild sjömansbeskattning, vi har ett sjöfartsstöd på arbetsgivaravgiftssidan och vi har, som i många andra länder, en mer begränsad miljöbeskattning på sjöfartssidan. Vad jag vill understryka är, för att svara på fråga, att regeringens uttalade ambition med utredningen är att landa i ett fungerande system med tonnageskatt som gör att vi får konkurrenskraftiga villkor för svensk sjöfart som bidrar till att näringen fortsatt kan verka i . Det är den inriktningen utredningen har, fru talman. 36 (S): Jag noterade att i sitt senaste inlägg hade en mer seriös inställning till frågan om tonnageskatt än vad och hade, som vill träta om den diskussion som har pågått. Det är bara att konstatera att regeringen har varit väldigt senfärdig. Besked om att den utredning som ni pratar om skulle tillsättas kom . Det tog ytterligare , och så tillsattes utredningen. Det har alltså gått väldigt från den tidigare utredningen –2006, som låg på regeringens bord , till att det tillsattes en ny utredning. Det har varit ett väldigt långsamt arbete i den här frågan . Jag tror att det var så att regeringen inte trodde att det faktum att vi inte hade en tonnageskatt i skulle leda till en utflaggning i den utsträckning som det sedermera blev. Jag minns debatterna med under förra mandatperioden. Det hände inte så där väldigt mycket , 2007 och 2008, men det började och bli en allt större utflaggning. Sedan har vi sett hur det har rasat ned och blivit en halvering. Det är det som har orsakat den situation vi nu har där det maritima klustret, kanske inte bara i utan på fler ställen i landet, är hotat. Sjöfartsnäringen är, som vi vet, en global verksamhet. När , och har en mer aktiv sjöfartspolitik lägger sig rederierna där, och de lägger sina fartyg i de hamnar i våra grannländer där det finns ett reparationsvarv. Därför är hela det maritima klustret hotat. Det är väldigt märkligt eftersom underlaget för sjöfarten är oerhört stort i vårt avlånga land. Vi har mer kust än de flesta andra länder i hela har. Naturligtvis måste vi ha en svensk basnäring som heter sjöfart för att kunna frakta våra varor runt om i världen. Det är helt centralt. Jag har inte begärt något annat än att finansministern i det här läget ska göra ett kraftfullt uttalande om att vi vill införa tonnageskatt i – det är det centrala – för att de intressenter som finns kring ska vara beredda att gå in och bli ägare av det som vill lägga ned. Jag hoppas verkligen att finansministern fortsätter sin dialog med rederinäringen och med andra intressenter så att det blir tydligt att den vill att vi ska införa tonnageskatt , och jag hoppas att de skattetekniska frågor löses som utredningen har till uppgift att lösa – inte att skapa nya skattetekniska problem – så att man kommer att kunna lägga fram en proposition inom en mycket nära framtid. Jag har dessutom brev från andra rederier i som har frågor om detta. De har frågat mitt parti, naturligtvis, och jag kan tänka mig att de har frågat också andra partier: Är ni beredda att införa tonnageskatt i ? I annat fall kommer vi inte att beställa fartyg med svensk flagg till . Då lägger man beställningar så att man får dem flaggade i andra länder, och det vore oerhört olyckligt. För att avsluta det hela: Vi har haft debatter om detta i tidigare, och vi hade en där vi socialdemokrater föreslog en lång rad olika åtgärder för att stärka den svenska sjöfartspolitiken. Det avvisade den borgerliga majoriteten redan då. Men som sagt skulle ett ännu kraftfullare uttalande från finansministern vara bra för intressenterna. 37 (M): Det är, som sagt, ingen som säger att tonnageskatten är oviktig – tvärtom. Men när går upp och får det att framstå ungefär som att regeringen ser obekymrat på en utveckling där fartyg flaggar ut känner jag mig naturligtvis nödgad att gå upp och peka på alla de satsningar som regeringen gör för att värna den svenska sjöfarten. Vi är övertygade om att vi behöver en stark sjöfartsnäring både för jobben och tillväxten och för det starka miljö- och säkerhetsarbete som svensk sjöfartsnäring bedriver, där vi också är en viktig aktör internationellt inom organ som IMO och andra. Jag tycker att det är viktigt att dels påminna åhörarna om den historieskrivning som just redogjorde för – alla de olika sätt som Socialdemokraterna själva har problematiserat kring tonnageskatten – dels upplysa om det stora och breda arbete som regeringen gör på detta område, för att det inte ska framstå som att tonnageskatten är allt. När utredningen presenteras och när vi förhoppningsvis har en tonnageskatt på plats tror jag inte att allting kommer att vara frid och fröjd för det. Arbetet är bredare och viktigare än så. Det kan mycket väl hända att när vi just har infört tonnageskatten kommer S med en ny stridsfråga som allting handlar om. Jag vill redan här och påpeka att paletten måste vara bredare än så. Jag ser fram emot en bra utredning som presenteras , men även därefter måste vi gå vidare med regeringens maritima strategi och fortsätta att här i kammaren rösta igenom olika förslag som kan och kommer att innebära att den svenska sjöfartsnäringen stärks. Jag berättade om några exempel tidigare. Jag tycker att det är viktigt att påminna om att paletten måste vara bred, för en skatteförändring räcker inte, även om också jag ser fram emot en bra utredning . 38 Finansminister (M): Jag kan konstatera att vi är brett överens om inriktningen på politiken. För det första är det nödvändigt med en utredning, och för det andra ger utredningsdirektiven den en bra inriktning. Arbetet ska bedrivas så att det tas fram ett fungerande förslag till en tonnageskatt som ger en konkurrenskraftig situation i förhållande till jämförbara länder. Sedan ska man lösa de tekniska och skattetekniska svårigheter som finns. Svensk sjöfartsnäring har haft en tuff utveckling, och det har en lång rad olika delförklaringar. Vi har haft en rätt allvarlig kris internationellt som har pågått . Vi har också sett en tilltagande konkurrens därför att andra länder har justerat sina skatteregler. har ytterligare länder, inte minst , kraftigt byggt ut sitt tonnage. Svensk sjöfartsnäring har, som har redovisats här, ett brett och omfattande stöd, och det ligger inom ramen för en bredare sjöfartsstrategi. Låt mig, för att följa upp frågeställning, göra ett klart och tydligt uttalande: Regeringens ambition – och ambition väldigt brett, som jag uppfattar det – är att vi ska få på plats ett system med en tonnageskatt så snart som det är möjligt. 39 (S): Då vill jag tacka finansministern för svaret att vi ska införa tonnageskatt i . Jag utgår från att vi socialdemokrater kommer att stödja regeringen i en sådan ambition och att vi därmed kan få en lagstiftning som fungerar . Det som är viktigt är att skapa förutsättningar för sjöfartsnäringen. Det är beslut som har stor betydelse. Skattepolitiken har stor betydelse för de investeringsbeslut som rederinäringen ska ta för framtiden, och därför är man angelägen om att det ska fungera på ett bra sätt. På det viset kan man få likvärdiga konkurrensvillkor i , vilket i så fall kommer att ha stor betydelse för den svenska sjöfarten men också för det maritima klustret och för Cityvarvet. De kanske då kan få andra intressenter att gå in, med ett sådant uttalande från finansministern som tyder på att rederinäringen i kan se framför sig en lite bättre situation än den som har varit och att vi kan få stopp på utflaggningen och få en ökad inflaggning till . Jag tror att det krävs ytterligare åtgärder, men jag har inte tid att gå igenom dem. Jag bara konstaterar att vi från Socialdemokraternas sida har lagt fram en lång rad olika förslag på hur vi ska kunna stärka sjöfarten i . Det har vi presenterat i ett sjupunktsprogram i . Jag tackar finansministern för svaret. Jag vet att det här är den sista interpellationsdebatten om tonnageskatten . 40 Finansminister (M): Låt oss alltså konstatera att vi har en enighet kring tonnageskatten. Vi bör arbeta så skyndsamt som det går för att skapa en förutsättning för att vi ska få en likvärdig tonnageskatt. Det finns svårigheter som måste utredas, och det finns förmodligen också ett behov av att omfördela en finansieringsbörda med anledning av den här typen av förslag, så att vi kan säkra att vi upprätthåller god ordning och reda i offentliga finanser. Vi ska landa i exakt hur detta ska ske, och jag har från utredningens sida fått indikationer om att man gör löpande framsteg och att man också har en dialog med näringen för att säkra att detta blir en väl fungerande ordning. Jag kan bara välkomna att vi har en bred enighet i denna fråga i kammaren. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2013/14:473 om beredning av skatteintäktsförslag 41 Finansminister (M): har frågat mig vilka kommentarer jag har angående remissynpunkter på beräkningar av skatteinkomster i promemorian Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen 2015 och genom vilka åtgärder jag avser att kvalitetssäkra och utveckla dessa beräkningar. Inledningsvis vill jag påpeka att inte har lämnat några synpunkter på skatteinkomstberäkningar. Finanspolitiken är i en fas där inriktningen bör vara att nå balans och överskott i statens finanser. Det innebär att fortsatta reformer kommer att behöva finansieras krona för krona. Inkomstförstärkningar bör utformas på ett sätt som gör att man undviker skadliga effekter på samhällsekonomin och konkurrenskraften. Därför är de finansieringar som regeringen föreslagit både rimliga och motiverade, såsom slopandet av gruppregistreringen till mervärdesskatt som gör beskattningen mer neutral mellan den finansiella sektorn och andra sektorer. Hur beräknar de offentligfinansiella effekterna av ändrade skatteregler redovisas öppet och beskrivs i rapporten . Rapporten publiceras i nära anslutning till budgetpropositionen. Inom pågår löpande ett arbete med att vidareutveckla och förbättra de metoder som används för att göra dessa offentligfinansiella beräkningar. 42 (S): Tack, finansministern, för svaret! Det här är en interpellation som helst inte borde behöva ställas och som jag inte heller tycker att politiken ska handla om. Det vi ska träta om och debattera här på olika sätt är värderingar och politiska förslag. Det har varit en lång serie av händelser där regeringens skatteberäkningar ifrågasätts, inte stämmer, inte slår in och liknande. Det gör att vi måste diskutera det här. Vi socialdemokrater är intresserade av att kalkyler för skatteförändringar som kommer till bord ska vara skottsäkra. Vi har ambitionen att regera detta land, och då vill vi veta att det som kommer fram till stämmer och är riktigt. Tyvärr är det så att det med svikande opinionsstöd smyger sig in en känsla av att det utöver normala kalkyler och beräkningar sker en politisk handpåläggning innan trycklov för budget- och vårproposition går fram. Vi har tidigare haft en debatt om de ökade skatteintäkterna i samband med förändringen av lagstiftningen kring räntesnurror. Först pratades det om 4 miljarder och sedan om 6 miljarder, och när budgetpropositionen kom var det 8,6 miljarder. säger att det kanske ger 3 miljarder. Det blir än mer uppenbart när krona-för-krona-resonemanget avlöste kampen för att sänka skatten för de högavlönade . Tillsammans med en del andra åtgärder, bland annat sänkt studiebidrag, var tobaks- och alkoholskatten ett sätt att få fram finansiering av åtgärden. Då var det en väl avvägd nivå på skattehöjningen för tobak och alkohol. tvingades finansministern till reträtt när det gällde att sänka studiebidragen, och då fanns det plötsligt en högre väl avvägd nivå på höjningen av tobaks- och alkoholskatten. Det är klart att det här ger fjärilar i magen: Är det här riktigt, och är det rätt? Inte blir det bättre av att åtskilliga forskare kritiserar uträkningarna. Framför allt är det , som menar att regeringens kalkyler kraftigt underskattar smugglingens inverkan. Det finns också en massa andra indikationer på att det nu öppnar sig ett stort gap mellan budgeterade skatteintäkter på tobak och alkohol och de verkliga skatteintäkter som kommer fram. Tyvärr är det än så länge indikationer som jag inte kan belägga direkt. Eftersom vi tyckte att frågan var så pass allvarlig hade vi en utfrågning i skatteutskottet. Det var en offentlig utfrågning . Där fick redogöra för sin syn, men också andra – utomstående – fick redogöra för sin syn på detta. Det kan väl inte påstås att vi blev klokare av det. Att höja skatten på alkohol och tobak är en grannlaga uppgift. Vad jag skulle vilja säga är att det finns fler parametrar än de kurvor nationalekonomerna sitter och jobbar med. Vi har tullens muskler och resurser, som blir allt mindre på marken; stod till exempel helt tom , på grund av att det inte fanns personal. Det där skulle vi vilja ha med i resonemanget på ett bättre sätt när man går fram med skattehöjningar på det här området, och jag tänkte därför lägga till frågan hur regeringen ser på tullens resurser på marken. 43 Finansminister (M): brukar bedömas vara ett av de länder i EU som har den högsta graden av transparens i sitt finanspolitiska ramverk. Jämfört med de flesta andra länder har vi alltså större tydlighet när det gäller vilka prognoser som ligger till grund för besluten och hur enskilda beslut påverkar offentliga finansers sysselsättning och därmed skatteintäkter eller offentliga utgifter. lyfts i normalfallet fram som ett föredöme på det här området. Vi har gjort omfattande förändringar för att ytterligare förstärka detta och förbättra genomlysningen, dels genom att införa ett finanspolitiskt råd, dels genom att tydliggöra de uppdrag som myndigheter – till exempel ESV och – har. Vi har också med mycket större tydlighet än tidigare på ett omfattande sätt redovisat hur beräkningar sker. Transparensen har alltså varit hög, och vi har kraftigt ökat den . Jag tror därför att man med fördel bör diskutera inriktningen på politiken snarare än ifrågasätta enskilda beräkningar, vilka naturligtvis görs utifrån så goda bedömningar de tjänstemän som har ansvar för detta kan göra. Jag vill där tillföra lite information till . När det till exempel gäller lagstiftningen om begränsade ränteavdrag för företag, alltså en begränsning av deras möjligheter att använda räntesnurror, har redovisat att statistiken tyder på att förslagen har haft en väldigt omfattande effekt. Vi ser alltså att företagen lägger om sina skulder och att detta, såsom det återspeglas i betalningsbalansen, sker snabbt och i mycket betydande omfattning – och från de länder där vi har haft en oro för att det ska finnas ränteupplägg. Givet att vi har haft de här debatterna i har också både och återigen arbetat igenom bedömningarna, och de landar i att de bedömningar som låg till grund för politiken i allt väsentligt är riktiga. Jag kan nämna att ESV själva har gått ut och klargjort att de alltså inte har gjort några nya bedömningar och inte heller har någon kompetens att göra den typen av bedömningar. Vad vi får luta oss mot är i stället vad och drar för slutsatser. Låt mig då säga något om de enskilda förslag som här diskuteras. Är det till exempel rimligt att vi lägger en ökad skattebelastning på finansiell sektor genom att begränsa möjligheterna till gruppundantag? Ja, det finns väldigt goda skäl att göra detta. Vi har en generell momsbefrielse på den finansiella sektorn som gör att man kan bedöma att det finns en underbeskattning på många miljarder i den här sektorn. Då kan man diskutera hur man ska ändra på detta, och en förändring av gruppundantagen tror vi är väl motiverat. De företag som påverkas är alltså utomordentligt lönsamma; de har mångmiljardvinster. Det är alltså inte så att de drabbas på ett sätt som gör att verksamheten på något sätt hotas, utan de är helt enkelt väldigt lönsamma och har stora möjligheter att göra ytterligare bidrag till de offentliga finanserna när det bedöms rimligt. Det har inte heller från remissinstanserna framkommit någon kritik mot de beräkningar som görs i underlag. När vi nu har gått igenom remissinstanserna talar i stället det mesta för att de beräkningar vi har gjort står sig väl. Det är rätt viktigt att understryka det: Det har inte framkommit något som ger oss skäl att ändra oss när det gäller att offentligfinansiera effekterna kring gruppundantaget. Samma sak gäller med hälsoskatterna. Jag har under mina år som finansminister mött uppgifter, inte minst från och handelsintressen, om att våra skatteintäkter på öl, vin, tobak och allt vad det är nu kommer att minska kraftigt – Systembolaget ska förlora andelar, och flödena ska minska. Så länge jag har varit finansminister har detta inte inträffat, utan vi har fått in våra skatteintäkter och våra intäkter från Systembolaget på sedvanligt sätt. 44 (S): Ingen skulle vara gladare än jag om de här pengarna faktiskt flöt in. En kommande regering kommer nämligen att behöva mycket medel för att kunna reformera och förbättra . Det är alltså inte det detta handlar om. Det är inte heller något slags angrepp på de kalkyler som görs på – att de är politiskt färgade på det viset. Jag är bara orolig för att finansministern själv har panik när det gäller att få fram krona för krona och att det är den där sista handpåläggningen som sker. Det finns faktiskt ganska mycket diskussion om det, alltså hur mycket man räknar baklänges. Hur mycket behöver vi ha in, och hur mycket ska det ge i olika skatteförändringar? Det är alltså inte jag som sitter och kör Excel . Vi har som oppositionsparti ingen som helst möjlighet att göra alternativa eller andra kalkyler, utan jag bara testar hur mycket substans det finns och hur mycket som ligger bakom de kalkyler som redovisas för .