prot · H20925 · 2014-11-20 00:00:00 — I sådana fall borde vi ha fått se Socialdemokraterna lägga fram massiva satsningar på försvaret när ni satt i opposition, , men det gjorde ni inte. Jag tycker att vore klädsamt om vi kunde hålla de värsta slagen under bältet borta från debatten. Vi var överens om att satsa 4 miljarder på försvaret. Regeringen lägger fram ett förslag om att satsa 4 miljarder på försvaret men tar sedan tillbaka 300 miljoner bakvägen genom att dubbla skatten på att anställa ungdomar. Försvarsministern kan inte svara. Han vägrar att ge svar på hur det kommer sig att man inte kompenserar försvaret för detta och varför man har valt att frångå överenskommelsen i Försvarsberedningen. Försvarsministern pratade om att man var tvungen att täppa igen luckor från att inte köpte JAS-plan. Gör du så, ? Säljer du fällen innan björnen är fälld? Jag tror inte att det var någon här inne som seriöst hade intecknat de pengarna. Det är upp till att avgöra om de vill köpa våra JAS-plan. Om de inte gör det måste vi planera efter de förutsättningarna. Vi kan trygga säkerhet genom att gå med i Nato. Men det är inte ens det som vi står här i kammaren och argumenterar för, utan vi argumenterar här för att utreda vilka konsekvenser det skulle få. Socialdemokraterna har inte gett svar på vad som är så hemskt med Nato. Vi vet varför inte gillar Nato och inte vill trygga säkerhet. Det är därför att de inte gillar samarbete med andra länder. Men jag tycker att det är beklagligt att Socialdemokraterna inte kan ge ett rakt svar. 115 Försvarsminister (S): När det gäller ekonomin i Försvarsmakten kan jag bara säga: Det med viss frenesi talar om som ett vallöfte var något vi gav som ett erbjudande när Försvarsberedningen skulle avsluta sitt arbete. Det var 900 miljoner mer. Det ni svarade med var 75 miljoner. Det tackade vi nej till. Vi är ett parti bland många, så vi kan inte diktera villkoren för alla andra. Men ni var en del av problemet. Ni tackade nej till detta och erbjöd 75 futtiga miljoner. Det skulle ha varit närmast skrattretande att ta det budet. Det var ett skambud. Jag tycker att man kan påminna om det. Utifrån de politiska förutsättningar som föreligger har vi gjort en överenskommelse i regeringen med om att följa den nivå som anknyter till Alliansens plus att vi lägger till 1 ½ miljard. Det är något som även i regeringsställning hade tvingats att bli konfronterad med, om ni mot all förmodan hade vunnit valet. Jag vet inte hur förberedda ni var. Jag har i alla fall viss insyn i hur det var på departementet när jag kom dit. Det var frågan om att lösgöra pengar med rätt omedelbar verkan, och det är en realitet. Om ni tror att 1 ½ miljard är småpengar som inte betyder något tror ni fel. Det är självklart att Nato, och är olika frågor. Jag har definitivt inget emot kunskap. Den här debatten sprider eventuellt någon sorts kunskap. Seminarier som genomförs på olika ställen sprider någon sorts kunskap. Ni tycks vara fixerade vid att det är endast agerande som kan bidra till folkbildning. Jag har en bakgrund i ABF, en folkbildningsorganisation, och tror att det är ett bättre forum för att föra debatter om framtid än att ska diktera vilka utredningar som ska remitteras. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2014/15:106 om Medelhavsinstituten 116 Statsrådet (S): Per har med anledning av den aviserade neddragningen av Medelhavsinstitutens anslag i budgetpropositionen frågat mig  vilket besked som gäller, det som givits i budgetpropositionen eller det som givits i intervju i ,  vilken beredning som har föregått regeringens avisering till att avsluta den statliga finansieringen till Medelhavsinstituten samt  vilken signal som jag tror att detta skickar om humaniora som vetenskap vid de svenska universiteten. Jag meddelade i ett pressmeddelande att de även fortsatt kommer att få direkta verksamhetsbidrag och att aviseringen om minskat verksamhetsbidrag är aktuell efter att vi har granskat institutens finansieringsmöjligheter. Medelhavsinstituten har utöver de direkta verksamhetsbidragen även externfinansiering av verksamheten från till exempel . Instituten har dock kostnader för drift och underhåll av fastigheterna, och de direkta verksamhetsbidragen från staten behövs därför bland annat för att bidra till att täcka de driftskostnaderna. Som jag även framförde i en radiointervju är det självklart att en ny regering behöver ta ett helhetsgrepp i en budgetprocess och se över alla anslag i syfte att finansiera viktiga reformer. Vi har sedan budgetpropositionen presenterades haft kontakter med Medelhavsinstituten och naturligtvis tagit del av de synpunkter i frågan som har inkommit från både enskilda individer och olika typer av organisationer. Jag har tagit till mig av de farhågor som har väckts kring institutens möjligheter till alternativ finansiering. Därför väljer vi nu att fortsätta vårt direkta verksamhetsbidrag till instituten. Jag vill avsluta med att besvara Per Bills tredje och sista fråga om vilken signal jag tror att detta sänder om humaniora som vetenskap vid de svenska universiteten. Humaniora och samhällsvetenskap har varit mindre prioriterade av de borgerliga partiernas forskningspolitik. De två senaste forsknings- och innovationspropositionerna har innehållit få eller inga som helst satsningar på de forskningsområdena. Regeringen har därför valt att öka stödet till just humaniora och samhällsvetenskap och föreslår i budgetpropositionen en satsning om för ökad kvalitet i utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap samt stöd till lärar- och förskollärarutbildningar. beräknar regeringen att stödet ska öka ytterligare till för ökad kvalitet. Jag har fått god möjlighet att på allvar sätta mig in i Medelhavsinstitutens verksamhet, som spänner över många fält och berör både forskning och utbildning på olika nivåer inom humaniora och samhällsvetenskap, liksom fältarkeologisk verksamhet men också främjande av en bredd av olika kulturverksamheter. Medelhavsinstituten är ett slags forskningens infrastruktur för humaniora och samhällsvetenskap, och instituten är viktiga noder i ett större nätverk av internationella forskningsinstitut. Därför har de en viktig funktion som kontaktytor för möten av olika slag mellan människor men också mellan kulturer. Regeringen har redan visat sin avsikt att stödja humaniora och samhällsvetenskap och prioriterar även framgent den mångfasetterade verksamhet som bedrivs vid i , vid i , vid i och vid Stiftelsen på . 117 PER (M): Tack för svaret, ministern för högre utbildning och forskning! Det är ett glädjande svar. Men är det ett lite oroande svar som ger upphov till en del följdfrågor. Låt oss börja med det som är positivt. Det är naturligtvis att vi kan rädda de tre instituten. De är bra för vår forskning, för vår utbildning och dessutom för kulturverksamhet och nätverkande. Det tycks vi numera vara överens om. De är bra också därför att de är en del av vårt historiska och kulturella arv. De är mycket strategiskt belägna. Det gäller till exempel ökad kunskap om . Det är svårt att hitta något område i världen där det för tillfället är viktigare att få ökad förståelse. Det är, fru talman, i ständigt nyhetsfokus. Instituten är en mötesplats för människor för att kunna ha seminarier, föra diskussioner och lära sig. Jag kommer själv ihåg en trevlig utskottsresa till , där jag hade förmånen att träffa forskare, studenter och andra som verkligen kunde ge utskottet en ökad kunskap om vad som händer i för tillfället, hur det ligger till med ren företagsamhet men också det säkerhetspolitiska läget. Det var mycket givande. Om vi då går över till det tråkiga: Varför föreslog ministern en nedläggning av Medelhavsinstituten? Och varför valde ni att göra det utan någon typ av motiv? På s. 308 i bilagan för utgiftsområde 16 får man bläddra långt ned för att komma till rubriken 10.3.13 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål. Och inte ens av tabellen som finns där kan man se vad som är på gång, utan man måste ta sig ned till regeringens överväganden, ungefär tio rader ned, där man ser att det står: ”Regeringen beräknar att anslaget minskar med 2016 och med ytterligare . Minskningen avser bidragen till de . Finansieringen från staten till instituten avslutas därmed.” Det får sägas vara en ganska abrupt avslutning på något som har pågått i många årtionden. Frågan blir då vilka kontakter ministern hade med instituten och de berörda svenska universiteten, till exempel och , innan ni föreslog de här neddragningarna. 118 Statsrådet (S): Jag vill tacka Per för ytterligare frågor. Som jag har sagt har en ny regering väldigt på sig att bereda en budget. Och det är inte enskilda ministrar som föreslår en budget, utan det är en samlad regering. Vi är en tvåpartiregering. De två partierna ska förhandla. Men vi ska också förhandla med ytterligare partier här i eftersom vi är en minoritetsregering. Allt gjordes , precis som 2006 när den borgerliga regeringen tillträdde. Då beslutade man att lägga ned på ungefär lika många veckor. Men det var ett skarpt förslag som började gälla . Jag vet inte exakt hur mycket underlag man hade för beslutet och hur mycket kontakter man hade hunnit ha . Men det är som sagt väldigt . När det här aviserades upplevde vi däremot att vi, eftersom det var en avisering och inte ett skarpt beslut , kunde ta till att titta på finansieringsmöjligheter för instituten och om det skulle gå att hitta andra. Instituten är duktiga på att få andra anslag och har många övriga anslag från både privata givare och från . Det var alltså det vi tänkte göra. blev det sådan stor oro för detta och för institutens framtid att vi bestämde oss för att göra det betydligt snabbare. Efter det hade vi självklart mycket kontakt med de berörda och tog in deras sakkunskap. Då fick vi även klart för oss att det inte går att dra in basstödet eftersom det i huvudsak går till fastigheterna och till skötsel och drift av fastigheterna. Det kan kännas som en hög kostnad för ett antal fastigheter, men det är fastigheter med stora kulturvärden och ofta äldre fastigheter. Då blir driften ganska dyr. Och det är väldigt svårt att hitta externa anslag eller andra anslag för just fastighetsdrift. Därför väljer regeringen nu att stå fast vid det extra, fasta anslaget direkt från regeringen för just fastighetsunderhåll och skötsel. Regeringen har aldrig velat hota institutens existens. 119 PER (M): Socialdemokraterna och valde inför valet att inte förbereda en gemensam budget. Det kanske var valtaktiskt smart, men det innebär att regeringsdugligheten blir sämre. Vi använde åtminstone till att förbereda oss innan vi vann valet . Jag tror att det hade varit en god investering även för S och MP. Den nya riksdagsordningen och det faktum att vi har tidigarelagt våra riksdagsval med har givit nya regeringar , inte , för att förbereda sin budget. Jag tycker nog att den här typen av slarvigheter är ett problem. Jag tror att ministern håller med om att det hade varit bättre att prata med instituten i förväg och att ringa till de större universiteten eller träffa dem för att höra hur pass viktiga instituten är. Både jag och ministern har en bakgrund i kommun eller landsting. Det är likadant där. Om man skulle föreslå att en skola ska läggas ned, vill man naturligtvis – oavsett vilket parti man kommer ifrån – ta reda på vilka effekter det får. Man försöker då prata med lärare och med elever och deras föräldrar. Sedan tvingas man ibland ta tuffa beslut. Vår demokrati bygger på väl underbyggda underlag, och här finns det ett problem med att ni valde att inte förbereda er. Jag lastar inte ministern för det eftersom det naturligtvis var ett strategiskt beslut som togs på en annan nivå. Men det är svårare att göra något bra om man inte har förberett sig i ett par , vilket kommer att visa sig på fler områden. När jag läser delar av interpellationssvaret blir jag glad att ministern skriver att det är aktuellt att lägga ned instituten och att de är viktiga delar och noder, en forskningens infrastruktur, för humaniora och samhällsvetenskap. Jag håller med till . Frågan blir då varför man lägger ned något som man kommer fram till är forskningsinfrastruktur och extremt viktigt. Tänk om vi inte hade fått en debatt i samhället! Då hade det funnits risk för att det som stod på s. 308 långt ned i en kommentar hade blivit verklighet . Det hade verkligen inte gynnat svensk forskning i allmänhet och humaniora och samhällsvetenskap i synnerhet. 120 Statsrådet (S): Det var som sagt inte ett förslag om att lägga ned eller ett nedläggningsbeslut. Det var en avisering –2017 om att det direkta stöd som betalas ut från regeringen skulle upphöra. Som jag sade i ett tidigare inlägg var det inte för att hota verksamheten eller institutens existens utan för att undersöka om det fanns alternativ finansiering. Det hade vi , 2015, på oss att titta på och just diskutera med de berörda. Precis som Per säger blev det en väldig diskussion om detta, och vi tog då kontakt med de berörda för att snabbutreda om det över huvud taget var möjligt att hitta alternativ finansiering. När vi hade haft de samtalen och fått sakunderlagen stod det klart att nästan hela direktanslaget går till fastighetsskötsel och att det är svårt att hitta andra anslag för den typen av verksamhet. Därför fanns det ingen alternativ finansiering. Det var absolut inget ifrågasättande av verksamheten. Vi tycker att den är väldigt viktig, både för forskningen och för utbildningen. Det handlar också om kulturutbyte. Per tar själv upp institutet i . Där handlar det om samhällsvetenskap och att just ta del av och ha utbildningar om hur det turkiska samhället utvecklas och den typen av utbyte. har en annan profil. Där handlar det kanske mer om kulturverksamhet och författarverksamhet. Men allt det här är viktigt på många stora områden. Regeringens förslag var alltså aldrig att vare sig lägga ned instituten eller hota deras existens. Vi ville titta på alternativ finansiering, och det hade vi på oss att göra. Vi valde att göra det betydligt snabbare och kan därför lämna beskedet . 121 PER (M): Jag vill tacka för ett ärligt och rakt svar i debatten. Eftersom jag har ägnat mig åt utbildningspolitik i i kan jag ge ministern ett litet tips: Många av de små och medelstora anslagen under ministerns utgiftsområde får väldigt tydlig effekt ända ned på enskilda delar av ett universitet. Jag hoppas därför att det här kan vara lite av en väckarklocka och att ni verkligen använder till att i detalj titta på vad som döljer sig bakom varje utgiftspost. Under mina i har det inte på något annat utgiftsområde som jag har jobbat med varit så otroligt tydligt att den exakta summan pengar som är avsatt är vad eller institutet har att rätta sig efter och ingenting annat. Det ser man när man kommer dit. 122 Statsrådet (S): Tack för tipset, Per ! Det är också det som vi i samarbetsregeringen tänker göra. Vi ska ägna tiden åt att föra dialog med universiteten, med olika lärosäten, högskolor och många andra som finns inom forskningsvärlden och som är engagerade i frågor om högre utbildning. Det har vid olika tillfällen sagts att det har varit brist på dialog under den förra regeringen, så det är någonting som vi i allra högsta grad tänker ta till oss så att vi kan lämna tydliga besked. Det är väldigt viktigt för den här regeringen att satsa på just humaniora och samhällsvetenskap. Därför finns det 125 miljoner i kvalitetshöjningspengar, precis som jag sade i mitt inledande inlägg, för att stärka kvaliteten i högre utbildning när det gäller samhällsvetenskap, humaniora och också lärarutbildningarna. Jag hoppas att det nyvunna engagemanget för humaniora och samhällsvetenskap från den borgerliga sidan också kommer att leda till att vi kan hitta ett samarbete här i för att se till att anslagen blir 125 miljoner och kanske 250 miljoner året därpå. Det är upp till att fatta beslut om det , och det ser jag fram emot. Jag tackar så mycket för den här interpellationsdebatten. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2014/15:105 om civilanställda inom polisen 123 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka antalet civilanställda inom polisen. Jag vill börja med att tacka för att jag har fått möjlighet att komma till och diskutera polisfrågor. Det är alltid lika intressant och spännande. För att polisen ska kunna utveckla och bedriva en bra och effektiv verksamhet behöver organisationen en blandning av olika kompetenser. Utöver poliser behövs civilanställda med annan kompetens än den polisiära. Det gäller såväl specialistkunskap på olika områden som administrativt stöd inom kärnverksamheten. –2010 minskade antalet civilanställda inom polisen. Även andelen civilanställda i förhållande till andelen poliser minskade. Mot bakgrund av att det fanns en oro över att organisationen hade för få civilanställda i förhållande till antalet poliser begärde 2012 genom ett tillkännagivande att regeringen skulle vidta åtgärder för att komma till rätta med problemet att det finns för få civilanställda inom polisen. Antalet civilanställda har ökat och uppgick vid utgången av 2013 till 8 577. kommer den nya att finnas på plats. Ansvaret för kompetensförsörjningen kommer i den nya att ligga samlat under en personalavdelning. Den nya kommer därmed att ha bättre förutsättningar än den nuvarande organisationen att använda sina resurser flexibelt och mer effektivt. Detta bedömer jag kommer ha god påverkan på kompetensförsörjningen, inte minst mot bakgrund av förslagen i propositionen 2013/14:232 Utökade befogenheter för civilanställda inom och . 124 (M): Bakgrunden till interpellationen är att Socialdemokraterna i opposition drev tesen att polisen behöver fler civilanställda så pass hårt att man 2012 med hjälp drev igenom ett så kallat tillkännagivande här i . Tillkännagivandet innebar att den dåvarande regeringen skulle återkomma med förslag till hur antalet civilanställda kunde ökas. är det den här regeringens sak att behandla detta tillkännagivande, därav bakgrunden till min interpellation. var inte rättspolitisk talesperson före valet. Det var hans nuvarande chef . Jag utgår ifrån att Socialdemokraterna inte byter politik för att olika personer kommer i ansvarsställning, utan jag utgår fortsättningsvis ifrån att partiet för samma politik, även om man nu och då byter företrädare. Det är intressant att titta på vad Socialdemokraterna har sagt före valet. Man kan följa en mängd olika uttalanden i medierna, och jag skulle slösa bort min tid helt hållet om jag citerade alla. Men några citat kan vara intressanta. I säger , då ansvarig, att man vill ange en inriktning och att man har öronmärkt pengar. Det var viktigt för Socialdemokraterna att man öronmärkte pengar i budgeten till fler civilanställda. ville rikspolischefen att polisen skulle ha färre uppgifter bland annat när det gällde fylleceller och liknande. tyckte att det var bra att polisen tänker i nya konstruktiva termer, men såg hellre att man funderade på att öka antalet civilanställda. Det var viktigt för Socialdemokraterna. Själv uttalar han – – i : ”Anställ fler civilanställda”. Det var budskapet före valet. I deltog den rättspolitiske talespersonen i en debatt. Han framhöll då att det behövs bättre utbildning och kompetensutveckling, men också fler civilanställda. Det var viktigt ända in . Det var viktigt även : ”S-kritik mot Alliansens utspel”. Det behövs fler civilanställda i polishusen, enligt den rättspolitiske talespersonen . Även på Security User återkommer budskapet: Vi behöver fler civilanställda i polishusen. I slutet av valrörelsen när vi alla partiföreträdare fick en möjlighet att berätta om vår rättspolitik skrev den rättspolitiske talespersonen att de besparingar som pågår för att få ned underskotten medför att civilanställda får sluta. Det var så omvärlden fungerade , före valet. I tidningen säger att man vill ha fler civilanställda. frågar jag mig om anser att hade fel. Regeringen har ju behandlat tillkännagivandet. Det som regeringen skriver i budgetpropositionen är att det ska inrättas en polismyndighet . Man säger vidare att polismyndigheten själv borde få avgöra detta. Borta är talet om fler civilanställda. Borta är talet om öronmärkta pengar. Faktum är att när man läser budgetpropositionen verkar den i väldigt stor utsträckning sammanfalla med den reservation som allianspartierna gjorde när tillkännagivandet antogs. Då är min fråga: Anser du att hade fel när han drev den här politiken? 125 Statsrådet (S): Jag börjar med att svara på den sista frågan: Nej, jag anser inte att hade fel. Det är ganska ovant att svara på frågor i den här talarstolen. Jag skulle kanske börja med det, så att det inte råder något tvivel. Man kan ju undra vad interpellanten själv har för uppfattning. Han började med att säga att driver tesen att det behövs fler civilanställda. Ja, jag är alldeles säker på att civilanställdas bidrag är väldigt viktigt för polisens arbete. Det vore omöjligt att bedriva polisverksamhet utan civilanställda. Ett tillrättaläggande: Min chef är statsministern. Det är inte justitieministern. Justitieministern är chef för departementet, men min chef är statsminister . Låt mig påminna om att det var regering som satte upp ett mål för hur många poliser vi skulle ha 2007. Sedan klarade man inte att leverera pengar för att ha råd att anställa dem. Man anställde poliser på krita. Det första som jag fick göra när jag kom till var att läsa budgetförslaget från den förra regeringen. Den visade ett stort underskott. Hade vi gjort samma sak som och hans kolleger ville göra hade vi varit tvungna att säga upp civilanställda. Så var verkligheten. I stället för att läsa glada nyheter om ny rikspolischef och åtgärder mot idrottsrelaterad brottslighet skulle vi ha läst rubriker om civilanställda som sades upp. Det var därför vi sköt till mer 2014 än vad alliansregeringen mäktade med att få fram – . Annars hade vi behövt säga upp civilanställda . Ja, jag tycker att det behövs civilanställda. Ja, vi måste ha poliser, och vi måste finansiera dem. Därför är det glädjande att vi har mer pengar än någonsin för polisverksamhet och att vi har fler civilanställda än på mycket, mycket . 126 (M): Jag ska hjälpa ministern på traven när det gäller budgetförstärkningarna. Vi kan konstatera att den förra regeringen genomförde de största budgetförstärkningar som någonsin har gjorts inom polisen. Det är fakta som ministerns medarbetare på departementet lätt kan ta fram. Den lilla budgetförstärkning som sker är sannolikt en av de absolut lägsta på många, . Det är lätt att kontrollera. Egentligen handlar interpellationen om att man säger en sak före valet och en annan efter valet. Det borde vara besvärande. Den politik ni före valet opponerade så kraftfullt mot söker ni nu stöd och argument för, . Ni har alltså vänt . Det har inte skett utan uppenbarligen , före valet till dess att budgetpropositionen började skrivas . Låt oss titta på lite fakta vad gäller antalet civilanställda. Varför var det en sådan katastrof att Socialdemokraterna behövde hjälp för att få igenom tillkännagivandet? Antalet civilanställda hade ökat kraftigt under . I svaret plockas åren 2008–2010 ut. Det fanns 7 801 anställda och 7 2010, en skillnad på 76 anställda i hela landet. Var det en sådan katastrof att det föranledde tillkännagivandet? Det frågar jag mot bakgrund av att antalet bara var 7 200 när Socialdemokraterna förlorade regeringsmakten. Det hade alltså fram tillkommit fler än 500 civilanställda under alliansregeringen. hade antalet vuxit till 8 577. Krisåret var antalet 8 457. Jag har svårt att ta till mig argumentationen. Om vi tittar på siffrorna kan vi se att det var en genomgående ökning. Då var Socialdemokraterna tvungna att klämma till med ett tillkännagivande som innebar att man skulle anställa fler. De driver den tesen veckorna före valet, byter fot efter valet och argumenterar på precis samma sätt som vi hade gjort. Jag tycker i grunden att ni fattat rätt beslut.