prot · H109129 · 2014-06-23 00:00:00 — Om ni nu är så bra på att samarbeta, hur kommer det sig att ni inte ens har skrivit ihop er med och ? Det är inget seriöst försök att få igenom en förändring av tiopersonersundantaget. Ni har inte velat det. Hade ni velat det hade ni väl som opposition åtminstone kunnat komma samman i några meningar. Det som oroar mig när det gäller detta och andra områden är att vi ska få ett regeringsskifte med totalt oförberedda regeringspartier. Socialdemokraterna har historiskt kunnat regera ensamma och bestämt själva. Det är lätt. Men jag tycker inte att varje kommatecken i alliansregeringen är perfekt. Så fungerar inte en alliansregering. Så fungerar ingen koalitionsregering. Så kommer det inte heller att fungera om ni på allvar prövar att samarbeta. Har man det tonläge du har före valet, , och säger att tiopersonersundantaget är en katastrof ska man kunna kräva att ni har en gemensam reservation med och , men inte ens det har ni klarat. När det gäller historiebeskrivningen säger att vi var tvungna att göra något åt en utredning som var tillsatts. Jag och många andra statsråd har slängt flera socialdemokratiska utredningar i papperskorgen för att de inte var bra. Men LSS och drev vi igenom. Visst blev det kostsamt, och det var mycket motstånd. Men det handlade om grundläggande mänsklig värdighet. Jag noterar att det inte skedde när Socialdemokraterna satt i regeringen. Jag noterar även att bristande tillgänglighet inte blev diskriminering när Socialdemokraterna satt i regeringen. Ni är dock duktiga på att säga vad ni borde ha gjort i regering när ni sitter i opposition. 92 (S) replik: Du är ansvarig minister för den proposition som lagts fram, . Jag har inte sagt ordet katastrof, vilket du kan se i protokollet sedan. Det handlar om mänskliga rättigheter, och vi socialdemokrater tycker att undantagen blir alltför stora. Enligt SCB:s uppgifter kommer av företagen inom handel, av företagen inom hotell och restaurang, av företagen inom kultur och av företagen inom transport att undantas från lagstiftningen genom förslaget. Det tycker vi är för många. I debatten låter det som att alla åtgärder kommer att kosta enorma pengar. Men det finns en skälighetsbedömning som kan avgöra det. Det handlar om att människor med funktionsnedsättning ska ha rätt till sådant som du och jag vill ha och tar för givet. Det handlar om människor som är föräldrar. Det handlar om människor som är unga och som vill leva sitt liv så normalt som möjligt. De har samma önskemål om ett bra och värdigt liv som du och jag. Då kan vi inte göra så stora undantag. Du får gärna säga att jag har hög svansföring, men för mig ska människor med funktionsnedsättningar ha samma möjlighet till ett värdigt och bra liv. Framför allt ska de ha tillgång till många saker som vi andra tar för givet. När det gäller varaktighet är det otydligt vad det är. Därför ställde jag frågan, och därför kan vi inte ta ställning till det. Vad menar regering med detta? 93 Statsrådet (FP) replik: Jag ska försöka svara en gång till. Med varaktighet menar vi att vi ställer högre krav på vilka åtgärder som behöver vidtas om man har ett mer varaktigt förhållande. Vad innebär det? Jo, om man är anställd på en arbetsplats kommer diskrimineringslagen att vara tuffare än om man bara går in i en affär för att handla. Lagen kommer att ställa högre krav på arbetsgivaren när det gäller tillgänglighet. Om man studerar någonstans har man ett varaktigt förhållande, som dessutom är centralt för individen, och lagen kommer att ställa högre krav än vid ett enstaka köp någonstans. Det är detta varaktighet innebär. I grunden är vi överens om det du säger, . Vi ska skapa ett samhälle där personer med funktionsnedsättning har samma möjligheter. Jag talar om hög svansföring. Om det nu är så att ni menar allvar med att ni vill ta bort undantaget för färre än tio personer blir det inte någon trovärdighet i det när ni inte ens kan samla och till en gemensam reservation. Ni aspirerar trots allt på att ta över regeringsmakten . Om ni inte ens klarar att i skriva ihop en reservation på ett område där ni säger er vara överens blir det rätt tunt i ett gemensamt regerande. Jag vet att ni mellan skål och vägg när ni träffas på möten hoppas att ni ska hamna i ett läge där Socialdemokraterna återigen har . Jag tänker inte säga före valet vad som är trovärdigt eller inte. Men jag skulle bli lite förvånad ifall vi gick tillbaka till den situationen igen i . Jag tror att även ni är i en situation där det ställer lite större krav på er att klara av att samarbeta med andra. Det låter inte av den här diskussionen om bristande tillgänglighet som att ni klarar av det. Ni tror att ni lever i en värld där Socialdemokraterna ska bestämma själva. Allra sist vill jag tala om siffrorna. Jag känner väl till dem, eftersom de står i propositionen. Det gäller, som jag poängterade, två av diskrimineringslagens samhällsområden, varor och tjänster och hälso- och sjukvård. De övriga tolv omfattas inte av undantaget för småföretag. Jag kan upprepa en gång till att jag kan vara beredd att skärpa lagstiftningen om ifall vi ser en praxis på plats. 94 (V) replik: uppmanade oss att vara lite gladare. För att göra glad ska jag säga att jag är lite glad. Jag sade i inledningen att det var ett principiellt stort steg framåt. Det var väl bra att vi i röstade ned allianspartierna om att det skulle ske skyndsamt. I övrigt gick anförande mycket ut på att berätta att han själv har varit mycket engagerad i de här frågorna. Jag skulle aldrig komma på tanken att ifrågasätta cv på det området. Jag har mycket mer intentioner här, nämligen att ifrågasätta delar av propositionen. Jag kan inte låta bli att se kontrasten. Jag undrar hur det känns för en god liberal som att lägga fram förslaget. Det finns vissa avvägningar som man har gjort som är väldigt tydliga. Man kan å ena sidan göra avvägningen att individuella rättigheter är väldigt viktiga som ett liberalt kärnvärde, eller så kan man å andra sidan göra någon typ av mer nyliberal avvägning. Jag vet inte vad håller på med . Man talar om att det viktigaste värdet i livet är att man minskar regelkrångel för småföretag, oavsett om det är sant eller inte. Jag måste ändå fråga: Tycker du att det finns vägande skäl som motiverar att man inför undantaget för företag med färre än tio personer? Varför är det då så lite och så dåligt presenterat i propositionen? Medan utredningen länge diskuterar de avvägningarna slänger ni bara in två meningar i propositionen och säger: Vi inför undantag för företag med färre än tio personer. Är det ett seriöst regeringshantverk? 95 Statsrådet (FP) replik: Det är ett seriöst regeringshantverk att vi får en lagstiftning på plats. Det är det viktiga. Jag utvecklar gärna igen resonemanget som finns i de raderna i propositionen. Bakgrunden är följande. Vad händer när lagstiftningen träder i kraft? Jag ska inte göra mig till tolk för hur kommer att rösta, men jag kan ändå gissa. Sannolikt kommer lagstiftningen på plats. Vad händer då? Vi har då en lagstiftning som ställer höga krav att motverka bristande tillgänglighet på dem som träffas av lagstiftningen. Vi ska komma ihåg att det är ett annat sätt att jobba med diskrimineringslagstiftningen. Det är en sak att säga: Du får inte diskriminera en person med funktionsnedsättning. Då vet man vad det handlar om. Jag får inte sätta upp en skylt där det står: Jag vill inte ha personer som sitter i rullstol och är rullstolsburna på min restaurang. Det är klockren diskriminering. Här gör vi någonting annat. Vi säger: Det gäller om du ser till att det är omöjligt för den som är rullstolsburen att komma in på varuhuset. Det kan vara ännu tuffare, om vi nu ska vara jurister här: Om du inte vidtar skäliga åtgärder för att den som sitter i rullstol och är rullstolsburen ska komma in på en restaurang, då döms du för diskriminering. Det är en ny form i diskrimineringslagstiftningen. Det är ganska tuffa krav. Där är det rimligt att man till en början säger: Vi tror inte riktigt att mindre företag har den overhead när de av naturliga skäl inte riktigt vet vad diskrimineringsförbudet kommer att innebära. Det kan tyckas att det är jättekonstigt att lägga fram en lagstiftning när man inte vet vad den kommer att innebära. Det är för att det är en prövning från fall till fall. Precis som du beskrev i ditt inlägg förändras en skälighetsbedömning . Någonting som kan uppfattas som väldigt dyrt och oskäligt kan med ny teknik bli skäligt. Det är i sig en dynamisk lagstiftning. Så är en rättighetslagstiftning uppbyggd. Det gör i sig att det är rimligt att mindre företag inte omfattas till en början. Som jag har sagt utesluter jag inte att vi kan skärpa lagstiftningen när vi har en praxis på plats. 96 (V) replik: Vi kommer kanske inte så mycket längre i den frågan just . Jag tar fasta på det säger om att han är beredd att återkomma och skärpa lagstiftningen. Vi får bara hoppas att det kan bli så att det inte blir själv som får tillfälle att återkomma i så fall utan en rödgrön regering. Det skulle vara rimligt att en sådan regering tog tag i detta, för jag tror att det kommer att märkas. Jag håller med om att lagen är ett steg framåt. Men den kommer inte att träffa en stor andel av företagen inom varu- och tjänstehandeln. En generell avskärning av lagen, ett nedslagsfält, är bostadssektorn. Där gör ni en tydlig och skarp avgränsning som just får till effekt att man inte behöver tänka på att inte förhindra att förbättringar sker. Man kommer inte att träffas av lagstiftningen. Det är en generell avgränsning. Jag måste ändå passa på att fråga om det innebär att tycker att det redan har skett tillräckligt mycket på bostadsområdet när det gäller visningar eller andra typer av saker som finns runtomkring. Räcker eller andra regleringar för att komma framåt? Det vore intressant att höra. Jag använder de sista till att tacka för mig. Det blir sista replikskiftet i debatten. Om jag går är det inte för att vara oförskämd utan för att jag har haft min dotter på barnverksamheten alldeles för . Jag måste faktiskt hämta henne strax. 97 Statsrådet (FP) replik: När det gäller undantaget för tillhandahållande av bostäder är det lite tekniskt. Vad innebär det? Det innebär att när jag till exempel säljer min bostad när jag äger ett hus eller en bostadsrätt som privatperson, ska det då ställas krav på att bostaden vid försäljningsögonblicket är tillgängligt? Det kan låta rimligt att man borde göra det. Problemet är att jag kan bo i en bostad på sjätte våningen utan hiss. Det kan vara ett hus där det normalt sett inte behöver vara en hiss. Vi kan vara kritiska till att det inte finns en hiss i huset. Man att jag skulle kunna träffas av att jag måste se till att det finns en tillgänglighet med hiss just vid själva försäljningen är inte rimligt. Det är försäljningen och tillhandahållandet det handlar om. Är detta den bästa av lagstiftningar? Nej, det tror jag att vi ganska sällan träffar i . Men det är ett kraftigt steg i rätt riktning. Kommer det att göra hela samhället tillgängligt i ett slag? Nej, men det är ett starkt verktyg för att göra samhället tillgängligt. Behöver vi göra mer på andra områden för att jobba med tillgänglighet? Vi ska inte lura oss själva. Vi ska inte tro att en lagstiftning ens om man tog bort undantagen över skulle göra tillgängligt. Men det blir en väldig styrka i arbetet på ett annat sätt. Vi behöver också fundera på hur vi fortsätter att följa upp och bygglagstiftningen. Hur klarar vi kollektivtrafikslagen? Hur ser vi till att bussarna och tågen på allvar är tillgängliga? Jag tror att den här typen av lagstiftning innebär så mycket av attitydförändring att den på allvar ger effekt. Allra sist vill jag tacka . Jag vill också önska honom en trevlig sommar. Jag tycker att du gör alldeles rätt som går och hämtar din dotter. Det borde fler föräldrar, kanske i synnerhet fäder, göra tidigare än denna timme. blev jag väldigt privatmoralisk. Jag ber om ursäkt för det, herr talman. 98 (SD) replik: Jag kan också börja lite glatt och säga att jag för en gångs skull inte tycker att har helt fel i allt han säger. Jag håller med om att detta är ett viktigt principiellt steg. Jag håller med om att det är viktigt med en avvägning i detta avseende och att det är klokt att få en praxis på plats innan man inkluderar alla företag, också de allra minsta. Med detta sagt har jag ändå två frågor till gällande innehållet i betänkandet. Den första frågan är om du ändå inte ser en fara i att det varaktighetsrekvisit som, om jag förstår det rätt, ni genomför tillsammans med Socialdemokraterna riskerar att göra lagen helt tandlös. Kan du förklara för mig hur en person med funktionsnedsättning ska kunna upprätta en varaktig relation till en näringsidkare om man vid det första besöket inte ens kan komma in i lokalen? Den andra frågan gäller den strategi som har valt i sitt antirasistiska arbete. I stället för att driva en bred generell linje har han valt att lyfta olika former av rasism riktad mot olika grupper av människor genom kampanjer mot antisemitism, antiziganism, afrofobi med mera. Med anledning av detta undrar jag vad du som minister har gjort för att motverka svenskfientlighet. 99 Statsrådet (FP) replik: Det är ganska tydligt vad man säger i lagstiftningen. Men uppenbarligen har vi inte varit tillräckliga tydliga, för flera riksdagsledamöter köper inte det resonemang jag har. Bedömningen av vilka åtgärder som krävs beror alltså på varaktigheten i förhållandet. Då blir det mer åtgärder för tillgänglighet om man till exempel jobbar eller studerar någonstans – i arbetslivet eller utbildningssektorn – än det blir om man har en affärsrelation. Vi kan ta det väldigt praktiskt: Det är klart att man måste kunna ha alla läromedel tillgängliga om man studerar på . Man måste kunna delta i alla aktiviteter. Skolan måste vara fullt ut tillgänglig. På arbetsplatsen där man jobbar kan man inte utestängas från vissa arbetsmoment på grund av att man har en funktionsnedsättning om det finns åtgärder som kan vidtas. Det blir ganska höga krav på vilka åtgärder som behöver vidtas i en situation när förhållandet är anställd–arbetsgivare även när det gäller en arbetsplats för att se till att den ska kunna vara jämn när det handlar om vilka som söker till arbetsplatsen. Det är nog riktigt att jag inte brukar använda mig av begreppet svenskfientlighet speciellt ofta. Varför inte då? Låt oss börja bakifrån. Finns det ett problem med att etniska svenskar eller svenskfödda människor drabbas av rasism? Ja, det finns det. Ska det tas på allvar? Ja, det ska tas på allvar. Däremot vet jag att det inte är den största formen av rasism i . Det är betydligt mindre vanligt – jag har svårt att ge något exempel på det – att någon som du väljer att kalla etnisk svensk hamnar i den situation som romer, om man traditionellt kallas för rom, hamnar i . Det är ovanligt att man drabbas av diskriminering eller en situation där man möter ett utanförskap. Jag har inte stött på de situationerna. Men om man behandlas annorlunda, till exempel drabbas av misshandel, som du nämnde, är det fullständigt oacceptabelt. Kan inte utrikes födda vara rasister? Jo, det är klart att de också kan vara det. Det är lika allvarligt oavsett vem som hatar och oavsett vem man hatar. Där ska vi vara glasklara från samhällets sida. Men det stora problemet i det svenska samhället är den rasism som drabbar annan etnicitet än den svenska. 100 (SD) replik: Jag blev inte så jättemycket klokare av svaret från på den konkreta frågan om varaktighetsrekvisitet. Men jag hoppas att de som direkt berörs av det förstår vad som menas så att de kan bedöma huruvida regeringen har gjort en rimlig avvägning i detta avseende eller inte. När det gäller svenskfientlighet finns det en uppsjö av olika exempel på att problemet är väldigt omfattande. Inte minst gäller det brottsstatistiken, som ministern var inne på. Det finns mycket som tyder på att svenskar utses som offer i egenskap av bärare av en viss etnicitet när det gäller till exempel våldtäkt, rån och andra former av våldsbrottslighet. Det finns också en juridisk diskriminering av svenskar som inte finns mot någon annan grupp. Jag undrar om ministern till exempel tycker att det är rimligt att svenskar är den enda folkgrupp i som inte omfattas av lagen om hets mot folkgrupp och som inte skyddas av denna lagstiftning. har slagit fast att alla grupper utom just svenskar skyddas av lagen. Jag tycker inte att det är rimligt, och jag tycker att det är beklagligt att ministern inte har gjort någonting åt detta. Avslutningsvis skulle jag vilja ta upp det som ministern nämnde i sitt anförande när det gäller frågan om att se tillgänglighet som en fråga om mänskliga rättigheter. Jag tycker att detta är ett viktigt perspektiv, och med anledning av det undrar jag om ministern inte ser det som en mänsklig rättighet att få den vård och omsorg som man är i behov av oavsett om man har en funktionsnedsättning eller inte. Det är detta som propositionen innebär: Det ska vara lagligt att utestänga människor med funktionsnedsättning från vissa former av vård och omsorg. 101 Statsrådet (FP) replik: Jag har noterat att det sannolikt finns en majoritet för att ta bort undantaget just när det gäller hälso- och sjukvård. Det kommer vi att hantera; så kommer lagstiftningen att se ut. Man ska också beskriva allianspartiernas reservation korrekt. Det vi kritiserar er och den övriga oppositionen för är att ni inte har tagit ansvar gemensamt för vilka kostnadseffekter detta ger och att ni inte har gjort någon kostnadsanalys. sitter vi i regering. Vi får ta ansvar för de beslut fattar. Då kommer detta sannolikt att bli verklighet efter omröstningen, och vi kommer att kunna hantera det. är speciella på det viset att ni nästan aldrig visar något engagemang mot rasism eller främlingsfientlighet. Det är förståeligt. Ni är ett parti som startades i ganska modern tid av avhoppade nazister och sekterister från sekten svenskt. fanns det fortfarande människor i ert parti som marscherade i uniform i . Ni har livsluft via detta att ni ogillar invandring och ni ogillar invandrare. Det är så ni har skapats som parti. Det där skakar ni på huvudet åt, och ni säger alltid: Vi har noll tolerans mot rasism och så vidare. Men jag märker aldrig något engagemang när romer drabbas. Jag har inte hört en sverigedemokrat säga något. Jag märker aldrig något engagemang när muslimer drabbas – tvärtom. Vi kan tala om islamofobi, som är ett riktigt problem i det svenska samhället där kvinnor i slöja trakasseras. En kvinna utanför ett sjukhus i blir påhoppad och nedslagen bara för att hon bär slöja av en man hon aldrig har träffat när hennes mamma söker sjukhusvård. Om man talar om det får man höra: Ni borde prata om svenskfientlighet i stället. Jag säger att det kan finnas svenskfientlighet, och det är allvarligt. Men det vore klädsamt om ni , om ni menar allvar, erkände att svenska judar, svenska muslimer, svenska romer och de som råkar ha en annan hudfärg har en tuffare vardag än vad du och jag har. Om man inte ser det är man fullständigt färgblind, eller så beror det på – vilket jag tyvärr är övertygad om – att ni började som ett parti och är ett parti som har en fråga på agendan: att ni inte gillar invandrare. Då spelar ni gärna ut det kort som ni har hittat på med svenskfientlighet. 102 (MP) replik: Jag får börja med att berömma , för jag tycker att ni har en av de absolut bästa skrifterna – Ett samhälle där alla kan delta. Den är skriven , det vill säga innan vi fattade riksdagsbeslutet. Det står att bristande tillgänglighet ska anses vara diskriminering och att individer därmed får möjlighet att driva enskilda fall i domstol. Det står ingenting om att det inte gäller delvis, som jag nu tycker att det är. Jag vill med anledning av detta ta upp det som är utgångspunkten för det hela, det vill säga FN:s konvention om mänskliga rättigheter, som som sagt har skrivit under. Det man säger i den är att man ska vidta ändamålsenliga åtgärder för att säkerställa att en person med funktionsnedsättning på samma villkor som andra får tillgång till den fysiska miljön. Min första fråga är om statsrådet med detta förslag tycker att vi möter denna text i konventionen. Jag har ännu en fråga, och då är jag kvar på FN-nivå. Det handlar om det CRDP kom med . Det var en list of issues, 46 stycken, där man började med det förslag som föreligger. Där uttrycker man sin oro över de undantag som är gjorda, och man uttrycker sin oro över att man inte ser att detta är förenligt med den svenska lagstiftningen. Man uttrycker också sin oro över att det kommer att bli domstolsbeslut om mycket av det här – vad som är vad, vad som egentligen är en verksamhet och vad som är varaktighet. 103 Statsrådet (FP) replik: kan läsa betydligt äldre folkpartidokument som tar upp bristande tillgänglighet som diskriminering än , kan jag berätta. Vi har drivit det . Den som du visade upp är lite mer utvecklad. Jag skrev den själv tillsammans med ett par medarbetare. Den ligger faktiskt ganska nära den produkt som blir lagstiftning. Den där är lite längre och talar också om att vi måste ha ett diskrimineringsförbud, men det är självklart att vi måste ha ett diskrimineringsförbud där vi också tar hänsyn till exempelvis mindre företag och deras situation. Strikt sett är det egentligen inte FN:s konvention om mänskliga rättigheter som är grunden. Vi ska vara tydliga med att det är grunden för alla . I den meningen är det väl ytterst FN:s konvention om mänskliga rättigheter, men jag tror att menar FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Jag fick frågan om jag är bekymrad över det som sades . Jag tar alltid internationell kritik mot på allvar när det gäller internationella organ. Jag har ansvar för mänskliga rättigheter i . Jag tar det på allvar eftersom vi har slarvat lite grann i . har vi ibland agerat och sagt: Vi är bäst i världen på allt. Därför kan vi skriva på om mänskliga rättigheter. Det spelar ingen roll för . Sedan blev det ett uppvaknande för när vi började dömas utifrån för mänskliga rättigheter. Det första riktigt stora fallet var och där man ifrågasatte den svenska expeditionslagstiftningen. Då insåg vi: Oj, vi skrev på en internationell konvention här, och den betyder något i . Vi börjar bli lite bättre på det. Men vi har fortfarande kvar en ganska hög svansföring och tror att eftersom vi är bäst i världen på allt kan vi skriva på de internationella konventionerna. Med det sagt vill jag säga om det yttrande som kom att det är lite märkligt att ett internationellt granskningsorgan kommer med synpunkter innan lagen ens är prövad. Det är nämligen först när man har praxis på plats som man kan mäta den gentemot vad konventionen ställer för krav. Jag vill nog återkomma i den frågan när lagen har varit på plats ett tag och se vad FN-systemet säger då. Jag vill ställa en fråga till . Om du tar bort undantagen och säger att det är ett problem att det blir domstolsprövning, skulle det då i värld inte bli domstolsprövningar av vad som är skäligt till exempel? 104 (MP) replik: Jag börjar med att svara på den frågan. Jag menar egentligen att om vi håller oss till det som handlar om personer med funktionsnedsättning har vi sett en del domstolsbeslut som inte har gått den rätta vägen för de personer det handlar om. Då talar jag om . Det är sådant jag är rädd för att domstolarna ska bedöma. Naturligtvis är jag inte rädd för att man som diskriminerad går till domstol. Men det är ändå där som det kommer att fattas beslut som vi som politiker inte råder över. Det är det jag menar. Jag vill också tala lite grann om historien. nia är ändå i den här genren, och den pågick inte under den borgerliga regeringen. Den utredningen handlade om bemötande och attityder, men den finns ändå med. Eftersom ingen från Socialdemokraterna tog upp den tänkte jag i alla fall nämna den. Vi har också lite olika syn på attityder. Statsrådet tror att det här kommer att ha en väldig förändring på attityder.