prot · H20919 · 2014-11-11 00:00:00 — Med era många jobbfientliga reformer undrar jag hur ni ska kunna nå ert mål om lägst ungdomsarbetslöshet i EU. Bland annat höjer ni kostnaden för att anställa unga. Det är ett relativt mål; man kan nå det om arbetslösheten ökar i EU utan att den sjunker i . säger jag inte att det kommer att bli så, men målet är relativt. Är det tänkt att extrajobben och traineejobben ska leda till att människor flyttas i statistiken från arbetslösa till sysselsatta, så att man friserar statistiken på det sättet? 69 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Jag tror att jag var tydlig med detta i mitt huvudanförande. Ska vi lyckas bekämpa arbetslösheten och inte minst ungdomsarbetslösheten krävs insatser som leder till riktiga jobb. Det handlar om stora satsningar på utbildning. Jag tror att det är oerhört farligt om man fortsätter på samma väg som . Många ungdomar har placerats i praktikplats efter praktikplats utan att det har lett till jobb, och kanske har inte ens avsikten varit att det skulle leda till arbete. För att vi ska lyckas med insatser som faktiskt leder till jobb krävs det en kraftsamling i samhället. Regeringen vill bjuda in till en sådan kraftsamling. Menar man allvar med ett sådant samarbete måste man också vara pragmatisk och vara beredd att kompromissa. Det är jag. Jag kommer att lyssna på arbetsmarknadens parter. Jag kommer att lyssna på arbetsgivarna. Jag kommer att lyssna på kommunerna. Jag kommer att göra allt som står i min makt för att de statliga insatserna ska vara så väl avpassade att de löser problemet på riktigt. 70 (M) replik: Jag kan konstatera att jag inte får något svar på hur man ska nå målet. Det är ett relativt mål. Om arbetslösheten ökar inom EU påverkar det chanserna att nå målet. Dessutom pratar man om de här extrajobben, som bara ska finnas inom offentligheten. Men vi har diskuterat till exempel besöksnäringen här tidigare. När ni nu höjer arbetsgivaravgifterna kan man väl ändå konstatera att det inte blir fler jobb för ungdomar när man ökar kostnaden för att anställa dem. 71 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Det blev inte heller fler jobb för ungdomar när man kraftigt sänkte arbetsgivaravgiften för ungdomar. 72 (MP): Vikten av jobb tror jag att det råder ganska stor samsyn om bland alla aktiva politiker. Man behöver försörjning. Jobben fyller en social funktion och är också grunden för finansieringen av vårt välfärdssamhälle. Det råder lite olika syn på hur väl den tidigare regeringen lyckats. Men vi kan ändå konstatera att arbetslösheten i är hög, att ungdomsarbetslösheten är väldigt hög och att långtidsarbetslösheten ökar. Om vi kan ha det som en gemensam utgångspunkt när vi diskuterar politiken – i stället för att tala om historien – och försöker hitta lösningar som hjälper varje enskild människa att komma i arbete tror jag att vi har nått långt. Det finns som ni vet många arbetslösa. finns det väldigt många företagare som vill anställa. Det finns olika skäl till att man inte gör det. Ett skäl är att man inte hittar rätt kompetens. Flera andra ledamöter och även arbetsmarknadsministern har berört detta. Därför ser jag och det som oerhört viktigt att vi försöker matcha behovet med kompetensen. Det gör man genom att kompetensutveckla människor som saknar den kompetens som efterfrågas. Vi behöver fler yrkeshögskoleplatser. Vi behöver fler platser på komvux. Vi behöver också inrätta fler platser på högskola och universitet inom de områden där det råder brist på arbetskraft. Det finns också andra skäl till att företagare inte väljer att anställa. Kostnaden är en aspekt som varit uppe. Men det handlar kanske också om oron i att bära arbetsgivaransvaret. Det kan handla om oro över att få ta kostnader för sjukförsäkring. Här har flera partier haft olika förslag. Regeringen lägger nu fram förslag om att jobba med regelförenkling, precis som tidigare regeringar, men också om att minska kostnaderna för att ta ansvar för sjuka arbetstagare. Det är väldigt positivt att vi går ett steg i den riktningen. Jag har också uppfattat att det funnits en stor enighet i riksdag om att det här är områden som man måste fortsätta att jobba med. Därför borde det finnas förutsättningar att gå vidare i regelförenklingsarbetet tillsammans. Det finns fler jobb som behöver utföras i samhället men som inte utförs . Det finns många brister i välfärdssektorn, där fler händer är lösningen. Därför är det viktigt att vi satsar mer resurser på välfärdsområdet, med fler anställda i skolan och äldreomsorgen för att ta ett par exempel. Vi har också stora behov av investeringar i infrastruktur. Vi har ett stort behov av att renovera bostäder i , energieffektivisera och bygga nytt. Här har vi som riksdag och regering ett stort ansvar för att underlätta. Det sker bland annat genom offentliga investeringar i drift och underhåll, inte minst till järnvägen. Det handlar även om investeringsbidrag för att rusta upp våra miljonprogramsområden. Men vi behöver också underlätta för ny företagsamhet. Regelkrångel har förstås varit ett bekymmer, men innovationen, som varit så viktig för , är fortsatt viktig. Därför är det viktigt att förbättra innovationskedjan. Regeringens förslag om ett innovationsråd är ett steg i den riktningen. Att samverka mer mellan olika aktörer i industrin och näringslivet är också oerhört viktigt. Regeringen går fram med flera samverkansprogram. Det finns alltså en mängd områden att arbeta med: att matcha efterfrågan på arbetsmarknaden, att stimulera det privata näringslivet och att göra det enklare att starta företag. Det skapar också en större efterfrågan på att anställa. 73 (M) replik: Jag tycker att var inne på någonting väldigt intressant. Det finns människor som söker jobb och företag som söker personer som kan ta jobb. Då är det viktigt med matchningen och framför allt hur arbetssökande och arbetsgivare hittar varandra. Ett sådant viktigt verktyg är att arbetsmarknadsregionerna blir större och större. Det är viktigt med infrastruktur och att vi kan pendla långa sträckor . Det är också viktigt att företagen har möjlighet att hitta sin spetskompetens. Att gå vidare med byggande av snabbjärnvägar tror jag är en viktig del. Men min fråga till är varför tycker att det är så viktigt att se till att vi inte har . 74 (MP) replik: Det främsta skälet för när det gäller är att man kan använda området till att bygga bostäder. Man ser också ett stort behov av att göra det möjligt för människor att resa på ett miljövänligare sätt genom att i stället satsa på en fungerande snabbjärnväg, vilket själv är inne på. Det är alltså olika faktorer som gör att man driver den här politiken. Den ena är miljöperspektivet och den andra det sociala perspektivet. Det finns ett stort behov av att bygga bostäder till människor som vill flytta till storstaden. 75 (M) replik: Bostäder är viktiga inte minst i storstadsområdena. Om det å andra sidan skulle byggas bostäder på blir det ännu märkligare att inte vill ha Förbifart . De 50 000 hushållen måste kunna resa någonstans, och är det trångt på . Oavsett om regeringen inser att är viktig för jobben framöver tolkar jag det som att det inte är säkert att kommer att få vara kvar om får sin vilja igenom i samarbetsregeringen. Jag beklagar det. 76 (MP) replik: Jag uppfattade inte att hade någon mer fråga till mig, så jag avstår. 77 (KD) replik: ingår nu i den rödgröna regeringen. talade mest om investeringar. Det är bra med infrastruktursatsningar, bostadsbyggande och sådant för att skapa nya jobb. Jag har en fråga om arbetslösheten, långtidssjukskrivna och vad tänker om fas 3. Det finns många som tycker att det har varit dåligt. Men det finns också väldigt många människor som tycker att det har varit en hjälp för dem. Jag har under en jobbat med rehabilitering av långtidsarbetslösa. Då var man tvungen att säga upp personen innan den skulle kunna få hjälp av Arbetsförmedlingen. Det var heller ingen bra övergång. Vi försökte skapa en övergång från in i Arbetsförmedlingen så att människor skulle kunna komma tillbaka till sjukförsäkringen om så behövdes. Det är viktigt att de ungdomar som ska få hjälp från dag ett inte tränger undan så att det inte finns något stöd kvar för dem som har det allra svårast på arbetsmarknaden. 78 (MP) replik: Det gläder mig att det finns människor som har kunnat använda fas 3 som en plattform för att komma tillbaka i arbetslivet. Men på det stora hela har fas 3 inte haft de positiva effekter som man hade kunnat förvänta sig. Därför är det viktigt att man vågar granska och komma med nya förslag om hur man ska kunna möta olika människors behov. Poängen är inte att man ska göra det sämre för människor att hitta en ny väg tillbaka till arbetslivet utan att man ska ge större och mer meningsfulla möjligheter som innebär att människor gör ett arbete som tillför någonting både för dem själva och för samhället i stort. 79 (KD) replik: Detta är en väldigt skör grupp. Många har gått länge som sjukskrivna. Det gäller dem jag mötte vid studiebesöket på Blåeld i . En del hade gått sjukskrivna , någon hade gått och någon hade gått . Det var väldigt olika. De hade hamnat utanför och varit helt isolerade. hade de kommit in i en arbetsgemenskap och var på väg ut i arbete. Tror verkligen att den modell som ni nu föreslår ska ge samma effekter? 80 (MP) replik: Jag tror absolut det och att det till och med finns bättre förutsättningar så att människor inte fastnar i fas 3 utan får en ärlig chans att komma vidare och göra något tydligt med avtalsenlig lön, kollektivavtal och de eventuella subventioner som staten har i övrigt. 81 (S): var kvinnors månadslön i genomsnitt av männens, vilket motsvarar i genomsnitt ca mindre lön . Det blir ganska mycket pengar, , om man räknar upp kvinnors löner till heltid. I själva verket blir det än mer eftersom kvinnor ofta har deltids- och visstidsanställningar. Det blir väldigt mycket pengar under ett helt arbetsliv på grund av att den svenska arbetsmarknaden värderar kvinnors arbetsinsats med lägre lön, ofrivillig deltid och mer visstidsanställningar. En annan förklaring är att kvinnor har mer frånvaro, tar mer föräldraledighet, tar större ansvar för hem och familj och har en högre frånvaro för ohälsa eller för att barnomsorgen eller äldreomsorgen inte fungerar som man önskar. Detta är inte okej. har vår finansminister lämnat sin första budgetproposition. Det är en feministisk budget som ger mer till kvinnor än till män och som ska skynda på utvecklingen mot ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. I denna finns flera viktiga konkreta åtgärder. Årliga lönekartläggningar kommer till exempel att återinföras. Regeringen kommer att arbeta för att heltid ska bli norm på hela arbetsmarknaden. Det handlar om att förbättra arbetsvillkoren för att kvinnor ska kunna orka arbeta heltid, att stärka resurser till arbetslivsforskningen och för bland annat förebyggande arbetsmiljöarbete och att titta på kvinnors hälsa. i föräldraförsäkringen ska reserveras till vardera föräldern. Vårdnadsbidraget kommer äntligen att tas bort. Andra viktiga satsningar är ökade resurser till välfärdssektorn, vilket är bra för både kvinnor och män. En av förutsättningarna för kvinnors möjlighet att arbeta är att äldreomsorgen och barnomsorgen fungerar väl och som den ska. Det är också många kvinnor som jobbar i välfärdssektorn, och de har en tuff arbetsmiljö. Då är det extra viktigt med extra satsningar just i välfärden. Det finns fler konkreta förslag. Den nedre skiktgränsen för statlig skatt gör att fler män än kvinnor kommer att få betala mer statlig skatt. Den sänkta skatten för pensionärer kommer att gynna kvinnor mer än män då kvinnor har de lägsta pensionerna. Det höjda studiemedlet gynnar kvinnor då kvinnor studerar mer än män, vilket är bra för de nya jobben. Vi kommer att ställa krav på börsnoterade bolag att fler kvinnor ska komma in i styrelserna. Det behövs också insatser för att motverka och förebygga mäns våld mot kvinnor. Det kommer också att bidra till en ökad ekonomisk jämställdhet. Det är vi politiker som måste skapa förutsättningar för kvinnor och män, flickor och pojkar, så att de kan leva jämställt men också så att de kan göra sina egna val och inte begränsas av traditionell syn på könstillhörighet. Jämställdhet är ett ansvar inte bara för oss politiker utan för alla i vårt samhälle. Det gäller inte minst på arbetsmarknaden och i arbetslivet. Där har arbetsmarknadens parter ett stort ansvar. Tillsammans kan vi förändra till det bättre för både kvinnor och män och för flickor och pojkar. Jämställdhet är bra för alla. 82 (C) replik: Det är ett jättespännande och jätteviktigt område. talade mycket inledningsvis om både heltider och deltider. Sedan kom hon fram till en slutsats som handlade om att heltid skulle bli norm. Min fråga är: Hur gör man då? 83 (S) replik: Tack för frågan, ! För oss socialdemokrater har heltid varit oerhört viktig. Det handlar om att kvinnor ska få en möjlighet till sin egen försörjning. Vi har gått till val på att vi ska se till att med alla medel göra att heltid blir norm även för kvinnor. har sagt i regeringsförklaringen – och det står också i budgetpropositionen – och har även sagt att vi ska försöka få in det som kollektivavtal på bland annat SKL. Sedan är det också upp till varje kommun, om de inte redan har påbörjat det arbetet. Jag vet att många socialdemokrater har gjort det och lagt fram förslag. Det gäller att man gör det redan nu och inte väntar på en förändring, utan arbetet ska redan vara påbörjat. 84 (C) replik: När det gäller engagemanget ute i kommunerna vet jag att det över partigränserna finns många som driver detta, både centerpartister och personer från andra partier. Det pågår ett stort arbete. Men det finns ett lagstiftningskrav som skulle kunna vara fyrkantigt om man uttrycker det på det här viset. Jag trodde att det var arbetsmarknadens parter som skulle göra detta. Tänker regeringen gå in i förhandlingar med arbetsmarknadens parter för att få in detta som lagstiftning? 85 (S) replik: Att heltid är en angelägen fråga för oss socialdemokrater har varit tydligt, och det är välkommet att flera partier också vill att det ska fortsätta så. Men vi har inte tänkt gå in och störa förhandlingar mellan parterna på arbetsmarknaden. I kommuner och landsting är däremot även vi politiker arbetsgivare, och vi måste genom de möjligheter vi har, bland annat i SKL, se till att få ett bra kollektivavtal där heltid kommer in som norm. 86 (M) replik: Det är angelägna frågor som tar upp. Jag tänkte bara uppehålla mig vid en sak, nämligen att säger att heltid ska vara en norm. Då frågar man sig ju: Vad menas med den ? Är det en lag som avses, eftersom det är regeringen som skriver så? Kan vi alltså räkna med att det kommer ett lagförslag till kammaren? Jag är lite förvånad över att detta inte tas upp någonstans inom jämställdhetsområdet. Dessutom funderar jag på hur hela den offentliga sektorn ska fungera när vi talar om heltid. Det ska ju komma in väldigt många nya människor som inte har någon erfarenhet alls och som är outbildade eller åtminstone inte har någon adekvat utbildning för att jobba som traineer eller på extratjänster. Hur ska den offentliga sektorn klara av detta, och hur många fler heltider kommer vi att få se? 87 (S) replik: Låt mig börja med den offentliga sektorn. Den offentliga sektorn står inför en väldigt stor utmaning. Det sker en stor generationsväxling där. Vi ser att unga tjejer och killar inte gör de yrkesvalen trots att de vet att de med största sannolikhet kan få jobb där framöver. Vi måste på andra sätt få in människor som kanske kan tänka sig att jobba i den offentliga sektorn. När man då kommer in och ser att man kanske kan trivas där har man sedan en skyldighet, antingen som arbetsgivare eller som enskild, att också se till att man får adekvat utbildning. , , är det dock många som är outbildade som kommer in i välfärdssektorn – tyvärr, eller kanske som tur är. Det är ju de som ser till att det ändå fungerar. Men vi behöver fler som är utbildade och faktiskt vill jobba med välfärden i den offentliga sektorn. 88 (M) replik: Jag uppfattade inte att jag fick något svar på min fråga. Vad innebär heltid som norm? Ska det vara lag, stiftad i den här församlingen, eller ska det vara frivilligt ute i kommunerna? När ni har varit i opposition har det låtit som om den dåvarande regeringen gjorde något väldigt dåligt när man inte lagstiftade. Jag kan väl få ett svar på min fråga: Ska det vara lag eller inte? Kommer det att bli fler heltider i vilket fall som helst? Ska det mätas, och vet vi att det blir så 2015? 89 (S) replik: hinner man inte svara på alla frågor, så detta med heltiden har jag sparat till . Det är inte säkert att det kommer att bli någon lag om heltid, men vi ska arbeta för att heltid blir norm, så att även kvinnor får del av det. Vi vet ju att kvinnor som grupp har ofrivillig deltid i högre grad än männen har. Vi har sagt att vi i möjligaste mån ska få arbetsmarknadens parter att teckna ett kollektivavtal, och det ska vi försöka att driva på genom bland annat SKL. Går inte det får vi se vad vi kan göra i nästa steg. 90 (M) replik: Som sade är detta väldigt viktiga frågor. Jag har fastnat för frågan om mångfalden. Er budget ska vara en feministisk budget och har jämställt arbetsliv som mål. Det är många kvinnor som driver företag i offentlig sektor. De har tagit lån på sina hus, och de driver väldigt god verksamhet på nya och annorlunda sätt, och de driver också innovationer. Jag undrar vad vill säga till dessa kvinnor när deras företag och deras goda verksamhet till förmån för patienter och omsorg riskerar att försvinna. 91 (S) replik: Jag välkomnar ytterligare en person från som brinner för jämställdhetsfrågorna. Jämställdhetsfrågorna har ju inte varit så aktuella . Men kanske vi får mer genom vårt budgetalternativ, för kanske kommer att stödja oss när det gäller ett och annat på jämställdhetsområdet. Jag hoppas det. Vi vill att kvinnor ska driva företag, och vi vill att kvinnor som driver goda företag också ska lyckas med det. Det kommer vi inte att sätta stopp för. Däremot kommer vi att sätta stopp för oseriösa aktörer i välfärden. Vi kommer att se till att vi inte med skattemedel gynnar oseriösa aktörer i välfärdssektorn, om det nu var detta som frågan avsåg. Kvinnor ska driva företag. Att driva företag är något som vi tycker att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar för. Det är vår bestämda uppfattning. 92 (M) replik: Jag uppfattade inte att jag fick svar på frågan: Kommer det att vara möjligt att i fortsättningen driva företag? Det finns många kvinnor som har verksamheter i vård och omsorg i offentlig sektor och som har tagit lån för att driva sina verksamheter. Finns de kvinnorna och företagen kvar om Socialdemokraterna får bestämma? Sedan är det inte sant, som säger, att det inte har bedrivits någon jämställdhetspolitik. Den har bedrivits, men vi ser olika på vad det innebär. För mig är det väldigt viktigt att de här verksamheterna kan finnas kvar . 93 (S) replik: Kvinnor ska också fortsättningsvis kunna driva företag. Om de är seriösa, vilket jag hoppas att de är, kommer de att kunna fortsätta vara egenföretagare, men vi kommer inte att stoppa skattemedel i oseriösa företag, oavsett om de styrs av kvinnor eller män. Det var väl ytterligare ett svar på frågan. 94 (SD) replik: Det finns en hel del saker som är bra, exempelvis lönekartläggningarna, som är något som vi var med och röstade fram skulle göras . Det är bra att den nuvarande regeringen nu genomför det som den förra inte fullföljde, trots att det var ett uppdrag från . Jag har frågor om just detta med heltid som norm. Heltid har varit en viktig fråga för Socialdemokraterna . Man har talat om det i 12–. Man talade om det när man satt i regeringsställning tidigare. Man har haft alla dessa år på sig ute i kommunerna med att jobba med just SKL som verktyg för att få in detta i kollektivavtal, som är den väg man nu säger att det ska gå. Vi har från sida lagt fram ett konkret förslag om att skjuta till resurser från statligt håll för att kunna få fler heltidstjänster i stället för att satsa på traineeplatser, som snarare kommer att belasta befintlig personal som redan har knappa resurser och knappt om tid. Hur ser du på dessa tankar, , alltså att man väljer att belasta personalen ytterligare i stället för att se till att det blir fler riktiga heltidstjänster? 95 (S) replik: Vi har inte på något vis för avsikt att belasta personal i äldreomsorgen eller välfärdssektorn. Vi satsar faktiskt ytterligare resurser där. Det vi ser till är att det blir fler anställda där, oavsett om det handlar om traineejobb eller om att fler undersköterskor med utbildning kommer dit. Det handlar om flera olika spår. Vi måste också lyckas få fler människor som vill jobba i äldreomsorgen, barnomsorgen med mera. Där har vi problem , fastän vi vet att det är en god arbetsmarknad för framtiden. Det är för tufft och en arbetsmiljö som sliter. Därför kommer det att bli bättre för dem när vi får in fler människor som kan hjälpa till med det de kan. Men det som är oerhört viktigt är att vi får fler som utbildar sig och som får den kompetensen. När vi sedan ser att vi har fler som passar och som vill jobba där får vi ta ytterligare steg. 96 (SD) replik: Ja, det är tuffa villkor och dåliga villkor för många som jobbar. Det är stressigt, och det är underbemannat. Det man väljer som förslag handlar om att se till att få in personer som inte har visat något intresse för att jobba i den här branschen, kanske just på grund av belastningen. De ska anvisas de här platserna och utbildas på plats av personal som redan är ansträngd. Detta göra man i stället för att se till att förbättra villkoren och möjliggöra för fler deltidsanställda att gå upp till heltid – det är anställda som vill jobba inom sektorn, som är utbildade och som skulle kunna avlasta i branschen på riktigt. Jag förstår, ärligt talat, inte hur man kan anse att det är bättre och en avlastning att ge detta till outbildade ungdomar. 97 (S) replik: Jag tror att missförstår vår politik. Det här är nämligen två helt olika saker. Vi vill att människor som redan jobbar , som är utbildade undersköterskor, sjuksköterskor, barnskötare eller förskollärare, ska ha heltider. Vi vill också komma till rätta med arbetslösheten. Det handlar om att komma in i de yrkeskategorier där det faktiskt finns behov. Det är en helt annan sak. Det finns också ett kollektivavtal som säger att man ska höja redan befintliga anställningar till heltid framför att nyanställa. 98 (M): Först och främst händer det mycket spännande i vår omvärld. De ekonomiska, demografiska och teknologiska skiften som vi ser just nu får långsiktiga konsekvenser också för och svenska jobb, för svenska företag, för svenskt arbetsliv och för svensk arbetsmarknad. Här finns mycket löftesrika förändringar som handlar om ökad livslängd och friskare människor högre upp i åldrarna. Det är teknologisprång, digitalisering och robotisering som ger oanade möjligheter i arbetslivet. Fler människor får tillgång till det allra bästa, till lägre kostnader, och till allt intressantare arbetsuppgifter. Men det finns annat som utmanar. I ett land som, som vi brukar säga, inte konkurrerar med låga löner utan med hög kompetens och dessutom har en tradition av en rätt liten tjänstesektor blir det allt tuffare för dem som inte har den högsta kompetensen när tillverkningen automatiseras, exporteras och rationaliseras bort. Den globala ekonomin har varit en nyckel till stora svenska företags framgångar och därmed en grund för många av framgångar. Det är ett litet land med stora företag och höga sociala ambitioner. Mycket av det här förblir intakt. Annat måste vi pröva och ompröva, men ingenting kommer gratis. En välskött ekonomi och en välfungerande arbetsmarknad är inget självspelande piano i . Vi har några stora tillgångar. Det är ett högt arbetskraftsdeltagande och en hög sysselsättning. Kvinnor jobbar nästan lika mycket som män i .