prot · H109124 · 2014-06-12 00:00:00 — har jag stor förståelse för att skolor inte vill släppa loss extremister i skolan som inte respekterar elevernas lika värde och skolans värdegrund. Utbildningsministern meddelade i går att regeringen kommer att tillsätta en utredning om politiska partiers tillträde till skolan. Vi har i utskottet i enighet välkomnat ett sådant initiativ. Regeringen med i spetsen presenterade en ungdomspolitisk proposition vid namn Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande. Den ska upp till debatt här i kammaren . I propositionen föreslås flera insatser för att stärka ungas inflytande över samhällsutvecklingen. fattade regeringen beslut om ytterligare uppdrag för att stödja ungas deltagande i politiken. Det handlar om att det i ett antal kommuner startas försöksverksamhet med introduktionsprogram och mentorskap för unga förtroendevalda. Detta görs för att färre unga ska hoppa av sina uppdrag. Det handlar även om att öka informationen till unga om möjligheten att lämna medborgarförslag. Unga under har samma rätt som vuxna att lämna medborgarförslag, men de gör det i låg grad. Syftet med dessa insatser för ökad medvetenhet om möjligheten att lämna medborgarförslag är förstås att ungdomar starkare ska kunna hävda sina intressen och förslag. Inför EU-valet sade demokratiminister att hennes mål var ett minst 50-procentigt valdeltagande. Valdeltagandet beror förstås på många saker, inte minst sakpolitiken och om det är intressanta kandidater. Till det går det att göra stödinsatser, och regeringen satsade särskilt på att få unga att rösta. Det har handlat om att ge kunskap om EU-valet på ett lättillgängligt sätt, och arrangerades skolval till . Att valdeltagandet ökade i , att demokratiministerns mål nåddes, som valdeltagandet backade i många andra länder är en demokratisk framgång för vårt land. En fungerande demokrati förutsätter ett rättvist valsystem. I KU har vi och debatterat ett flertal betänkanden för reformer av valsystemet. Vår första debatt handlade om grundlagsändringar, och beslut som togs då gör att valet hålls den andra söndagen och att spärren för personvalet sänks till också i riksdagsvalet. har länge arbetat för att stärka personvalet. Kryssen blir nu allt viktigare. Ju fler väljare som utnyttjar möjligheten att sätta personkryss, desto mer makt hamnar i väljarnas egna händer. I EU-valet var det strax över hälften som satte kryss, men i senaste riksdagsvalet var det bara drygt en fjärdedel. Efter valet har regeringen för avsikt att följa upp personvalet med en studie för att se hur det påverkar kampanjer, valdeltagande och nominering och val av kandidater. Det är utmärkt. Vårt valsystem behöver regelbundet utvärderas för att säkerställa att det fungerar så demokratiskt som möjligt. Valet 2010 visade att det krävs vissa reformer av vallag och grundlag. En vallagskommitté tillsattes och presenterade två utredningsbetänkanden, regeringen har lämnat propositioner och här i har vi påbörjat behandling och tagit beslut om förändringar. Många förändringar träder i kraft först vid valet , men jag hoppas att redan gjorda erfarenheter och ökad medvetenhet hos valförrättare och valarbetare leder till förbättrade val. Jag vill avsluta med att säga att jag hoppas att kommande valkampanj och framtida politiskt arbete kan bedrivas under trygga förutsättningar. För att demokrati ska fungera är det grundläggande att det ständigt kan pågå ett respektfullt samtal om vår framtid. Med tanke på att detta är KU:s sista debatt för mandatperioden vill jag tacka utskottets ledamöter för ett gott arbete i utskottet. Slutligen yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 53 (C): I betänkandet från behandlar vi regeringens skrivelse En politik för en levande demokrati och dessutom tolv motionsyrkanden. Skrivelsen innehåller regeringens bedömning av vilken inriktning demokratipolitiken bör ha och vilka utmaningar politiken ska inriktas på. De åtgärder som regeringen nu planerat för att förverkliga inriktningen redovisas i skrivelsen som vi har på bord. Vi i föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna och avslår motionerna. Regeringen skriver att inriktningen i arbetet med att uppnå målen för demokratipolitiken måste utgå från de utmaningar som samhällsutvecklingen ställer på demokratin. Regeringen skriver vidare: Tendenser och omständigheter såsom teknikutvecklingen, tillståndet i ekonomin, större händelser i omvärlden och förändringar i befolkningens värderingar och normer påverkar villkoren för det demokratiska styrelseskicket. Folkstyrets former måste därför ständigt utvecklas och möjligheterna till inflytande och delaktighet utformas efter individens förutsättningar. Den offentliga makten ska utgå från människorna, och varje individ ska ha makt över de beslut som rör den egna vardagen. Regeringen menar att inriktningen för det fortsatta arbetet med att förverkliga målet för demokratipolitiken har fem utgångspunkter: ett högt och mer jämlikt valdeltagande, ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna, stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen, en ökad demokratisk medvetenhet samt värnande av demokratin mot våldsbejakande extremism. Regeringen ser alltså valdeltagandet som ett uttryck för demokratins förankring i samhället. Regeringen avser därför att verka för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. Regeringen uttalar också som sin avsikt att ge Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, tidigare , i uppdrag att fördela medel till organisationer i syfte att öka valdeltagandet. Denna myndighet, tidigare , får även i uppdrag att genomföra skolval och ta fram stödmaterial för lärare i grund- och gymnasieskolorna om hur man ska hantera politisk information i skolorna. Just frågorna om skolval, partiernas medverkan i skoldebatter och andra politiska aktiviteter på skolorna är, som jag ser det, svåra att hantera för skolorna med de regler som finns från . Alla eller inga partier eller ungdomsförbund känns inte som någon bra lösning. Jag och delar naturligtvis den syn på hur demokratin i ska vidareutvecklas som regeringen framför i skrivelsen. Jag vill dessutom att vi ska stödja andra länder i deras demokratiutveckling. Det är en viktig del för en fredlig utveckling i världen. Ett av mina tydligaste minnen från den här mandatperioden i tror jag kommer att vara det besök som vi i en grupp från gjorde i . Vi var där under vinterns värsta snöstorm för att diskutera yttrandefrihet, korruption, valfusk och mänskliga rättigheter med några utskottsordförande i den ryska duman, med ledningen för den ryska , med det ryska journalistförbundet, med presidentens råd för mänskliga rättigheter och med några andra organisationer. Det är viktiga frågor för en levande demokrati. De flesta politiker vi mötte i tyckte i vart fall då, , att var på väg mot en ökad demokrati. Men, visst, de flesta lyfte fram att det tar tid att bygga demokrati. Det är viktigt att vi får perspektiv på vår egen demokrati, inte minst genom att besöka andra länder. Jag vill också framhålla att det är farligt att tro att vi själva är bäst på demokrati. Vi kan i vart fall alltid bli bättre. 54 SKÅNBERG (KD): Vi debatterar en politik för en levande demokrati. Det känns oerhört angeläget. Det är för KU:s del den sista debatten . Det betyder att det här anförandet kan vara mitt sista i , om jag har rätt. Det kan hända att det finns någon annan debatt som jag ska delta i, men inte som jag vet. Det kan alltså vara den sista debatten jag deltar i, och så kan det också vara för flera andra av oss. Då är det väldigt passande att den handlar om just demokrati. Demokrati känns oerhört angeläget, och ledamöter från alla partier, med något undantag, har anmält sig för att tala om demokratins vikt. sade 1947 de bekanta orden: Ingen påstår att demokrati är perfekt eller allvetande. I själva verket har det sagts att demokratin är den sämsta styrelseformen, om man undantar alla andra styrelseformer som prövats tid efter annan. Den danske statsvetaren och teologiprofessorn sade i sin bok demokrati, som kom strax efter : Demokratin är inte självklar. Den måste återerövras av varje generation. Han sade det mot bakgrund av att demokratin var ung. Den hade genomlidit två världskrig. Ideologier som nazismen, fascismen och kommunismen hade gått i krig, högst konkret, mot demokratiska stater, och demokratin segrade. Mot den bakgrunden sade han: Demokratin är inte självklar. Det är värt att vi har den här debatten om demokratin. Det leder tankarna till vad man kan göra. Var är våra fiender till demokratin? Finns de i det här rummet? Här är vi alla överens om att vi ska rösta och använda demokratins redskap för att lösa konflikter. Men i förslaget i utskottets betänkande En politik för en levande demokrati – som jag nu yrkar bifall till, herr talman – pekar vi på de största hoten mot demokratin, som ligger i dem som inte bejakar det demokratiska synsättet. För pekade i en rapport på att när det gäller den våldsbejakande extremismen är det nynazister som utgör ett hot liksom våldsbejakande islamister som varit på jihadresor i och . Och det värsta hotet kommer från de autonoma miljöerna, vänsterextremt våld av grupper som går in i varandra, som Revolutionära fronten, , Global intifada och liknande. sade då att det senare våldet är det allvarligaste. Man använder våld strategiskt och systematiskt, man gör hembesök, hotar och förstör. Detta är det våld och den antidemokratiska kraft som vi alla måste kämpa emot. Jag ska gärna ge rätt i att det inte är enkelt att klumpa ihop dem i samma orsakssammanhang och att det bara går att åtgärda på ett enda sätt. De har olika bevekelsegrunder och olika ideologier. Islamister och vänsterrevolutionära är inte stöpta i samma form. Nej, men de leder förvisso till samma hot mot det demokratiska samhället. fick demokratiminister ta emot en rapport om det extremistiska våldet i . I rapporten varnar – den bygger mestadels på Säpos rapporter – för att just detta supervalår, med val till , , landsting, regioner och kommuner, riskerar att bli med urladdningar där dessa extrema grupper försöker göra sig breda. varnar inte minst för det islamistiska våldet men också för det vänsterextrema våldet. Vi har i alla partier fått ordentliga direktiv om hur vi ska genomföra valet så säkert och tryggt som möjligt. Och det är viktigt att vi uppmuntrar varandra och ger varandra en trygg miljö när vi möts på torg, att tonen mellan partierna är god och att vi inte uppmuntrar extremism eller ger extremisterna en hårsmån av utrymme, inte ens uppmärksammar deras avskyvärda sätt att äventyra demokratin. Regeringen har presenterat åtgärder för att öka kunskapen om våldsbejakande extremism i samhället. I första hand handlar det om yrkesgrupper som kommer i kontakt med personer som är i riskzonen att dras in i våldsbejakande extremistmiljöer eller redan är aktiva i sådana miljöer. Många av dem är väldigt unga. Just de som skulle ha rekryterats för ett demokratiskt arbete riskerar att gå in i Revolutionära fronten och kanske för en hel generation vara förlorade för demokratin. Jag vill även framhålla uppdraget till , som heter Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, att fortsätta fördela stöd till organisationer som verkar för att förebygga att individer dras in i våldsbejakande extremistmiljöer eller som stöder avhopp från sådana miljöer. Om det möjligen skulle vara det sista ordet jag säger i vill jag gärna i all korthet berätta om det som ledamöterna i redan har hört men kanske inte åhörarna. var jag med på ett demokratiseminarium. En man som var tatuerad över hela kroppen med svenska flaggan och med hakkors och liknande nazistiska symboler kom fram och frågade om jag var Skånberg. Jag svarade ja, och då berättade han att det var han som hade hotat mig till livet . Han hade suttit i fängelse för det hotet och ville nu be om förlåtelse. Jag kramade då om min tilltänkte mördare som hade hotat mig och familjen till livet. Det är en seger för demokratin när försoning och möjlighet att förlåta är starkare och överträffar våldsbejakande extremism. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) 11 § Indelning i utgiftsområden betänkande 2013/14:KU44 Indelning i utgiftsområden (prop. 2013/14:100 delvis) föredrogs. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 17 §.) 12 § Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2013/14:UFöU2 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (prop. 2013/14:189) föredrogs. 55 (SD): Låt mig börja med att säga att Skånbergs anförande om demokratins betydelse och avståndstagande från våldsbejakande extremism var rörande bra. När det gäller det betänkande vi nu ska debattera yrkar jag bifall till reservation. Vi ska alltså debattera ett betänkande från sammansatta utrikes- och försvarsutskottet med anledning av regeringens proposition om svenskt deltagande i den FN-ledda stabiliseringsinsatsen i , också kallad Minusma. Det är glädjande att alla partier i utskottet ställer sig positiva till insatsen som sådan. Låt mig börja med att ge en bakgrund till situationen i , vilken också framgår i regeringens proposition. är ett av världens fattigaste länder. råder ett spänt förhållande inom mellan å ena sidan folkgrupperna i den södra delen av landet som traditionellt dominerar det politiska och ekonomiska livet och å andra sidan olika minoritetsfolk, bland annat tuareger, i norr. Under vissa perioder har motsättningarna övergått i väpnad konflikt. har vi även sett en ökning av kriminella aktiviteter, såsom illegal handel med vapen, droger och människor samt kidnappningar och terroristaktiviteter. har i islamiska , Aqim, etablerat sig i bland annat de norra delarna av . uppstod det en säkerhetskris i då en sekulär tuareggrupp, Nationella rörelsen för Azawads befrielse, MNLA, tog till vapen mot försvarsmakt. Detta väpnade uppror hade syftet att ta kontrollen över ett geografiskt område i norra . MNLA utmanövrerades av olika väpnade extremistgrupper och kriminella grupper lierade med Aqim. Dessa väpnade extremistgrupper kom att kontrollera två tredjedelar av territorium. De införde strikta sharialagar och utdömde bland annat kroppsstraff för vad de såg som brott mot islams lagar, med allvarliga kränkningar av mänskliga fri- och rättigheter som följd. I protest mot regeringens oförmåga att hantera det väpnade upproret i norr och mot arméns bristfälliga resurser genomförde en grupp armésoldater en militärkupp . slöts ett ramverksavtal som ledde till att kuppmakarna trädde tillbaka och en nationell övergångsregering tillträdde. Efter det har legitima och väl genomförda val hållits till såväl presidentämbete som parlament. inledde de väpnade extremistgrupperna i norra en offensiv söderut mot huvudstaden . begärde och fick militärt stöd av , vilket möjliggjorde för maliska regeringsstyrkor att återta kontrollen över merparten av landet. Alla delar av de väpnade extremistgrupperna har dock ännu inte besegrats. Afrikanska unionen och den västafrikanska samarbetsorganisationen har också bidragit med utstationeringen av Afisma. uttryckte såväl Afrikanska unionen och Ecowas som ett stöd för att omvandla Afisma till en FN-insats för att stabilisera . antog resolution och inrättade en FN-ledd stabiliseringsinsats i , Minusma. Enligt FN finns det lägen, särskilt i konflikt- och postkonfliktområden i , när det är nödvändigt med säkerhetsfrämjande insatser för att också kunna bedriva ett effektivt biståndsarbete som främjar en positiv och hållbar utveckling i det aktuella landet. Även den svenska biståndsmyndigheten vittnar om att utmaningarna för att bedriva det svenska biståndsarbetet kan vara större när det inte finns en fredsbevarande styrka på plats. ska det såklart påpekas att det finns tillfällen då det är viktigt att på marken särskilja de militära insatserna och de rent civila insatserna för att de civila och humanitära insatserna inte ska uppfattas vara inblandade i en konflikt. Mot bakgrund av detta anser vi det vara beklagligt att nedprioriterat FN-ledda insatser till förmån för insatser ledda av Nato och EU. Det är därför glädjande att ställer sig positiv till att delta i en FN-ledd insats. I den aktuella situationen i menar vi att en fungerande FN-ledd fredsfrämjande insats är en förutsättning för att få stabilitet, kunna bedriva ett effektivt bistånd och nå en hållbar utveckling i landet. Den aktuella insatsen i har som sagt både ett FN-mandat och är FN-ledd. Insatsen har mandat att utföra sju huvudsakliga uppgifter som är 1.stabilisering av större tätbefolkade områden och bidrag till att staten återfår kontrollen i hela landet 2.stöd för genomförandet av planen för övergångsperioden inklusive den nationella politiska dialogen och valprocessen 3.skydd av civila och FN-personal 4.främjande och skydd av mänskliga rättigheter 5.stöd för humanitärt bistånd 6.stöd för bevarande av kultur 7.stöd för nationell och internationell rättvisa. Den svenska insatsen kommer i huvudsak att handla om att stödja insatsens underrättelseverksamhet, och det svenska styrkebidraget utgörs av ett underrättelsekompani och en nationell stödenhet. Regeringen bedömer att det svenska bidraget till insatsen under normala omständigheter kommer att uppgå till ungefär 250 personer på plats. Om behov uppstår ska styrkan tillfälligt kunna förstärkas till högst 400 personer. Verksamheten kommer att inledas tidigast tredje kvartalet 2014. Jag hyser stor tilltro till att den svenska styrkan kommer att bidra till en väl genomförd insats. Genom det svenska bidraget menar vi att , om man ser till helheten av Minusmainsatsen, kommer att bidra till stabilitet och utveckling i och skapa förutsättningar för viktigt bistånd. Enligt kan vissa merkostnader för användning av givarens militära styrkor som kan hänföras till att leverera humanitärt bistånd eller utföra utvecklingstjänster vara ODA-berättigade, alltså kunna räknas som bistånd. kan även omfatta nettokostnader för givare för att inom FN-administrerade eller FN-godkända fredsoperationer bidra till exempelvis mänskliga rättigheter, valövervakning, vapenomhändertagande och minröjning. Jag är medveten om att insatsen i och det svenska bidraget sträcker sig utanför de riktlinjer som stakats ut av för vad som kan betraktas som bistånd. menar dock att inriktningen hos denna typ av FN-ledda insatser, som tydligt syftar till att främja mänskliga rättigheter och en demokratisk valprocess och till att möjliggöra att man kan leverera humanitärt bistånd, som dessutom stöder nationell och internationell rättvisa, gör att det går att motivera att kostnaderna för denna insats ska belasta biståndsbudgeten. Detta är inget vi egentligen önskar ska behövas. Men med tanke på att regeringen på ett oansvarigt sätt år har nedprioriterat vårt svenska försvar ser vi ingen annan utväg . Av regeringens hela biståndsram anser vi inte att , som insatsen beräknas kosta, utgör någon allvarlig neddragning av biståndet. För att kunna fullfölja inriktningsbeslut från regeringen gällande försvaret har myndigheterna FOI och gjort bedömningen att det sammanlagt saknas 45–. Enligt Riksrevisorn görs dessutom bedömningen att även om man skulle fullfölja den insatsorganisation som Försvarsmakten nu försöker bygga upp trots underfinansiering är den ändå inte utformad för att kunna hantera ett väpnat angrepp mot . Mot den bakgrunden och när det säkerhetspolitiska läget i ser mycket osäkert ut anser vi inte att det är läge för ytterligare belastning av vår försvarsbudget. som krisen i är den allvarligaste europeiska säkerhetskrisen har den svenska försvarsmakten inte ens råd att betala ammunition till övningsverksamhet i . Om regeringen hade hanterat ekonomin för vårt svenska försvar på ett ansvarsfullt sätt hade vi troligen inte inkommit med en reservation i betänkandet, utan vi hade bara sagt ja. anser vi det tyvärr vara nödvändigt, och vi anser också att Minusmainsatsen är av sådan karaktär att det går att motivera att kostnaden ska belasta utgiftsområde 7. Att kunna finansiera vissa fredsbevarande och fredsfrämjande insatser med biståndsmedel är ingen ny diskussion i denna kammare utan något som både och tidigare föreslagit. Enligt regeringens proposition är de humanitära behoven i och regionen omfattande. En humanitär kris pågår i hela Sahelområdet, vilken i huvudsak beror på torka, höga spannmålspriser och ekologisk degradering. Kronisk fattigdom, samhällets allmänna sårbarhet och låg motståndskraft mot torka förvärrar hela den humanitära situationen. Enligt FN är över fyra miljoner människor i , det vill säga omkring en fjärdedel av befolkningen, i behov av humanitärt stöd. Av dessa riskerar drygt tre miljoner att drabbas av matosäkerhet. Vid sidan av livsmedel är behoven av bland annat skydd, sanitet och vatten stora. Utöver detta har konflikten i bidragit till stora flyktingströmmar inom och mellan länder och skapat ytterligare humanitära behov. Till följd av det förbättrade säkerhetsläget har vissa flyktingar kunnat återvända, men det beräknas fortfarande finnas över 500 000 flyktingar, varav 300 000 inom landet. I sverigedemokratisk biståndspolitik är just humanitära insatser, stöd till flyktingar på plats, vatten och sanitet samt jordbruksutveckling några av de områden vi prioriterar mest. Mot bakgrund av detta anser vi – det har vi även lagt fram i vår motion – att borde förstärka de humanitära insatserna till flyktingar i och i gränsområdet samt biståndet till vatten, sanitet och jordbruksutveckling. Detta är min sista debatt i kammaren , och jag vill därför tacka utskottet för ett väl genomfört arbete och intressanta debatter . Jag önskar alla en väldigt trevlig sommar och hoppas på förnyat förtroende nästa mandatperiod. 56 (S): Jag vill börja med att säga att jag helt står bakom betänkandet. Jag vill också säga att det är trevligt och roligt att se vår försvarsminister här i salen. Jag hoppas att hon kommer att delta i debatten av hjärtans lust. Vi ska fatta ett väldigt allvarligt och ansvarsfullt beslut, så det känns bra att ha även ministern här. Som vi hörde handlar det om svenskt deltagande i FN:s stabiliseringsinsats i . Den kallas Minusma. Det råder stor enighet i vårt sammansatta utskott. Sju partier står bakom beslutet att tillåta vår personal att vara i , med start . har beslutat om insatsen i enlighet med och kapitel 7. Det betyder att vi ger möjlighet att använda våld. Man har alltså rätt att bruka våld, även om vi alla hoppas att så inte kommer att bli fallet. Orsaken till att jag står här just nu är att också försvaret finns med i det sammansatta utskottet. De som är från utrikesutskottet kommer att förklara varför vi ska vara där, men jag som är från försvarsutskottet kommer att berätta om vad vi ska vara där med. Jag ska ägna det mesta av min tid åt det. Jag vill instämma i vad tidigare talare uttryckt. är ett fattigt land. Jag har förstått att man mest lever av jordbruk och fiske. Det finns dock naturtillgångar, men i och med instabiliteten har man fått en väldigt skakig historia. Man har inte varit självständiga alltför länge, och jag tror att vi kommer att få höra mer om landet och historien senare av utrikesutskottets deltagare. Just nu känns det rätt stabilt i landet, och vi vill bevara den säkerhetsnivå som finns . FN upplever att den internationella freden och säkerheten är hotad. bidrag kommer att vara 250 personer, med möjlighet att utöka till 400. Det återkommer jag till strax. Vi har redan deltagit i Minusma. Vi har några få svenska officerare i högkvarteret i huvudstaden . Precis som vi hörde finns Minusmas uppdrag tydligt definierat. Man ska få en stabilisering av ett större tätbefolkat område där staten ska återfå kontrollen. Det är viktigt. Men självklart måste man också skydda de civila. Man måste också skydda annan FN-personal som finns där. Mänskliga rättigheter står högt på agendan, och stödet ska gå till humanitärt bistånd.