prot · H20917 · 2014-11-06 00:00:00 — Regeringen strävar också efter att det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i . Att förenkla för företagen är en viktig åtgärd för att skapa fler jobb, sysselsättning och välfärd. Förenkling ska beaktas i allt arbete med förändring av regelverk, både vad avser nationella regelverk och i förhandlingar om . För att lyckas med att skapa jobb och tillväxt inom primärproduktionen krävs en innovativ och exportinriktad svensk livsmedelsindustri. De svenska primärnäringarnas ekonomiska styrka kommer av att vi förmår att vara innovativa och säljer högkvalitativa varor på globala marknader. Grundläggande för detta är en hög kunskapsnivå och ett bra innovationsklimat som stärker företagens konkurrenskraft. Innovation och export är därför nyckelfrågor för mig och regeringen i arbetet med att stärka svenska bönders konkurrenskraft i ett internationellt perspektiv. 31 (C): Tack så mycket för svaret, landsbygdsministern! I svaret står ganska mycket som vi är överens om. Landsbygdsministern säger till exempel att man vill öka livsmedelsproduktionen. Det håller jag absolut med om behövs. Svensk livsmedelsproduktion har minskat drastiskt det , och är knappt hälften av det vi äter producerat i , detta trots att svensk matproduktion är världsledande när det gäller miljöhänsyn och djurvälfärd. Vi exporterar alltså miljöpåverkan utomlands, till länder där kraven är lägre och djurvälfärden sämre. Det kan vi inte acceptera. Landsbygdsministern vill stärka lantbrukets konkurrenskraft, och även där är vi överens. Hårdare regelverk gör det svårare för svenska lantbrukare att konkurrera med billigare mat från länder med lägre krav. I ljuset av det är det såklart förvånande att man vill införa en handelsgödselskatt. Handelsgödselskatten infördes , 1982, och var då per kilo. 1994 tredubblades skatten till , och på den nivån låg den sedan till 2010 då och Alliansen fick bort den. Det är alltså den skatten som regeringen vill återinföra i ungefär samma form som den var tidigare. Som motivering anges att näringsbelastningen på måste minska. Också där är vi överens. Näringsbelastningen på måste minska. Låt oss titta lite grann på hur handelsgödselskatten har påverkat näringsbelastningen på . Var det så, fru talman, att användningen av handelsgödsel åkte i höjden när skatten togs bort? Nej, jag kan berätta för fru talmannen att det gjorde den inte. Handelsgödselanvändningen har stadigt gått ned, även efter det att skatten togs bort. Varken per hektar, per gröda eller totalt har användningen av mineralgödselkväve ökat, utan kurvan har varit stadigt nedåtgående, både före och efter det att skatten togs bort. Låt oss i stället titta på kväveläckaget, för det är trots allt inte mängden kväve som används utan mängden kväve som läcker ut i våra vattendrag som är det intressanta att titta på. Hur ser det ut? Jo, i är det genomsnittliga kväveläckaget kväve per hektar. Hos våra kolleger i är snittet kväve per hektar. Av alla har det lägsta kväveläckaget. Det har vi tack vare ett långsiktigt arbete med kunskapshöjande insatser som greppar näringen och tack vare insatser med fånggrödor och andra åtgärder inom ramen för Landsbygdsprogrammet. Men det är inte tack vare någon kväveskatt. har räknat ut att en återinförd handelsgödselskatt teoretiskt sett skulle minska kväveutlakningen från svenska åkermarker med ca . Det motsvarar 3–av dagens utlakning. Med dagens försäljningsvolym av mineralgödsel och med per kilo skulle skatten dra in ca 300 miljoner , vilket också är den ungefärliga siffra som regeringen anger i sin budgetproposition. Kostnaden för att minska utlakningen skulle därmed motsvara per kilo, en rekorddyr åtgärd i jämförelse med många andra åtgärder som man kunde vidta. En mer effektiv åtgärd är till exempel en ökad samverkan kring lantbrukets påverkan runt . Greppa näringen är en sådan framgångsrik exportåtgärd där man arbetar med konkreta lösningar som är till nytta både för miljö och för ekonomi i länderna runt . Det som inte är en framgångsrik exportprodukt är just handelsgödselskatten. var nämligen det enda landet i EU som hade den skatten, en skatt som i efterhand visade sig vara både ineffektiv och dyr. Den vill regeringen återinföra. Därför frågar jag: Hur i hela fridens namn kan regeringen i en situation där bönder dag för dag förlorar mark gentemot utlandet bestämma sig för att återinföra en världsunik och faktiskt ganska verkningslös skatt som kostar lantbruket flera hundra miljoner ? (forts. § 7) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Vi övergår nu till dagens frågestund. Jag vill hälsa statsråden hjärtligt välkomna. Frågor besvaras av utbildningsminister (MP), arbetsmarknadsminister (S), försvarsminister (S), statsrådet (S) och statsrådet (S). En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Utbildningsminister (MP) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. Försvarets kostnader för höjda arbetsgivaravgifter för unga 33 HANS (M): Jag har en fråga till försvarsminister . Budgeten lades fram , och den innehöll vad som kan beskrivas, i alla fall från min sida, som ett antal smällkarameller. En av dem var att man dubblerar arbetsgivaravgiften för unga. Det påverkar många arbetsgivare. En av landets absolut största ungdomsarbetsgivare är Försvarsmakten. Försvarsmaktens generaldirektör, , har enligt medieuppgifter beräknat att det för Försvarsmakten innebär minus bara och för . Det finns också RUT-rapporter som har indikerat liknande nivåer. Man talar där om att det skulle kunna röra sig om . Då är min fråga till statsrådet vad han tror att denna minskning av medlen till Försvarsmakten får för konsekvenser. 34 Försvarsminister (S): Den största smällkaramellen i budgeten som presenterades, höständringsbudgeten, är att vi tillförde 1,5 miljarder i nya friska pengar för att täcka förluster i samband med JAS-affären. Hade vi inte gjort det hade vi haft en total instabilitet i hela försvarsbudgeten. Vi var tvungna att täcka ett hål för att över huvud taget ha stabilitet och för att i ett realistiskt härad skulle kunna ställa den här frågan om ungdomsarbetsgivaravgiften. Ändringen av arbetsgivaravgiften för unga påverkar självklart försvarets ekonomi, men vi lägger 680 miljoner i tillskott . Hur ändringen av ungdomsarbetsgivaravgifterna slår får ingå i den totala bedömningen av Försvarsmaktens långsiktiga ekonomi. Den typen av frågor kommer och undertecknad att få möjlighet att diskutera när inriktningspropositionen läggs fram. 35 HANS (M): Jag noterar att den försvarsbudget som S- och MP-regeringen har presenterat har stora likheter med den som allianspartierna föreslog före och under valrörelsen, så om försvarsministern tycker att det är en bra budget kan jag förstå att han tycker det. Dock är den stora skillnaden att vi inte dubblerar arbetsgivaravgiften för ungdomar. Det handlar om i häradet 150–mindre till Försvarsmakten jämfört med de alliansförslag som presenterades. Då tror jag, herr talman, att det får konsekvenser. Vi har också sett att man har lagt till extra resurser, inte minst för incidentberedskap med anledning av den nya normalbild som är på väg att uppstå i – någonting som jag har uppfattat att Försvarsmakten och överbefälhavaren har gillat. De har uppskattat att det har kommit mer pengar. Med detta budgetförslag blir det mindre pengar på grund av höjda arbetsgivaravgifter för ungdomar. 36 Försvarsminister (S): Om man jämför planen med den förra borgerliga regeringens plan kan man konstatera att det ligger mer pengar i planen nu än vad det gjorde tidigare. Det beror framför allt på att vi har fört till pengarna med anledning av . Man kan inte blunda för den delen när man bedömer den samlade försvarsekonomin. fastnar i en post, och den påverkar också, men man måste se helheten och att vi fört in stora belopp för att inte få en total destabilisering av hela försvarsekonomin. 37 (SD): Min fråga går till . senaste rapport pekar på att det lär komma ca 95 000 asylsökande till , och det kan vara en siffra som kan ligga i underkant av det faktiska antalet. Klart är att det medför stora kostnader, ca 18,7 miljarder, så det kommer naturligtvis att slå hårt mot statskassan. Att då spara genom att lägga ned ett par välfungerande institut, som har föreslagits, gör därmed ingen nämnvärd skillnad. har regeringen lyckligtvis backat från detta. Min fråga är vilken del av välfärden som regeringen huvudsakligen hade tänkt ta pengar från. 38 Utbildningsminister (MP): Vi ser förföljelserna av oliktänkande som bedrivs av IS. Vi ser diktatorer som fortsätter att hålla sina folk i järngrepp och använda vapen mot sitt eget folk. Vi ser människor som tvingas fly på grund av sin kärlek eller sitt kön. Vi har kanske inte haft en så stor flyktingkatastrof i vår del av världen sedan , och då väljer att beskriva det som ett problem för svensk ekonomi. Det stämmer inte. De länder i som har den mest öppna ekonomin mot omvärlden och den mest humana flyktingpolitiken har också den mest stabila ekonomin. Vi ska fortsätta att vara ett land som tar ansvar när människor tvingas fly. Det har vi råd med, det är vår skyldighet enligt de mänskliga rättigheterna och det är den här regeringens linje. Den har dessutom brett stöd i denna kammare. 39 (SD): Jag noterar att inte svarade på min fråga. Jag företräder ett parti, , som vill satsa mer pengar på personer som har det svårt runt om i världen, inte mindre. Det är och regeringen som tar pengar från biståndsbudgeten, de pengar som på riktigt gör skillnad för hårt utsatta människor runt om i världen. Det tycker jag, om något, är ansvarslöst, och det är ingen human flyktingpolitik. Jag tycker att det är beklämmande när högt uppsatta politiker inte inser allvaret med dagens förda politik. Och utgiftsområde migration är trots allt i det tysta det område som regeringen satsar mest på, men det är ändå underfinansierat. Än en gång skulle jag vilja veta hur statsrådet och regeringen har tänkt lösa framtidens problem när man inte ens kan lösa dagens problem? Och var ska pengarna tas ifrån? 40 Utbildningsminister (MP): Det är märkligt att enda gången sverigedemokrater tycker om bistånd är när man kan använda biståndsbudgeten som ett slagträ i flyktingdebatten. I budgetmotioner till brukar ni vara det parti som skär absolut mest i den svenska biståndsbudgeten. Därigenom riskerar ännu fler människor att hamna i situationer där de måste fly. Jag håller med om att om man ska göra någonting för att människor inte ska behöva fly är svenskt bistånd väldigt effektivt. Därför ska vi satsa på bistånd och på en human flyktingpolitik. De hänger samman. Frågan var hur vi ska finansiera en situation med ökade flyktingströmmar. Vår regering lägger fast en politik som ska leda till att färre människor ska behöva bli sjukskrivna på arbetsmarknaden och att färre människor ska behöva gå i arbetslöshet. Det är andra faktorer som påverkar budgeten och som gör att vi kommer att kunna fortsätta lägga fram fullt balanserade budgetar i ett land med en god ekonomi – ett förhållande som vi för övrigt delar med andra länder i som har en human flyktingpolitik. 41 (C): Jag önskar ställa en fråga till utbildningsminister angående licensjakt på varg. Jag lever i och företräder , ett av länen i som har en stor rovdjursproblematik. Vargens utbredning ger effekter . Vi kan se det i angrepp på fårnäringen, på älgar och på andra djur. Jag undrar vad regeringen avser att göra . Kommer ni att se till att det genomförs licensjakt på varg /15? 42 Utbildningsminister (MP): Som riksdagsledamoten kunnat konstatera har regeringen inte lagt fram några förändringar i nu gällande regelverk. Samma regelverk som allianspartierna tog fram för gäller alltså . Ska förändringar göras i regelverket återkommer regeringen med det. Att regeringspartierna har haft olika ingångar är ingen hemlighet, men det är rådande regelverk som gäller. 43 (C): Innebär svaret att det kommer att genomföras licensjakt på varg kommande vinter? 44 Utbildningsminister (MP): Som riksdagsledamoten känner till är det frågor som prövas enligt en lagstiftning. Regeringens ansvar är att se till att det finns en lagstiftning på bordet som kan prövas av berörda myndigheter, i detta fall och länsstyrelserna. Lagstiftningen har inte ändrats sedan Alliansen lade fram den, så den kommer att gälla . 45 (S): Under ett enda dygn omkom fyra personer på sitt arbete. Det var en truckförare och murare i , en egenföretagare i , en elmontörelev i och en chaufför i . har det hänt igen. Två arbetare fick en betongvägg över sig och avled, och en tredje fick livshotande skador. Det är ytterst allvarligt. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Vad kan och vill regeringen göra för att minska risken för dödsolyckor på arbetsplatser? 46 Arbetsmarknadsminister (S): Jag är säker på att samtliga ledamöter i kammaren delar min uppfattning att det är helt oacceptabelt att man ska behöva dö på sitt jobb. Vi har ett ansvar att säkerställa att de människor som lämnar sitt hem och går till jobbet kommer hem levande . Regeringen satsar i sin budget 100 extra miljoner på arbetsmiljöarbetet . Det är ganska mycket pengar i förhållande till arbetsmiljöarbetet. De ska gå till att ha fler inspektörer på , till att förnya föreskrifterna och till att satsa mer på de regionala skyddsombuden. Regeringen har också för avsikt att ta fram en handlingsplan när det gäller arbetsmiljöarbetet i nära samråd mer parterna och att tillsammans med parterna ta fram en nollvision mot arbetsplatsolyckor. 47 (S): Jag tackar ministern för svaret. Byggnadsarbetarfacket har påpekat att mycket kan liknas vid vilda västern ute på deras byggarbetsplatser. Många arbetsplatser saknar kollektivavtal, skyddsombud och så vidare. Jag vill höra ministerns mening om vikten av att det är ordning och reda och vikten av att de underentreprenörer som hyrs in av Fortum och andra har kollektivavtal och kan redovisa att de har ordning och reda. 48 Arbetsmarknadsminister (S): Jag ska först rätta mig. Vi ska ha en nollvision mot dödsolyckor på arbetsplatser. Att vi ska klara oss helt från arbetsplatsolyckor är inte realistiskt att tro. Arbetsmiljölagen gäller på alla arbetsplatser oavsett om det finns kollektivavtal eller inte. Men med kollektivavtal har man en annan möjlighet att bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete och säkerhetsarbete. Har man kollektivavtal finns det skyddsombud som kan delta i skyddsarbetet. Annars är det enbart arbetsgivarens representanter som deltar. Enligt regeringens mening är det därför viktigt att så stor andel som möjligt av den svenska arbetsmarknaden omfattas av kollektivavtal. Det är det sätt som vi av många olika skäl har valt att reglera arbetsmarknaden på, och det är också viktigt av arbetsmiljöskäl. Då omfattas man också av försäkringar som innebär att man är försäkrad vid olyckor eller i allra värsta fall dödsfall. 49 (M): Min fråga går till infrastrukturminister . Regeringen har fattat beslut om att frysa projektet . Det är ett mycket olyckligt beslut för stockholmarna och för regionen som helhet. Förbifarten är en av största och viktigaste satsningar på infrastrukturområdet. En uppskjutning innebär både en försening och en fördyring av projektet. Från vissa håll sägs det att stoppet kan kosta . som finansminister hävdar att det är tomt i ladorna kostar detta byggstopp ca per dag. Tycker statsrådet att det är försvarbart att skjuta upp byggandet? Hur ställer sig statsrådet till Förbifart ? 50 Statsrådet (S): Regeringen har fattat beslut om att frysa byggstarten av Förbifart av det enkla skälet att projektet inte varit fullt ut förankrat regionalt och lokalt. Vi vill därför ge parterna möjlighet att kontakta regeringen och be om en förhandling om hur projektet kan finansieras annorlunda. I väntan på att en sådan eventuell förhandling ska starta har vi valt att frysa byggstarten till . Kostnaden för detta är av beräknad till 170–250 miljoner. Ett snabbare och enklare genomförande av projektet kan medföra kostnadsminskningar i andra änden. Flera av de stora projekt som har slutförts har blivit både snabbare klara och billigare. Förmodligen finns det alltså både plus- och minussidor i detta ekonomiskt. 51 (M): Att regeringen fattat beslut om att frysa projektet är skadligt för tillväxtregionen . talar om att förankringen har varit dålig, men det finns ett stort stöd för Förbifart hos både stockholmarna och kommunerna runt om i länet. Syftet är att det ska leda till förbättrad framkomlighet på infartslederna, ökad trafiksäkerhet, förkortade restider samt ökad och förbättrad ekonomisk utveckling för människor när de får möjlighet att resa, arbeta och utnyttja den service staden erbjuder. I en region med så snabbt ökande tillväxt och befolkning ställs höga krav på rörlighet, och då behöver regionen . På vilket sätt bidrar frysningen av projektet till fler jobb och ökad tillväxt? 52 Statsrådet (S): Regeringen ger de övriga parterna i projektet möjlighet att komma till oss och göra en framställan om en förhandling. Någon sådan framställan har ännu inte kommit, varken från eller . Regeringen är dock beredd att tillsätta en förhandlingsperson för att se om det finns förändringar man vill göra i finansieringsfrågorna gällande Förbifarten. I väntan på att en sådan eventuell förhandling kommer till har vi valt att avstanna projektet. Vi är övertygade om att ett bättre förankrat projekt ges bättre förutsättningar för ett väl utfört genomförande . Blir det inget nytt avtal kommer enligt överenskommelsen byggstart att ske . har det inte inkommit någon framställan till regeringen. 53 (V): Min fråga går till som representant för regeringen. förlorar EU-länderna 9 000 miljarder på grund av skatteflykt. budget är ungefär 900 miljarder. har vi tack vare en läcka kunnat läsa i tidningarna att det finns 340 bolag i som har en aggressiv skatteplanering som undanhåller EU-länderna skattemedel. Bland dessa företag finns flera av största bolag, exempelvis , Tele 2, och de fyra största riskkapitalbolagen. Det handlar alltså om stora svenska företag som systematiskt undvikit beskattning i . Detta sker i EU-landet . Nuvarande EU-kommissionsordföranden kommer inte bara därifrån utan har också ansvarat för finanserna där . Vad avser att göra mot de inblandade svenska företagen för att få stopp på detta? Vilken insyn har haft i detta problem? 54 Utbildningsminister (MP): Jag tackar för en viktig fråga som är vidare än den problembeskrivning som riksdagsledamoten ger. Detta är ett ännu mycket större problem för de fattigaste länderna i världen vars ekonomi raseras av att företag som är verksamma där väljer att inte skatta där. För svenskt vidkommande förutsätter vi givetvis att alla företag i väljer att följa de regler som finns i och på skatteområdet. Vi förutsätter att när så inte sker har tillämpliga lagar, eller annars begär lagändringar, för att kunna beivra eventuella lagbrott också på skatteområdet. 55 (V): Ska jag tolka svaret som att det inte kommer att vidtas några särskilda åtgärder med anledning av detta avslöjande, som jag menar är en global skandal? Jag håller med om att det är mycket svårare för många länder i den fattiga delen av världen. Men vi talar om 9 000 miljarder på EU-nivå, vilket givetvis slår hårt mot den svenska välfärden. För del är det ännu ett grundskott mot som ordförande. Det är en man som varit arkitekten bakom detta upplägg och gjort till ett av de största skatteparadisen i . Därför menar vi att kan vara ordförande. Jag vill ställa frågan till om den fortfarande har förtroende för och på vilket sätt man avser att ta upp frågan med för att få stopp på detta. 56 Utbildningsminister (MP): Det vore fel att tolka mitt inlägg som att det inte pågår några åtgärder för att stoppa skatteflykt. Det är en av de frågor som har debatterats flitigt, och flera lagändringar är på väg genom EU-systemet. Den nya regeringen avser att vara väldigt bidragande att se till att de lagändringarna förhindrar skatteflykt och att vi har ett fungerande skattesystem inom EU. Grundfrågan var egentligen att hindra skatteflykt ut ur EU och att därtill se till att EU bidrar på ett positivt sätt för att de fattigaste länderna i världen kan skydda sina ekonomier. Vad gäller sammansättning och ordförande är det givetvis så att den som andra inblandade regeringar har förtroende för tills något annat meddelas. Skulle något annat meddelas kommer det att ske på ett annat sätt än genom ett frågesvar i frågestund. 57 (FP): Min fråga riktar sig till försvarsminister . Det är nu överbefälhavare konstaterade att han hade möjlighet att försvara vårt land mot ett väpnat angrepp i en riktning förutsatt att han fick höjt försvarsanslag 2015. Då skulle han klara av detta 2019. har den nya regeringen på ett tydligt sätt markerat att Natomedlemskap inte är aktuellt för under den kommande mandatperioden. Mot bakgrund härav skulle jag vilja fråga försvarsministern: Vad föreslår försvarsministern att ska göra av ett väpnat angrepp? 58 Försvarsminister (S): Det är en mycket intressant fråga, . Det jag skulle vilja föreslå att vi gjorde tillsammans i är att vi april eller kanske något senare fattade ett gemensamt beslut om hur svensk försvarsmakt ska se ut . Det ska vara ett så omfattande beslut att det täcker in alla delar i Försvarsmakten och är väl anpassat efter de behov som finns med anledning av omvärldsutvecklingen och allt det vi nu erfar händer på , i och i vårt närområde. Där hoppas jag på en bred politisk uppgörelse. Kan vi bygga en ökad militär förmåga med grund i det som har stått i Försvarsberedningens rapport kan vi åstadkomma någonting som är reellt. Då kan vi nog också svara på vad vi gör den åttonde, nionde eller tionde dagen. Sedan kan man också diskutera olika scenarier. Det kan också finnas andra scenarier, vilket väl känner till, för hur ett eventuellt krisförsvar ska se ut. 59 (FP): Försvarsberedningen lämnade sin senaste rapport i bred politisk enighet. Där föreslås att vårt försvarsanslag den kommande tioårsperioden ska räknas upp med 5,5 miljarder. Detta kan jämföras med den upprustning som avser att göra de kommande tre åren som handlar om . För att använda ett språkbruk som jag tror är välbekant för förvarsministern framstår den svenska försvarsansträngningen som en puts i marginalen. Jag tror att det finns skäl för regeringen att fortsätta att fundera över vad som ska hända just den åttonde dagen. Överbefälhavaren avslutade sitt anförande med att säga: Sedan måste hjälpen komma. Det är kanske i den riktningen vi ska fundera. 60 Försvarsminister (S): Problemet för var att hans parti var en del av den högerallians som satt vid regeringsmakten under förra valperioden. Hans parti var en del av hela den försvarspolitiska strategi som präglade den regeringen med tydliga uttalanden gång på gång även i Försvarsberedningens inre arbete om att det som sker i inte var någon fara. kanske som person hade en liten annan position . Men det var likt förbaskat så att var med. Mot bakgrund av det kanske och måste fundera på varför det blev just 5,5 miljarder och varför det var ett så heligt tal i de sammanhangen. Det fanns erbjudanden om högre nivåer som avvisades i det läget. Jag tror att vi ska försöka åstadkomma ett bra försvarsbeslut i bred politisk enighet. Vi har mycket att tala om för att kunna klara ut den frågan. 61 (MP): Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister . är det alldeles för många ungdomar som går arbetslösa i vårt land. Det skapar problem inte bara för individen utan också för hela samhället. är det att ta ungdomsarbetslösheten på allvar. Jag förstår att det inte är så enkelt. Det kräver en riktig handlingsplan och politiskt mod. Vi är skyldiga våra ungdomar ett bättre , ett som ger dem möjligheter att komma in på arbetsmarknaden.