prot · H10979 · 2014-03-06 00:00:00 — Om man läser vidare i Svenska kraftnäts investeringsplan ser man att ansökningarna om ny vindkraft i motsvarar ungefär dubbelt så mycket som finns i den installerade kärnkraften. Om man dessutom lägger till vad de tre stora jättarna i har, , Fortum och Eon, blir det av energibehov. Det finns alltså planer i på betydligt mer vindkraft än vad som finns. Därför är det viktigt att se över det system som vi har för att stimulera utbyggnad av vindkraft, det vill säga elcertifikatssystemet. Socialdemokraterna, och har lagt fram förslag om att höja nivån till till 2020 och till 2030. Detta är i linje med vad regeringen skriver i sin proposition . Regeringens syn på vindkraft är intressant ur flera perspektiv. Av budgetpropositionen framgår att det finns en stor outnyttjad potential i vindkraften i , och regeringens bedömning är att det krävs en omfattande utbyggnad av vindkraften för att nå det mål som har satts upp inom ramen för elcertifikatssystemet. Det behöver alltså göras mer än vad regeringen gör . Går det att göra? Ja, det gör det. Låt oss se på . Vi brukar ju diskutera i olika sammanhang, och vi säger att borde göra mer. installerades mer vindkraft och producerades mer el från vindkraften i än från kärnkraften. Världsnaturfonden säger i sin senaste rapport att det är ekonomiskt fördelaktigt att utöka den förnybara elen till . förnybara elenergi skulle kunna utökas till av landets behov till 2050, och det skulle vara ekonomiskt fördelaktigt. Det beror på att det tekniska utnyttjandet ökar i och med att tekniken mognar. Den behöver vi ta till vara i . När det gäller utbyggnaden av stamnätet är syn densamma som Socialdemokraternas. Dessa investeringar behöver göras i . Flaskhalsarna måste byggas bort. Vindkraftsparker, även havsbaserade sådana, måste anslutas. Det måste ske för den nordiska marknaden med innan man bygger ut mot kontinenten. Det är rimligt att börja på hemmaplan. Lappa och laga först och främst där man står och finns. Detta kallar de borgerliga ledamöterna i betänkandet för protektionistiskt. Vad är de borgerligas alternativ? Jo, det är att göra tvärtom. Då är man internationalist. Det är helt orimligt. Med de orden, herr talman, avslutar jag med att säga att jag står bakom samtliga reservationer som har skrivit under, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 4. 5 (FP): Dagens debatt handlar om om staten på elmarknaden. Det gäller tillsyn, tillståndsprocesser och Svenska kraftnäts investeringsplaner. Målet för elmarknadspolitiken är ju att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger säker tillgång till el, dessutom med konkurrenskraftiga priser. har ett av världens mest stabila, säkra och rena energiproduktionssystem. Det har vi för att vi historiskt har satsat på energislag som vattenkraft och kärnkraft. Alliansregeringen fortsätter att vidareutveckla denna politik. Genom energiöverenskommelsen , som möjliggör en ny och modernare kärnkraft i , har förnybar energi utvecklats som till exempel bioenergi, och har det också skett en kraftfull satsning på energiforskning. För perioden –2016 anslås ytterligare på energiforskning. Det är ett historiskt högt belopp. konstaterar i sin granskning att regeringens styrning av kunde ha varit mer aktiv. Bland annat har detta inneburit att nödvändiga investeringar i överföringskapaciteten till har skjutits upp. Det är en orsak till att genom EU-beslut har tvingats att införa elområden. Framför allt kan denna kritik härledas till perioden . Därefter har man sett en markant ökning av investeringarna och långsiktigheten – alltså året efter det att denna alliansregering trädde till. Elområden är något som ingen egentligen vill ha, vare sig vi politiker eller de olika aktörerna på elmarknaden. Att områdena har införts har sin bakgrund i att Dansk energi anmälde , som driver det svenska stamnätet, till . I sin anmälan protesterade Dansk energi mot att prioriterat elförsörjningen till de svenska kunderna inom gränser och därmed begränsat exporten av el till . Det var brott mot den fria marknaden av el. Därför gjordes denna elområdesindelning, vilket andra länder redan har genomfört. Alternativet hade varit att vi fått betala höga böter till EU och öppnat upp för skadeståndskrav i mångmiljardklassen från bland annat och andra länder. Dessutom hade en fällning av resulterat i att EU hade fått bestämma över de svenska elnäten, vilket hade varit helt oacceptabelt. Att komma fram till en lösning som tillfredsställde EU:s krav var alltså högst väsentligt, och det var ett skarpt krav. Den ville att man skulle vänta med genomförande av elområdena tills Sydvästlänken var på plats, men det godtogs dess värre inte av . Alliansregeringen satsar nu genom ca framöver för att bygga bort flaskhalsarna i elnätet, bland annat genom Sydvästlänken. När den står klar kommer överföringskapaciteten att öka med . När det är gjort är förmodligen elprisområdena överflödiga, och det får till följd att det blir lägre elpriser i och hela . Även mindre skillnader i elpriset kan ha stor betydelse för många företag som är beroende av el. Vi i majoriteten förstår och beklagar hela detta händelseförlopp, som hade kunnat undvikas med klokare beslut av tidigare regeringar. visar utvärderingar att elpriset har varit detsamma över hela landet av tiden. Det finns fler anledningar till att skillnaderna blev mindre än befarat, men i allt väsentligt var det tack vare god tillgång på vattenkraft och en numera hög tillgänglighet i kärnkraften. Den enskilt viktigaste anledningen till att tvingats att införa elområden kan alltså härledas till den tidigare S-ledda regeringen och dess beslut att stänga reaktorerna i , en avstängning som i ett slag drog undan en stor del av elproduktionen i och som medförde att tvingades att importera smutsig kolkraft som ersättning från . Det finns en hel del andra frågor som också tas upp i betänkandet. En fråga som jag ofta har pratat om i kammaren är elcertifikatssystemet, som flera andra har tagit upp. Jag nöjer mig med att påminna om att så har elcertifikaten utgjort en subvention till förnybar energi om , det vill säga en extra kostnad för alla oss elkonsumenter på den redan alldeles för höga elräkningen. Detta system har en inbyggd kontrollstation 2015 och ett slutdatum . Ett område som tas upp i betänkandet är mätning och debitering av el eller nettodebitering av el. För att detta ska kunna genomföras krävs det att elnätet klarar av att ta emot den nya elen, och det kommer att krävas stora investeringar för att förstärka och bygga om elnäten. Ingen vet egentligen hur stora kostnaderna blir. Dessutom har det varit oklart hur man skulle klara av nettodebitering rent skattemässigt mot . har emellertid regeringen aviserat ett system med en skattereduktion för egenproducerad el, vilket är bra. Väl på plats får denna metod utvärderas för att se om den fungerar eller om den behöver kompletteras eller justeras . I betänkandet tas även frågor kring elnätsavgifter upp. Jag kan konstatera att kommer att ta ställning till frågor kring just elnätsavgifter genom den proposition om elnätsföretagens intäktsramar som finns på bord. I motionerna från oppositionen talas det mycket om de höga tröskeleffekterna i samband med anslutning av förnybar energiproduktion, och här har regeringen aviserat ett system med så kallad förtida delning av stora nätverkskostnader för förnybar el. ska denna modell ersättas av ett marknadsbaserat system. Vi ser fram emot detta. Ett stabilt, säkert och rent energisystem utgör ryggraden för hela samhället. Finns det inte tillräckligt med el riskerar stora delar av det svenska näringslivet att slås ut med därtill följande arbetslöshet som resultat. Staten ska genom att se till att det finns en stabil överföringskapacitet mellan de olika landsdelarna vara en garant för att välfärdssamhället kan överleva. Avslutningsvis vill jag ge en eloge till för hans vilja och beredvillighet att erkänna oppositionens ansvar för de tidigare låga investeringarna i stamnätet. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 6 (V) replik: Tack, , för dina vänliga ord. När beslutet om stängning av fattades av fanns det tydliga krav på att också förlusten av el skulle ersättas. Läser man i betänkandet om staten på elmarknaden står det följande på s. 13: Sedan beslutet att stänga de två kärnkraftsreaktorerna i har en rad investeringar genomförts för att förstärka stamnätsförbindelserna till , vilket har medfört att försörjningsförmågan ligger på samma nivå som när var i drift. Så var det, och så är det. 7 (FP) replik: Jag hann inte med att titta i betänkandet, men att man säger att det ska finnas ersättningskapacitet är ju inte detsamma som att det finns. Det var ju det som var det stora problemet. På grund av politisk vilja stängde man av bara för att man inte ville ha ett visst energislag. Då mobbade man ut ett enda energislag, och därigenom skapades obalansen i hela landet. Vi behöver ju inte tvista om att det var så det skedde. Att det sedan ledde till inrättandet av elprisområden behöver vi kanske inte heller tvista om. Men att man tycker att någonting ska finnas är inte detsamma som att det finns. Det var ju det som var det stora problemet. Det fanns inte. 8 (V) replik: Jag läser upp det som står på s. 13, näst sista stycket, i betänkandet en gång till: Sedan beslutet att stänga de två kärnkraftsreaktorerna i har en rad investeringar genomförts för att förstärka stamnätsförbindelserna till , vilket har medfört att försörjningsförmågan ligger på samma nivå som när var i drift. 9 (FP) replik: Jag tror att vi har olika versioner av vårt betänkande. Jag hittar inte det som läste upp, men det spelar mindre roll. Men här fick jag betänkandet. Jag ska läsa meningen. På grund av att regeringen har investerat en väldig massa pengar , när den här regeringen tillträdde, är nu balansen mycket bättre än den var tidigare. Men när beslutet fattades uppkom denna obalans. Det kan inte oppositionen slingra sig ur, vilket betänkande man än lägger fram. Man fattade beslut om att stänga av kärnkraften i . Dessa miljardkostnader betalar vi på , efteråt. Man kan inte leka med elsystemen och politiska beslut, och man kan inte bara tycka att ett energislag är dumt och att man därför inte ska ha det. Då kastas in i en okontrollerbar och väldigt obalanserad situation, tyvärr. 10 (S) replik: Jag hade också tänkt diskutera ungefär samma fråga som tog upp i sitt replikskifte. Men jag nöjer mig med att säga att det faktiskt förhåller sig så att den förnybara produktionen som är utbyggd överstiger produktion, så vi kan lämna den delen av debatten därhän. har ju väldigt skarp kritik. Det är alldeles riktigt, som inledde sitt anförande med, att flera regeringar bär ansvar för detta. Men vi i är ju här nu och har att hantera , och därför tycker jag att det är viktigt att är aktiv gentemot hur rapporten hanteras i regeringens skrivelse. Det är därför vi säger att det är angeläget att på ett antal olika områden är tydlig mot regeringen och pekar ut: Här förväntar vi oss att saker och ting händer. Detta gäller oavsett ifall saker och ting inte har fungerat tillfredsställande under en gammal socialdemokratisk regering eller efter det att Alliansen tillträdde. Men, herr talman, vad jag skulle vilja veta av är: Varför har alliansregeringen en så oerhört låg ambitionsnivå när det handlar om elcertifikaten? Vad är det som gör att alliansregeringen inte vill gå längre? Det vore väldigt bra om kunde ge ett svar på den frågan. Dessutom vore det otroligt klargörande ifall vi i denna debatt kunde få besked: Vad är det i eller i som gör att vi inte kan införa ett system med nettodebitering i ? 11 (FP) replik: Det framgår av , som jag tycker är en bra rapport – det tycker regeringen också. Man går på ett förtjänstfullt sätt igenom hur det har sett ut med återrapportering till och uppföljning av beslut. Något som ingen har tagit upp i debatten men som jag tycker är viktigt är överklagandeprocessen: Hur ska det behöva ta innan man får beslut till exempel i ett koncessionsärende? Det finns en hel del kritiska synpunkter – så är det. Det går dock att läsa ut av att dessa saker har blivit betydligt bättre , inte minst från Svenska kraftnäts sida. Man har ändrat väldigt mycket i sin rapportering. Man har till exempel Perspektivplan 2025, och tidigare hade man inte en så långtgående plan. Där kan vi som är ansvariga politiker se: Ligger det här i linje med det som vi vill ha och se här i riksdag? För ärlighetens skull måste man nämna att det sker en hel del förbättringar, som denna regering faktiskt helt och hållet är upphov till. Det är någonting bra, och det går i helt rätt riktning. Vad gäller elcertifikaten tycker jag att det är värdefullt att man håller fast vid de beslut som man har fattat. Då vet marknaden och företagen vad det är som gäller. Vi har en kontrollstation när vi ska utvärdera hela elcertifikaten och se vad som behöver justeras, upp eller ned. är slutdatum för just , och efter det vet naturligtvis ingen vad som kommer att hända. Det får vi fundera på, och det är till dess. 12 (S) replik: När vi har läst har vi i alla fall kommit till slutsatsen att det trots att regeringen har vidtagit ett antal åtgärder finns anledning, eftersom det handlar om så vitala samhällsintressen, för att tydligt markera mot regeringen vad vi vill att regeringen ska återkomma till. Vi kan ha lite olika syn på det, men vi tycker i alla fall att det är viktigt eftersom det rör vitala samhällsintressen. Jag förstår att för del inte är intresserad av att höja ambitionsnivån när det handlar om den förnybara elproduktionen i . Jag tycker dess värre att det är en tråkig och trist argumentation när säger att det är viktigt att vi har långsiktiga och stabila spelregler. Ja, men här har vi ju en chans att gemensamt i säga: Vi vill höja ambitionsnivån. Det är bara till 2020, och så här tänker vi från riksdag. Vi vill mer. Vi vill framåt. Men det vill tydligen inte . Det var klargörande. Däremot fick jag inget svar på min fråga om vad det är i eller i som gör att vi i inte kan införa ett system med nettodebitering. Det är högst oklart, vilket pekade på i sitt anförande. Men regeringens företrädare här i kammaren måste ju ha någon annan typ av information som kan klargöra läget för oss. Om ni då inte kan klargöra det för oss i kammaren kommer vi att vidhålla att vi vill införa ett system med nettodebitering. Du har chansen nu: Red ut detta! Vi lyssnar idogt. 13 (FP) replik: Det första som tar upp i den andra repliken är debatten om regeringens information till , som jag uppfattade det, och att den kan förbättras. Det framgår i detta betänkande att vi tycker det och att regeringen också tycker det. Man har gjort en resa. Man har tagit initiativ till att ha en helt ny typ av information till där det sammanställs på olika sätt. Den kan bli bättre. Allting kan alltid bli bättre. Jag vet att regeringen tar intryck av vad säger i dessa rapporter, och jag tror att det kommer att utvecklas ännu mer. Just detta med avsaknaden av bra debatter när det gäller revision är någonting som vi har diskuterat ganska tidigare, inte minst i detta utskott. Det ligger i politikens natur att man vill göra mer och vill gå vidare. Det gäller alla partier och alla regeringar. Det är inte alltid lika roligt eller lika uppmärksammat att gå tillbaka och titta: Hur blev det, vad kan man lära av det och så vidare? Jag tror att hela har att ta lärdom av det. var också inne på detta att vi måste lära mer av revision. Det håller jag helhjärtat med om som före detta ordförande i just . Det där vill jag gärna återkomma till i andra sammanhang och gärna i ett behagligt tonläge ta de diskussionerna. När det gäller förnybart tycker jag att det finns en viss slagsida i debatten. Det gäller vindkraft, bioenergi, solkraft – vi har snöat in på de sakerna. Jag har i ganska många debatter i tagit upp något av det nya som är väldigt intressant, till exempel saltkraft, vågkraft och långsamt strömmande vatten, havsströmmar. får debatten en stor slagsida mot det vi redan vet, i stället för nya saker som kan komma in i systemet och som inte är så intermittenta eller opålitliga som de vi ser . 14 (MP) replik: Jag vill fråga: Har och läst skrivelse, som visar att vindkraftsutbyggnaden har sänkt elpriserna i och – elcertifikaten inräknade – varit en vinstaffär för både företag och hushåll? 15 (FP) replik: När det gäller förnybart ska man inte glömma det grundläggande faktum att det förnybara subventioneras med väldigt stora summor. Jag tog i mitt anförande tidigare upp hur mycket: över 35 miljarder bara genom elcertifikaten . Det ligger i botten på det hela. När någonting betalas delvis med stora bidrag och skattepengar kan man egentligen producera hur mycket som helst, för det är inte priskänsligt på samma sätt som allt annat på marknaden. Självklart är det så. begår i stort sett alltid samma fel. Man blandar ihop installerad effekt, till exempel hur många vindkraftverk som kan byggas i ett land. Det är en helt annan sak hur mycket man får ut av vindkraftverken. Jag tar upp andra förnybara källor, som jag hoppas väldigt mycket på, till exempel vågkraften, saltkraften, långsamt strömmande vatten, havsströmmar och så vidare. Det är just de väderberoende och opålitliga systemen som beror på väder och vind, till exempel vindkraften, som inte är bra att föra in i systemet – av många olika anledningar, som vi har tagit upp i många olika debatter. Svaret på frågan är: Man kan föra in hur mycket som helst. Men då är frågan: till vilken kostnad, till vilket pris för jobben, för miljön och för välfärden? I det långa loppet är det alltid någon annan som betalar för det som så flott vill bjuda på. 16 (MP) replik: Frågorna som inte svarar på läggs på hög. Den som är orolig för elförsörjningen och för att den inte är borde engagera sig mer i att de svenska kärnkraftverken är gamla och snabbstoppas relativt ofta. Just nu ses över efter ett stort antal snabbstopp. Det ger stora konsekvenser för elnätet när en hel reaktor faller ifrån. För den som inte vet – kanske – vill jag upplysa om att möjligheterna för den förnybara energin är enorma. Just nu finns det planer på att bygga ut havsbaserad vindkraft motsvarande . Det är nästan hälften av vad kärnkraften ger. Möjligheterna är alltså enorma, men det är politiken som saknas. I diskussionen om vad det kostar att bygga ny elproduktion vill jag att vi gör en global utblick. Vad kostar det att bygga ny kärnkraft? Vi kan se på tre exempel i . Det senaste är där regeringen har beslutat att betala . Det är dubbelt så mycket som vi betalar i när vi bygger ut landbaserad vindkraft. Med dagens elpriser är det inte lönsamt att bygga ut någon ny elproduktion i . Det kommer att behövas stöd. Då ställs vi inför valet: Vill vi ge stöd till den förnybara energin eller till att bygga ny kärnkraft? Väljer vi den förnybara energin får vi mer el för pengarna och el som är miljövänligare och säkrare än om vi väljer vägen att subventionera ny kärnkraft. Min fråga till blir: Varför ska vi ge stöd till ny kärnkraft som är dyrare än att bygga förnybar energi i ? 17 (FP) replik: Jag kan återigen konstatera efter många debatter här i kammaren i och på andra ställen att kärnkraften inte får några subventioner i . Det är noll subventioner. Men väljer gång efter annan att försöka få det att verka som om den får det. Varför försöker ni göra det ? Det är noll subventioner. Kärnkraften får inga bidrag. Däremot när det gäller det som bygger hela sin energipolitik på öser vi in – vi fullkomligt vräker in – miljard efter miljard i olika typer av stödsystem. Beträffande elcertifikaten, som jag nämnde tidigare, handlar det om bara . Det är ett av alla de stödsystem som vindkraften och det förnybara får. Detta är verkligen att jämföra äpplen med päron. Man låtsas inte om alla de gigantiska subventioner som politik medför, och man försöker få det att verka som om kärnkraften får bidrag. Men kärnkraften får inte en enda krona i bidrag. Jag tycker att vi kan hoppa över dessa meningar i nästa debatt. Kärnkraften har funnits på den svenska marknaden. Men kärnkraftverken är nu uppgraderade och moderniserade, till och med så mycket att de svenska kärnkraftverken återigen producerar i världsklass. Det är någonting som jag tycker att vi ska glädjas åt och inte försöka låtsas som om det är tvärtom. Allt fler länder i världen bygger kärnkraft. Det är inte bara och , utan det är , , och så vidare. Det går faktiskt en våg, om man nu kan säga så, av kärnkraftsrenässans över världen, till och med efter . Det som hände där var egentligen inte kärnkraftsrelaterat på något sätt. Vi står bakom förnybar energi på många sätt. Men vi ska komma ihåg och inse att den är dyr. Jag ska säga en sista sak, nämligen att marknaden betalar för kärnkraften, inte skattebetalarna. 18 (M): Utvärderingar av tidigare beslut är bra. Utan en seriös uppföljning uteblir eller försämras lärandet på systemnivå, och samma eller liknande misstag kan då upprepas i stället för att undvikas. Det är inte ett beslut som har granskat, utan det är ett flertal olika beslut. Alla beslut som rör sådana komplexa saker är svåra att förutse eftersom de påverkar varandra på förutsägbara eller icke förutsägbara sätt. Granskningen som har gjort omfattar tiden från elmarknadens avreglering fram . Det är alltså med socialdemokratiska regeringar och med den sittande alliansregeringen som har granskats. Granskningsrapporten visar att investeringarna i elnätet under den socialdemokratiska regeringstiden var låga. Avvecklingen av fick stora konsekvenser för det sydsvenska elnätet, då överföringskapacitet saknades för att ersätta produktionsbortfallet som uppstod efter reaktorernas avveckling. Socialdemokraterna hade inte tänkt på detta när beslutet om en avveckling genomfördes. Naturligtvis ska vi dra lärdomar av detta eftersom reaktorer förr eller senare måste ersättas, antingen med förnybar energi eller med ny kärnkraft. Då får inte samma misstag upprepas en gång till. har investeringarna ökat kraftfullt i syfte att skapa förutsättningar för en tryggare elförsörjning och introduktion av mer förnybar elproduktion. Investeringarna har skett i hela landet. Men stort fokus har satts på en rad investeringar för att förstärka stamnätsförbindelserna till . försörjningsförmåga är nu på liknande nivåer som före det ogenomtänkta beslutet att avveckla innan nödvändiga investeringar i elnätet hade gjorts. Ett bra elnät är en förutsättning för att ska ha en andel förnybar el som överstiger av den totala energianvändningen. Utbyggnaden av stamnätet är, som har noterat, en långsam process, även om tidsåtgången har minskat . De investeringar som sker måste vara underbyggda eftersom det handlar om kostsamma projekt, både ur ett ekonomiskt perspektiv och om man tittar på de konsekvenser som de kan få på miljön och för enskilda fastighetsägare samt för andra intressenter. Stamnätets utbyggnad måste vara välplanerad, och den måste ske utifrån ett fullgott beslutsunderlag. har investeringsnivån gradvis ökat i det svenska stamnätet. planeras för investeringsnivåer om ca , det vill säga en tiofaldig ökning jämfört med hur det var under den socialdemokratiska eran. Den nordiska elmarknadsintegrationen fördjupas. Den nordiska kraftmarknaden ska kompletteras med en gemensam slutkundsmarknad. är ambitionerna höga när det gäller att sammanlänka den nordiska elmarknaden med såväl som övriga . EU driver på för att skapa en väl fungerande inre elmarknad till gagn för såväl elkonsumenter som möjligheterna till förnybar produktion. Åtgärder för ökad transparens, marknadsdelning, nätutbyggnad med mera måste ligga till grund för detta. har en jätteviktig roll att spela för en ökad europeisk integration. Den är viktig ur många perspektiv. Energiprotektionistiska förhållningssätt gynnar inte eller övriga EU-länder. Smart användande av energi ger välstånd.