prot · H109120 · 2014-06-05 00:00:00 — Men han måste ligga i toppen när det gäller djurvälfärd, vilket givetvis kostar pengar. konkurrerar han med bönder som inte ens uppnår EU:s lägstanivå utan ligger i botten. Hur ska det gå till? Hur ska man få framtidstro, och hur ska man få ungdomar att vilja ge sig in i denna bransch när det ser ut på detta sätt? Vi har sett att enskilda butiker har börjat bojkotta till exempel danskt griskött. Är det inte rimligt att ser över om importen av det olagliga köttet som inte ens uppnår EU:s lägstanivå kan stoppas? 43 Landsbygdsminister (C): Grisbranschen i befinner sig i ett allvarligt läge. Det finns flera orsaker till det. Ett av skälen till att läget är allvarligt är att har stoppat den import som man har haft i ganska stor omfattning. Därtill är det som frågeställaren säger att vi har vissa krav i vårt land som inte finns i andra delar av . Min ambition är att den europeiska djurskyddsnivån ska höjas generellt. Självklart ska alla leva upp till den nivå som redan är beslutad i Europeiska unionen. För att så ska göras har jag haft speciella kontakter med både och min danska kollega, kring vilken det kanske har varit allra störst debatt. 44 (SD): Jag tackar för ministern för svaret. Min frågeställning är hur rimligt det är att vi importerar kött till som inte ens uppnår EU:s lägstanivå, vilken är betydligt lägre än svensk lägstanivå på djurskydd. Hur rimligt är det att bondens barn får detta kött och inte pappas kött i skolan? De får kanske kött importerat från eller , eller var det nu kommer från, där man använder metoder för framställning som inte ens är lagliga på europeisk nivå. Det är inte rimligt. Man borde åka ned till , sätta ned foten och säga: Det här är inte okej. Vi kan inte importera detta kött, för vi slår ut våra egna grisbönder som håller en mycket hög nivå i en internationell jämförelse. 45 Landsbygdsminister (C): Jag upprepar att om det finns en gemensam europeisk lagstiftning, vilket det finns på grisområdet, ska alla självklart leva upp till den lägstanivå som finns. Den som inte gör det ska givetvis åläggas att leva upp till nivån och därtill påföras sanktioner som är så kännbara att det verkligen biter när kommissionen säger ifrån, vilken är den som ska säga ifrån i detta sammanhang. Vad gäller eventuella importrestriktioner eller liknande har vi en gemensam harmonisering vad gäller standarder på livsmedelshygien inom . Så länge en produkt lever upp till denna standard går det inom Europeiska unionen inte att förvägra denna produkt tillträde. Åtgärder mot exploatering av unika naturområden 46 (V): Jag har en fråga till miljöministern. Mark- och miljödomstolen har gett klartecken till en storskalig kalkbrytning i Bunge på norra . Om kalkbrytningen blir av kommer ett hål att kunna grävas på ett område som är . Det är två gånger så stort som innanför murarna. Här ligger Ojnareskogen där det finns arter som är mycket speciella för detta område, och skogen omringas av ett Natura 2000-område. Området är också största dricksvattentäkt. Jag vill veta vilka åtgärder miljöministern är beredd att vidta för att världsunika naturområden inte ska bli utsatta för exploatering. Är ministern beredd att vidta några sådana åtgärder över huvud taget? 47 Miljöminister (C): har varit med ett tag, så jag vet att han kan ställa frågor till mig om detta. Jag kan dock inte svara eftersom det är ett pågående rättsärende som enligt uppgift är överklagat. Området runt omkring är Natura 2000-område. När det utpekades till det av den socialdemokratiska regeringen med stöd av valde man att inte plocka in detta område. Det kan naturligtvis diskuteras fram och tillbaka, men det är den situation som är . Domstolen prövar nu och försöker genom hitta en balans mellan de olika avvägningar som ska göras i den sammanhållna miljöprövningen. Jag kan konstatera att man i överklagandetexten har satt 27 olika miljövillkor, men utöver det kan jag inte uttala mig. Det vore ministerstyre, och det ska vi inte ha. 48 (V): Min fråga löd om ministern var beredd att vidta åtgärder för att världsunika naturområden inte ska bli utsatta för exploatering. Jag gick alltså inte in på det konkreta fallet utan det fick illustrera vilket svagt stöd miljön har i svensk rättspraxis. Detta kan ha något att göra med regeringens eget agerande. hade vi nämligen något som kallades stoppregeln. Det innebar att man inte fick anlägga täkter i områden med höga skyddsvärden där det fanns till exempel rödlistade arter. En framkomlig väg skulle kunna vara att vi tog tillbaka stoppregeln. var det enda parti som röstade emot borttagandet av stoppregeln. En annan framkomlig väg skulle kunna vara att utvidga områden som är Natura 2000 eller anlägger fler nationalparker. Jag vill höra om miljöministern har några konkreta förslag. 49 Miljöminister (C): försöker åter att få mig att uttala mig om den pågående rättsliga prövningen av Nordkalks tillstånd vid Ojnare myr och Bunge. Men hur man än ställer frågan kan jag inte göra det eftersom en minister i en demokrati inte kan gå in i en pågående rättsprövning och genom uttalanden försöka styra utfallet. Det strider mot alla demokratiska grundprinciper. Jag kan dock säga att när Natura 2000-området utpekades av den socialdemokratiska regeringen fanns inte detta område med. Vidare fanns det en enighet i om att stopplagen inte fungerade utan slog fel. var dock emot borttagande, så här har en poäng. Alla övriga partier i röstade dock för förslaget eftersom de bedömde att reglerna i var mer konkreta och bättre. I övrigt får vi alla avvakta den slutliga prövningen i denna omgång. Kvinnor med låga pensioner 50 (FP): Jag riktar min fråga till statsrådet . Vi har fått fram statistik som visar att antalet kvinnor med låga pensioner är betydande. Man räknar med att drygt 140 000 kvinnor har en inkomst som ligger under EU:s fattigdomsgräns, det vill säga före skatt, bostadstillägget inkluderat. Det är kvinnor som har jobbat deltid i tuffa låglöneyrken. Vad har regeringen för planer? Hur kan man förbättra de kvinnornas ekonomiska situation? 51 Statsrådet (FP): Ledamöter och åhörare! Tack för frågan, ! Du pekar på en av de allra största oförrätterna vi har kvar. Det handlar om kvinnor som har jobbat i vård och omsorg och som har tagit huvudansvaret hemma. De har jobbat för låga löner där de har arbetat och slitigt och tagit huvudansvaret på hemmaplan. Vi har ett väldigt stabilt pensionssystem i som vi har kommit överens om i stor enighet. När vi enades den senaste gången byggde vi systemet för ett rättvist samhälle. De här kvinnorna har inte levt i ett rättvist samhälle, och det märks också i deras pensionskuvert . Regeringen har höjt bostadstillägget. Vi har sänkt skatten. Vi behöver naturligtvis också titta framöver på vad vi mer kan göra för att de här kvinnorna ska ha rimliga levnadsvillkor. 52 (FP): Vi är stolta över att vi har ett finansiellt stabilt pensionssystem, men med broms och så vidare är det inte alldeles stabilt för de enskilda människorna. Här måste man överväga insatser i både det korta och det långa perspektivet. Jag tror att vi ska akta oss för att röra i pensionssystemet. Däremot kan man fundera över om man kan minska utgifterna. är till exempel tandvårdskostnaderna väldigt tunga att bära. De här kvinnorna har inte för till exempel ett implantat. Det är en post som man kan fundera över. Det finns också andra utgifter. Det handlar också om boendekostnaderna. Vi vill gärna att människor ska flytta dit de kan bo och klara sig hela livet. Men bostadskostnaderna och hyrorna är väldigt höga. Är det något som man funderar över? 53 Statsrådet (FP): har lämnat en lång rad kommentarer på ett antal olika områden till medlemsstaterna. Inte minst när det gäller jämställdhet har de pekat ut saker som närmar sig den svenska jämställdhetspolitiken som flera medlemsstater behöver rätta till eller göra. De har inte haft någon kommentar till oss men har ändå velat påpeka att när det gäller just äldre kvinnors situation i finns det mer kvar att arbeta med. Jag tycker att vi ska ta fasta på och fundera över de idéer som kommer med här och andra idéer. Men som en bottenplatta för att det ska vara möjligt är det nödvändigt att föra en ekonomisk politik som gör att det finns överskott och att det finns välfärd att fördela. Därför känner jag mig övertygad om att vi behöver en alliansregering även efter . Kostnaden för legitimation för lärare med utländsk examen 54 (S): Skolan ligger många av oss varmt om hjärtat. En av de viktigaste förutsättningarna för att våra barn ska kunna få tillgång till den kunskap de behöver är att vi har kunniga och engagerade lärare. Just nu pågår arbetet med att utfärda lärarlegitimationer. Och jag vet att frågan om avgifter och liknande har diskuterats tidigare. Men har jag snubblat över ett problem som jag undrar om regeringen är medveten om och ifall regeringen har för avsikt att göra något åt detta. Personer som har utländska examina kan råka ut för ganska betydande kostnader i samband med ansökan om lärarlegitimation då de förväntas lämna in alla sina handlingar översatta till svenska. Det kan kosta att ansöka om lärarlegitimation. I just det konkreta fall som jag tänker på blev personen godkänd att jobba som lärare av UHÄ. Har regeringen några idéer på detta område? 55 Landsbygdsminister (C): Jag tvingas tillgripa den nödutgång som statsråd har i det här sammanhanget och säga att frågeställningen är så specifik och så speciell att jag får be frågeställaren att ställa den specifika frågan till ansvarigt statsråd. Det går ju att göra i form av fråga eller interpellation. 56 (S): Jag kommer med nöje att framställa en skriftlig fråga till berört statsråd. Men jag tycker ändå att synen på utländska examina och i det här fallet examen från ett annat EU-land där personen faktiskt har en tysk lärarlegitimation också ställer en intressant fråga om synen på den fria rörligheten för människor inom . Jag kan tipsa om att tala om för berört statsråd att det kommer att komma en skriftlig fråga i ämnet. 57 Landsbygdsminister (C): Det ska framföras till berört statsråd. Fritidspeng för barn i hushåll med försörjningsstöd 58 (S): Jag vill ställa min fråga till kultur- och idrottsminister . Regeringen har infört en fritidspeng för barn för att de ska kunna ta del av bland annat idrottsverksamhet och kulturverksamhet. Man har nämligen sett att barn från fattiga familjer i liten utsträckning är med i sådana aktiviteter. Och de har ofta en svår situation i andra avseenden också. Problemet med utformandet av fritidspengen är risken att barnen kommer att känna sig utpekade när de måste gå till exempelvis en kulturförening eller idrottsförening och hämta intyg för att familjen ska få ut fritidspengen. Risken är att barnen kommer att skämmas, att hela familjer kommer att skämmas. Risken är också att många, på grund av skammen, kommer att avstå helt från möjligheten. Skammen är en viktig komponent när det gäller barnfattigdom. Kan regeringen tänka sig en annan utformning av det här? 59 Kultur- och idrottsminister (M): Jag är väldigt glad över att regeringen fattade beslut om att man från kommer att kunna ta ut per barn för att de ska få möjlighet att delta i fritidsaktiviteter; det kan vara i , och det kan vara i idrotten. Jag tror inte att det finns något annat land inom Europeiska unionen som har så många barn som är aktiva inom kultur och idrott. Men som säger har en del familjer inte råd, exempelvis familjer som har försörjningsstöd. Det är ingen skam att ta emot försörjningsstöd. Man kan ha drabbats av sjukdom eller arbetslöshet. Det är ingen skam att få stöd; det är en rättighet. Jag tycker också att det är en rättighet för barn att få delta i de aktiviteter som finns. Och det finns barn som inte har de möjligheterna. För att det ska vara möjligt har regeringen beslutat att ge de här barnen det. Då blir väldigt mycket. Det finns ingenting skamligt i att ha rätt att kunna delta i kultur och idrott, tvärtom. 60 (S): Jag håller fullständigt med om att det inte är någon skam. Det är en rättighet. Och även för dessa barn borde det vara en rättighet att få ta del av fritidsaktiviteter. Om vi tittar tillbaka i historien på fattigvården och hur den såg ut förr kan vi dock konstatera att barn från en fattig familj då hade möjlighet att uppvisa intyg om att man skulle slippa betala skollunchen. Det här upplevdes som att man hade mössan i handen och som en stor skam. Problemet med det här förslaget är att barnen och familjerna riskerar att känna sig utpekade. Det visar också att försörjningsstödet behöver förstärkas när det gäller barnfamiljer. Förslaget riktas nämligen just till familjer med försörjningsstöd. Det visar att man borde utöka barndelen i riksnormen. Man borde också kunna ge stöd direkt till kulturföreningar och idrottsföreningar så att de kan sänka avgifterna och till och med avskaffa dem på vissa håll. 61 Kultur- och idrottsminister (M): Jag är visserligen född , och jag vet inte vilken tid som hänvisar till. Men åtminstone sedan jag började skolan 1962 har vi haft fri skollunch. Det är bra med historiekunskapen, men så långt tillbaka behöver vi faktiskt inte gå. Detta är ett välfärdssamhälle. Vi har höjt stödet till idrotten. Inga idrottar så mycket som våra barn och ungdomar. Vi har också höjt barnbidraget. Just det extra stödet till de barn som inte har möjlighet att ta del av kultur- och fritidsaktiviteter kommer att betyda jättemycket. Jag är tacksam om inte bidrar till att skambelägga de föräldrarna utan snarare uppmuntrar dem att söka det stödet, så att även de barnen får rätt att idrotta och spela ett musikinstrument, om de vill det. Prioriteringar i fråga om 62 (C): Jag skulle vilja vända mig till biträdande utbildningsminister . I beskrivningen av ditt ansvarsområde står det att läsa om : () är en eftergymnasial utbildningsform som bygger på samarbete mellan arbetslivet och utbildningsanordnare. Behovet av yrkesinriktad utbildning växer snabbt. Den har stor efterfrågan och leder ofta till arbete. Trots regeringens utökning av antal platser är resurserna begränsade. Inte minst i årets hantering kunde vi se en kraftig prioritering och utbildningar som inte fick vara med. Min fråga är: Hur görs och vem gör prioriteringarna av vilka ansökningar som ska beviljas? 63 Statsrådet (FP): Tack, för frågan, ! är lite av en framgångssaga i det svenska utbildningsväsendet. är det 28 000 människor som studerar på över hela landet till olika utbildningar som, precis som säger, tas fram tillsammans med branscher för att de i första hand ska vara i bristyrken. En sökande till är i första hand inte en student, utan det handlar om en utbildningsanordnare. Hela idén med detta är att det inte ska vara långsiktigt och väldigt fastrotat. har det lett till att det ibland blir för dyrt att investera i en utbildning, och det har fått en del andra negativa effekter. Därför har vi nu en intern utredare som tittar på bland annat detta och ett antal andra barnsjukdomar som myndigheten lider av. 64 (C): Jag tycker att det är bra att den utredningen är tillsatt, för när man träffar utbildningsarrangörer är det många som ifrågasätter de korta perioder som en del utbildningar pågår. Det blir svårt att få tillräckligt bra kvalitet i utbildningen, svårt att rekrytera duktiga lärare, köpa in maskiner etcetera. Det finns också en geografisk aspekt i den fördelning som har skett. Vi har sett en omsvängning i årets fördelning, där det har fallit ut mycket utbildning söderut i . Det är svårt att leverera bra utbildning med hög kvalitet, men vi har också den här ryckigheten. Det finns många exempel där man får lägre kvalitet än vad som skulle vara nödvändigt om man hade en större flexibilitet i upplägget. talade lite grann om hur hon ser på en möjlig framtid för att få en större uppdelning, en större fördelning av framför allt längderna på utbildningen. Det vore intressant att höra om statsrådet har möjlighet att utveckla det ytterligare. 65 Statsrådet (FP): Anledningen till att vi har tillsatt en intern utredning är att vi ser ett antal problem i den väldigt höga flexibiliteten. Det får tills utredningen är färdig vara svar nog. Vi ska överväga: Kan man ha ? Finns det ett antal utbildningar som kanske ska vara permanenta? Med det sagt vill jag ändå understryka att hela idén, nerven och meningen med är att vi ska ha en utbildningsform som är flexibel och som är ett bidrag och där vi lyckas bättre med det som vi har svårt att lyckas med på svensk arbetsmarknad , nämligen matchningen. Jag vill inte lova för mycket. Det faktum att det finns missnöje och besvikelse tror jag att vi ska lära oss att leva med när det gäller denna mycket populära skolform. Den kommer att behövas, och den kommer att behöva vara flexibel också . 66 (S): I regeringsförklaringen här 2011 gav statsminister ett mycket betydligt besked. Beskedet till svenska folket och skattebetalarna var: Det är tid för ansvar. Jag har inte räknat hur han uttalade det, men det sägs att det var ett tjugotal gånger. Det var ett väldigt tydligt besked. Med det som bakgrund och med anledning av ansvarsutkrävandet i den så kallade Nuonaffären, som har blivit en mycket dyr affär för medborgare och skattebetalare, vill jag ställa en fråga till finansminister . Finansministern har i detta ansvarsutkrävande förnekat ansvar, liksom alla inblandade statsråd. Min fråga till finansministern är: Gäller det besked som gavs 2011, om tid för ansvar, endast svenska folket och svenska skattebetalare? 67 Finansminister (M): har säkert rätt i att det kan behövas mer av ansvarsutkrävande. Det har varit en tydlig process i kring Nuonaffären och vad den har inneburit. Där har det tydligt klarlagts att de förluster som har gjorts beror på att vi helt enkelt har fått andra kolpriser i än vad vi hade när affären gjordes, precis på samma sätt som de nedskrivningar och förluster vi har gjort på tysk kol och kärnkraft har att göra med förlopp som har inträffat därefter. De socialdemokratiska regeringar som bar ansvar för de förlusterna har precis samma ansvar som den nuvarande regeringen har för Nuonaffären. Låt oss vara klara över att Socialdemokraterna inte riktade en mening av kritik mot Nuonaffären när den genomfördes, utan man delade till fullo den bedömning som gjordes av , med som styrelseledamot, när affären genomfördes. På den punkten har jag lite svårt att se på vilken sitter när han kräver ansvar. Gäller det Socialdemokraternas ansvar för kärnkraftsförluster och kolförluster i , eller gäller det medansvaret man har för Nuonaffären? 68 (S): Finansministern sitter i den regering som hanterar detta ärende. Regeringen utövar sitt inflytande på det statliga bolaget också genom beviljandet av ansvarsfrihet för bolaget. Men tydligen är det så att det besked som kom 2011, att det är tid för ansvar, gällde bara folk och skattebetalare, som får betala mycket dyrt för affären. 69 Finansminister (M): För att undvika missförstånd vill jag påpeka att har gjort betydligt större utdelningar som vi har styrt än –2006. kanske inte är medveten om att delade ut 1, 2 eller 3 miljarder och att vi därefter har fått ut 6–7 miljarder från och också kommer att få det framöver. Men det ändrar inte frågeställningen: vilken stol sitter när han utkräver ansvar, och av vem gör han det? Utkräver han det av de tidigare socialdemokratiska regeringarna, som köpte upp sig på enorma koldioxidutsläpp i och kärnkraftsverk som därefter har stängs, eller av den här regeringen, som genomförde affären med Nuon? Ansvarsutkrävande, , tycker jag bör gälla alla som man utkräver det av. Ökade arbetsskador i kvinnoyrken 70 (S): har vi i ett pressmeddelande från kunnat läsa att arbetsskadorna fortsätter att öka och att kvinnor är oerhört hårt drabbade. Den största ökningen av antalet anmälda arbetsskador sker bland kvinnor. Tunga lyft, stress och påfrestande relationer inom områdena vård, skola och omsorg står för den största ökningen. En av Alliansens paradgrenar innan de bildade regering var att de skulle få alla i arbete och att sjukskrivningarna skulle gå ned. Men efter det att villkoren har skärpts och man har dragit ned på arbetsmiljöarbetet visar statistiken precis det motsatta: har trenden vänt, och antalet kvinnor som sjukskrivs ökar år . har jag fått svaret att regeringen följer frågan. Men att man följer frågan gör det inte lättare för de kvinnor som knappt kan försörja sig månad för månad. Jag undrar vad jämställdhetsministern tänker göra på det här området. 71 Statsrådet (FP): Jag tackar för frågan. Den anknyter lite grann till fråga. Det handlar i stor utsträckning om samma kvinnor som jobbar under villkor som inte är tillräckligt goda. Sjukskrivningstalen gick till en början ned, men har de vänt. Det har skapat stor oro i regeringen, och socialförsäkringsminister har tillsatt flera utredningar för att ta reda på vad det beror på och vad vi mer kan göra åt det. Jag vill också nämna att har fått särskilda medel för att se över inte minst kvinnors arbetsmiljö. Jag hoppas att det därifrån ska komma fler handlingsvägar. Men självklart finns det här mycket kvar att göra. 72 (S): Det handlar precis om det som ministern tar upp, nämligen arbetssituationen och otrygga anställningar. Regeringen har infört ytterligare en otrygg anställningsform – allmän visstidsanställning. Vi vet att det är inom de yrkesgrupper där man har otrygga anställningar som arbetsskadorna och sjukskrivningarna ökar. Därför vore det bra om svaret inte bara är att man utreder frågan och bara sitter och tittar på under tiden som detta ökar år . Det är inte någon form av lösning eller någon form av tröst för de kvinnor som inte kan försörja sig från månad till månad. Jag antar att som jämställdhetsminister också möter de kvinnor som dagligdags sitter och väntar på att få ett par timmars jobb, och stressen bara ökar. Det är därför inte anständigt att säga att man bara följer frågan. Vilka konkreta förslag finns? 73 Statsrådet (FP): Jag kan försäkra att jag också träffar dessa kvinnor. Det som jag som politiker känner allra mest är ett dåligt samvete. Nästan samtliga av dessa kvinnor har oss politiker som arbetsgivare inom den offentliga sektorn. Det är vi i kommuner och landsting som har byggt upp deras arbetsmiljö, deras avtal och deras villkor. Som arbetsgivare i kommuner och landsting har vi oerhört mycket kvar att göra. Det handlar om rätten till önskad arbetstid som jag vet att man i ett antal kommuner av olika politisk färg har lyckats med på ett bra sätt. Men det handlar också om väldigt mycket annat i deras arbetsvillkor, nämligen om arbetskläder, scheman, vidareutbildning, personaltäthet och en massa andra uppgifter som jag menar att vi tillsammans har ett stort ansvar för att fortsätta utveckla. 74 (KD): Min fråga går till kultur- och idrottsministern. En av mest kända och omtyckta kulturinstitutioner hotas av nedläggning. Jag talar om Marinens Musikkår i . Kåren har verkat och är därmed näst äldsta orkester och en av de sista delarna av det militärmusikaliska kulturarvet. Det gör frågan till någonting som man skulle kunna betrakta som ett nationellt kulturellt intresse. Musikkåren gör ca 150 framträden , både i och utomlands. En nedläggning skulle innebära en stor förlust för musiktradition och kultur. Jag undrar helt enkelt hur statsrådet ser på en eventuell nedläggning av Marinens Musikkår i ? 75 Kultur- och idrottsminister (M): Föga förvånande har jag varit i ett antal gånger. har man lyft fram frågor som har rört Marinens Musikkår. Jag känner därför väl till både engagemanget och oron som finns inte bara i utan även i andra delar av landet. Musiken är förvisso en del av ansvarsområde. Däremot är själva frågan, som handlar om Marinens Musikkår, ett ärende som naturligtvis närmast hör hemma hos försvarsminister . Hon är inte här , och jag kan inte riktigt gå in på detta. Detta är ett förslag som har kommit från Försvarsmakten, alltså att man vill spara de 20–som Marinens Musikkår har i sin budget . Det är inte något beslut fattat, och frågan ligger inte hos mig.