prot · H109116 · 2014-05-28 00:00:00 — 125 (SD) replik: Jag blir lite trött på att man säger andra saker än det jag själv har framfört. Man säger: Jag hörde inte säga det, men det låter så mellan raderna. Det är som att bygga upp ett luftslott och attackera luftslottet i stället för att argumentera mot det jag faktiskt står här och säger . Så är det ofta när jag deltar i debatter. säger att vi lyfter fram detta med bidragsberoende och att det inte har någon verklighetsbakgrund. Jag vet inte riktigt: Är det vad Winbäck vill säga till de familjer som har det svårt, att deras situation inte har någon verklighetsbakgrund? Det är kanske lite verklighetsfrånvänt att ha en sådan argumentation. Jag tycker att jag lyfte fram flera exempel. Som jag sade kan jag stå här och lyfta fram många invandrare som jag har träffat som har bidragit väldigt positivt i och prata om det. Men jag säger också att det gäller att skapa de grundläggande förutsättningar som krävs för att vi ska ha en fungerande migration och möjliggöra det positiva. När vi har 430 000 arbetslösa i är det inget framgångsrikt sätt att bedriva en generell arbetskraftsinvandring. Det kanske är bättre att ha en behovsprövad arbetskraftsinvandring, som innebär att vi söker arbetskraft där det behövs som vi ger de 430 000 möjlighet till arbete. Dessa 430 000 är människor med olika bakgrund. Det är också människor som kommer från andra länder, , som vill ha ett arbete. Vår politik gynnar även dem. Vi vill ha en reformerad arbetsmarknadspolitik. Vi tycker inte att det räcker med regeringens punktinsatser, där man har några få insatser som dessutom bara ska gynna en viss del. Vi vill ge möjligheter till arbete för alla som bor i , genom lärlingsjobb, starta-eget-bidrag, bättre matchning och utbildning på de områden där det finns en efterfrågan. 126 (FP) replik: Jag tycker att det är viktigt att alla som bor i och kommer till har möjligheter i . Jag tycker att det är väldigt viktigt. När vi debatterar och replikerar här i kammaren lyssnar vi på vad andra säger så gott det går, men vi får också se det i den kontext och den diskussion som har föregått debatterna. Vi vet ju var vi står i olika frågor. Det är viktigt att känna att vi också kan se förbi själva anförandet och vad som ligger bakom det som sägs i kammaren. Jag tycker att det finns en stor och viktig skillnad mellan oss, . Skillnaden är att vi ser migration som en tillgång, inte som en belastning. 127 (C): Den här debatten handlar om politik för global utveckling. Alla politiska beslut har globala återverkningar. Alla politikområden kan bidra till att bekämpa fattigdomen. Det är grundtanken i beslutet om politik för global utveckling . Regeringen har jobbat hårt för att försöka föra frågan om politik för global utveckling till i form av återkommande skrivelser och sätta fokus på återrapportering till oss. tog ställning för att fokusera politiken för global utveckling på sex globala utmaningar. Det handlar om förtryck, ekonomiskt utanförskap, klimatförändringar och miljöpåverkan, migrationsströmmar, smittsamma sjukdomar och andra hälsohot samt konflikter och sviktande situationer. De sex fokusområdena har sedan varit en bas för regeringens återrapportering till . Det framgår också när man läser den skrivelse som ligger till grund för utskottets betänkande. Det har tydligt redogjorts för det, och jag tycker också att det är en tydlig framgång. Det finns saker att förbättra – det finns det alltid. Det är ändå tydligt att regeringen på de flesta områden har lyckats komma relativt långt för att nå målen. Den skrivelse som utskottet har behandlat och som ligger i betänkandeform på bord är den fjärde uppföljningsskrivelsen. Den har, som tidigare framgått, fokus på migrationsströmmar. Migration är positivt, både för utveckling för den enskilda människan och för ursprungs- och destinationsländerna. En miljard flyttar, varav 740 miljoner i eget land och runt 232 miljoner utanför födelselandet. Det är alltså en sjundedel av världens befolkning som i någon form kan vara migranter. Hälften av dem är kvinnor, vilket också är viktigt att se. Migrationen har, som framgått inte minst av historiska betraktelse, förekommit även i – men inte bara i utan världen över. Cirkulär migration ska underlättas. Det är en viktig grund för människor och för människors drömmar, då vi lever på ett gemensamt jordklot där vi alla har ansvar för att bidra till en bättre värld. PGU-styrelsen redovisar utvecklingen –2012, och riktningen är rätt men mer återstår. Vi har som grund granskning och Statskontorets uppdrag att se över den interna PGU-hanteringen. Det handlar om samstämmighet och att landa rätt. Jag måste säga att jag är lite förvånad över det fokus som finns i oppositionens tankesmedjor på att ha en speciell PGU-enhet. När man läser rapporten framgår det ju att mycket av det underlag som finns att tillgå är samlat på . Ska man göra någonting, herr talman, borde det väl snarare handla om att försöka förstärka den funktionen på , inte gå över ån efter vatten. Vad det handlar om i den här skrivelsen är att inte bara redovisa uppnådda resultat utan att också öppet redovisa målkonflikter, för målkonflikter finns. Jag tycker att den förra skrivelsen som vi fick var bra i den delen, och jag tycker att den här tar fasta på samma bild. Där har utvecklingen verkligen gått i rätt riktning, som jag ser det. Det har talats om migrationens målkonflikter. Det lyfts fram också här. Det handlar om att alla flyktingar, alla individer, ska ha ett rättssäkert och fullgott skydd. Flyktingrätten är entydig. Även om inte alla erkänner finns den där. Man kan diskutera tilläggsprotokoll eller annat för att göra den uppdaterad, men den är ändå en grund. Målkonflikterna här handlar om risk för människohandel. Det handlar om målkonflikt om rättighetsperspektivet för den enskilde. Det är viktigt att tänka på, för det är det som ska stå i fokus. Jag tycker att det delvis har kommit bort i den tidigare diskussionen. Svensk handel och svenska investeringar tas också upp i betänkandet och i regeringens skrivelse. Det är helt klart att det bidrar till att bryta fattiga människors och länders ekonomiska utanförskap. Det har hjälpt för oss. Vi är ett litet, öppet frihandelsland. Det gäller också för väldigt många andra länder. Det är viktigt, och det efterfrågas. Det är bra att vi har tydliggjort att svenska myndigheter, exportfrämjande myndigheter, ska ha ett starkt uppdrag att förstärka det ansvarsfulla företagandet och det sociala ansvaret. , inklusive land-för-land-redovisning, finns med i regeringens skrivelse, och det tycker jag är välkommet. Klimatförändringar påverkar migration. Det är helt klart, och det lyfts också fram i regeringens skrivelse. Det påverkar migration och utveckling. Därför är det viktigt att vi i vår politik verkar för klimatanpassning i utvecklingsländer och globala utsläppsminskningar. ska vara en tydlig röst för att bli en förebild och en stark röst för klimatomställning för att bryta fossilberoendet. Här finns naturligtvis en särskild utmaning för politik för global utveckling. Vi ska prioritera biståndet. Det handlar om de fattigaste människorna som drabbas hårdast av bristande klimatanpassning och ökad temperatur. Det leder till att de människorna drabbas; därför måste det finnas med i biståndet som ett prioriterat område. Dagens mål 7 handlar om klimatfrågorna, och jag utgår från att vi även efter 2015 kommer att ha med ett klimatmål. Jag har sagt det tidigare och kan säga det igen: Vi måste få till en agenda för hållbar utveckling. Det går inte att köra olika konkurrerande spår. Det mår inte världen bra av, det mår inte klimatet bra av och det mår inte de fattigaste människorna bra av. Vi måste hitta en gemensam agenda. Jag hoppas att vi kan få ett nytt klimatavtal 2015 med nya mål. Vi i ser gärna en värld som satsar på det förnybara. Vi vet att många andra har andra synpunkter, och det gäller naturligtvis att komma överens inte bara i utan också i världen. Här tycker jag att det är värdefullt att utrikesutskottet markerar vikten av energieffektivitet, förnybar energi och att minska koldioxidutsläppen. Det är centralt, som utskottet skriver, att vi klarar de 100 miljarderna och att vi gör det genom andra finansieringskällor än enbart bistånd, inte minst genom att fånga upp de privata. Jag hoppas inte att några landar i att tro att det bara handlar om att höja skatter eller om nya skatter. Det kommer inte att leda till en framgångslösning i den globala miljön – inte där heller, ska jag kanske säga. Jag vill också betona Gröna fonden. Den har ett viktigt uppdrag, och jag är glad att det finns enighet om den . Det senaste mötet i nådde framgång. Gröna fonden kommer att kunna starta sitt arbete, och resursmobilisering kommer att påbörjas . november är en viktig tidpunkt – då är det nog skarpt läge. Från regeringens och sida är det tydligt: Löftet om de 300 miljonerna står fast. Det framgår också av betänkandet. De är uppdelade på en första omgång och en 2015. Vi i ser också nästa steg framför oss. Det handlar om bistånd, det handlar om additionella resurser och det handlar om andra finansieringskällor. Vi är beredda att verka konstruktivt för att hitta lösningar. Det kräver framtidens möjligheter, det kräver våra barnbarn och det kräver klimatet. Med detta kan jag bara yrka bifall till utskottets förslag och avslag på alla reservationer. 128 (KD): FN:s så kallade högnivåpanel, som vår tidigare biståndsminister har ingått i, fick av FN:s generalsekreterare i uppdrag att arbeta fram nya mål för fattigdomsbekämpningen i världen, detta då de nuvarande millenniemålen löper ut . Gruppen kom med sin rapport. Det de betonar är att det är fullt möjligt att utrota den extrema fattigdomen i världen. Men då måste utvecklingsagendan vara gemensam, den måste vara samstämmig och vi måste alla sträva mot samma mål. De slår fast att de nya målen måste bidra till att bryta utanförskap så att alla har en chans, oavsett bakgrund. De lyfter behovet av satsningar på hållbar utveckling med sociala, ekonomiska och miljömässiga dimensioner där vi måste satsa långsiktigt. De menar också att länder måste ställa om sina ekonomier så att jobb och tillväxt når alla, och de betonar att vi måste skapa fred, frihet och öppna samhällen. Förenklat kan man säga att frihet från våld samt demokratiska rättigheter, sociala rättigheter där ingen lämnas utanför och hållbara miljö- och klimatlösningar är en förutsättning för att vi ska kunna bekämpa fattigdom och utanförskap tillsammans. Det finns en bilaga i betänkandet från en hearing som vi hade om SRHR-arbetet. Den handlar om globala engagemang för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. har haft en jämställdhetsprofil i vårt bistånd och vår utrikespolitik, vilket är positivt. Hearingen visar också på vilka satsningar vi gör som gynnar kvinnors hälsa. har bidragit till att försöka uppnå millenniemål 5, att minska mödradödligheten, på ett konkret sätt. På den som jag tror att ordföranden i vårt snart kommer att nämna kom man också fram till starka skrivningar om kvinnors rättigheter. politik för global utveckling, PGU, sätter ramarna och ambitionsnivån för vårt bidrag till en rättvis och hållbar global utveckling. Det svenska utvecklingssamarbetet genom exempelvis biståndet är ett viktigt redskap i de strävandena. Regeringens PGU-skrivelse har lagt fokus på den globala utmaningen och migrationsströmmar men också handel och remitteringar. I skrivelsen görs åtskillnad mellan samstämmighetspolitiken och politiken för global utveckling. Samstämmighetspolitiken innebär att alla politikområden ska samverka för att uppfylla PGU:n. Men det övergripande målet för PGU:n är att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Samstämmighetspolitiken ska bidra till att målet uppnås. När alla politikområden samverkar optimalt kan på allvar bidra till förändring i rätt riktning. Annars finns det risk för att målen och politikområdena motverkar varandra, och det är i så fall inte ett ansvarsfullt sätt att använda våra gemensamma resurser. Därför krävs att vi blir än bättre på att få till stånd långsiktiga och hållbara förändringar. Därför är det också bra att regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera regeringens styrning av arbetsformer för PGU, och här pågår nu ett förbättringsarbete, där samordningsansvaret ligger på biståndsministern. Som betonas i betänkandet är det viktigt att vi sätter upp tydliga mål för hur vi ska nå resultat. bör vara pådrivande för nya globala mål som bidrar till hållbar utveckling. Därför är det viktigt att vi både i och i EU arbetar aktivt för att FN i post-2015-processen för fram tydliga mål för hållbar utveckling. Många länder har dragit ned på sitt bistånd till följd av den ekonomiska krisen. Det ser vi bland annat runt om i . Men alliansregeringen har, som första regering, levt upp till enprocentsmålet , vilket vi kristdemokrater är väldigt stolta över. Med olika biståndsinsatser är vi med och bidrar till en global utveckling som kommer allt fler människor till godo. Biståndet är inte det enda som påverkar fattigdomsbekämpningen. Nationella beslut får globala återverkningar och bidrar därför till att styra utvecklingen i olika riktningar. Handels-, närings- och jordbrukspolitiken är exempel på områden som också bidrar till den globala förändringen. I betänkandet betonas att det finns ytterligare potential att stärka handelns och investeringars bidrag till att bryta fattiga länders och människors ekonomiska utanförskap. EU är världens största handelspartner, och bör fortsätta att bidra till att fattiga länder kan öka sina multilaterala handelsavtal med ett utvecklingsperspektiv i fokus. EU har olika frihandelsavtal som vi ska vara med och bevaka. EU och håller nu på att diskutera olika utvecklingssamarbeten men också handelsavtal. Därför är det bra att man nu talar om tullfrihet i olika avtal som man säger att de fattiga länderna måste få tid. Man kan få upp till omställningsperiod för att ställa om sin produktion så att man blir konkurrenskraftig med EU. Den privata sektorns betydelse bör betonas, men den bör följa internationella normer och riktlinjer. Företagen bör stå för ett socialt ansvarsmedvetande och bidra till jobb med anständiga villkor, investeringar och skatter som gynnar den globala utvecklingen. I regeringens skrivelse och i detta betänkande beskriver vi också klimatfrågornas betydelse. Klimatanpassningen i utvecklingsländerna och de globala utsläppsminskningarna är centrala i arbetet med klimatförändringarna. Det är viktigt att vi i biståndet och i handeln ser till att skapa förutsättningar för tekniksprång och bidrar till samhällen med låga utsläpp och hög motståndskraft mot klimatförändringar. Det är också glädjande med det som nämns om den gröna klimatfonden, där ambitionen är att de 300 miljonerna snart är klimatfonden till del. och EU behöver fortsatt bidra till att mobilisera till 2020 och mer resurser som sträcker sig ännu längre fram i tiden för att skapa reella förändringar. lever vi i en globaliserad värld. Människor, inklusive vi själva, förväntar sig att det ska vara lätt att röra sig över gränserna. I helgens EU-val vann främlingsfientliga partier framgångar runt om i . De vill se murar mot omvärlden. Det är förfärligt att vi än en gång hör stöveltrampet på . Det är personer som av rädsla för det okända väljer att slå på den som är svagast. Människor flyr för sina liv – det kan vara från krig och konflikter, från förföljelse men också för sin överlevnad och för att få brödföda för dagen – och här möts då dessa personer, som knackar på dörr, av människor som säger att de inte har någon hjälpande hand att sträcka ut. Därför blir jag förundrad av skrivning i reservationen, där man säger att man tycker att har en extrem invandringspolitik. vet vi hur många människor som ringer oss, kanske , för att berätta om specifika fall där människor blir utvisade från och där man undrar var vårt hjärta är någonstans: Hur kan vi hjälpa dessa människor? Vi tar inte emot för många. Vi har inte möjlighet, säger . Men vad ska vi ge dessa människor för framtidshopp? Ska vi stänga vår dörr? I EU-valrörelsen har Vänstern och Socialdemokraterna talat om den höga arbetslösheten i . Jag vet inte om det har bidragit. Vi ska naturligtvis bekämpa arbetslösheten. hör vi att 1,4 miljoner jobb finns lediga inom EU. Det är jobb som inte är tillsatta för att det antingen saknas rätt kompetens eller för att det är arbeten som inte någon vill ta. står människor och knackar på dörr för att få en inkomst och en möjlighet att kanske skapa en framtid för sig och sin familj. Det som de allra flesta immigranter gör med sina inkomster härifrån är att skicka pengar hem till den fattiga och utsatta familjen i hemlandet. Dessa remitteringar överstiger i reella tal alla biståndsinsatser från hela världen. Jag tror att framtiden kommer att handla mycket mer om att människor reser över nationsgränser. I den utredning som jag satt med i, som hette Cirkulär migration, pratade vi mycket om hur framtidens migration kommer att se ut. Den kommer att se helt annorlunda ut. Man kommer att resa över gränserna, och därför ska vi se till att vi har en öppen attityd i . Det kommer att bidra till utveckling och framgångar både för våra länder och för de fattiga länderna. Det kommer att bli en vinna–vinna-situation. Vi ska inte underskatta möjligheterna att bidra till att bekämpa fattigdom i olika länder genom att ta emot människor som söker en arbetsmöjlighet här. Det lönar sig att öppna för ökad migration. Redan nu säger företagare att de är oroliga för stängda gränser, som hotar deras möjlighet till expansion. Detta måste vi kunna svara upp emot. Vi kristdemokrater är övertygade om att en friare rörlighet är viktigt för att lyfta många ur fattigdom. När öppnar sina gränser finns en chans att ge tillbaka människor värdighet och en framtid. Men många känner sig inte välkomna, trots att vi lever i en globaliserad värld. Avslutningsvis: Om det är något vi ska bekämpa är det inte människor på flykt eller som söker jobb för sin överlevnad, utan vi ska bekämpa de diktatorer som förtrycker sina egna medborgare eller som inte tillgodoser den egna befolkningens mest basala behov. Och låt oss ha dörren öppen för människor i nöd: Allt vad ni vill att andra ska göra mot er, gör det mot dem. När vi nu arbetar med olika politikområden i riksdag och regering, låt oss då ha i åtanke hur vi kan bidra till att bekämpa fattigdom. Det vi slår fast i vår politik för global utveckling handlar om att allting hänger ihop: biståndspolitik, handelspolitik, migrationspolitik och så vidare. Men att lyckas med en politik för global utveckling handlar om att inte diskriminera någon utan att vi alla tillhör den globaliserade världen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 129 i (M): Grunden för en hållbar global utveckling är rätten att styra över sin egen kropp och sitt eget liv – att själv kunna bestämma om och med vem man ska gifta sig och om och när man ska föda barn. Det är sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. samlades världens regeringar i , och de enades om att sexuell och reproduktiv hälsa är en grundläggande mänsklig rättighet och om att ökad jämställdhet är en nyckel till ökat välmående hos individer, familjer, nationer och världen. På dessa har mycket hänt. Vi ser att den extrema fattigdomen har minskat med hälften. Många länder som var fattiga 1994, när ägde rum, är medelinkomstländer. Och en miljard människor har mer inkomster . Det möjliggör för dem att investera i sig själva, sina familjer och sina samhällen. Men trots den positiva utvecklingen återstår stora utmaningar. Låt mig nämna några. är det 800 kvinnor som dör i samband med graviditet och förlossning. gifts 39 000 minderåriga flickor bort. föder 20 000 minderåriga flickor barn. Utmaningarna är stora. Och med de här utmaningarna ansökte SRHR-grupp om att arrangera uppföljningskonferensen i fråga om , det vill säga . Den ägde rum i . Jag vill nämna några saker om den i det här sammanhanget, eftersom vi tar upp SRHR-frågor i betänkandet men inte . Jag vill säga några saker om den. Konferensen blev mycket lyckad i den bemärkelsen att det antogs ett historiskt starkt dokument. någonsin enades 135 länder med 400 deltagare, parlamentariker, ministrar och talmän, om att abort ska avkriminaliseras. Och när den är avkriminaliserad och legal ska den vara säker. Man ska ta bort sanktioner, det vill säga att människor som är fängslade på grund av abort ska friges. Det betyder att de 17 salvadoranska kvinnor som sitter i fängelse på grund av abort ska friges. Vi statuerar någonsin en minimiålder för äktenskap, en 18-årsgräns. någonsin statuerar vi att sexualupplysning ska ges även till minderåriga. De har rätt till det. någonsin statuerar vi att vetenskaplig sexualundervisning ska ges till både flickor och pojkar och att könsstympning, inklusive cutting, ska förbjudas. En av de känsligaste frågorna gällde homosexuellas rättigheter. Även här gjorde vi historiska framsteg. Vi slog fast i deklarationen att alla, inklusive hbtq-personer, har rättigheter och ska fredas från diskriminering, trakasserier och våld. De två dokument som vi enhälligt antog, faktiskt med stående ovationer, är Statement of Commitment och . Jag vill nämna det i det här sammanhanget och att faktiskt har gjort ett historiskt landmärke. Jag vet att det kommer att ge verkan. Redan nu har jag fått rapporter om att har lagstiftat om en 18-årsgräns för äktenskap och att har meddelat att man i sitt konstitutionella arbete kommer att beakta de här två dokumenten. Så förändrar vi världen tillsammans. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 15 § Vissa avtal mellan Europeiska unionen och , , Republiken , respektive betänkande 2013/14:UU21 Frihandelsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och å andra sidan (prop. 2013/14:166), betänkande 2013/14:UU22 Avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan (prop. 2013/14:165), betänkande 2013/14:UU23 Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan (prop. 2013/14:163) och betänkande 2013/14:UU24 Associeringsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan (prop. 2013/14:167) föredrogs. 130 (M): Finns det någon relation mellan antalet sidor text och debattens längd kan vi se fram emot . Det går att göra sig lustig över detaljeringsgraden och vad som behövs för de här avtalen. Men jag tror att vi ska se bortom det. Bortom alla regler och bortom alla de textsidor som avtalen innehåller finns det nämligen någonting mycket viktigt som beskrivs i de här avtalen. Det uttrycktes kanske tydligast av mannen som jag träffade på en tillställning som sydkoreanerna hade. Han berättade att han jämte sin 64 tums LCD-tv hade varit tvungen att sätta upp en liten fjäder som han hade köpt i skolan så att barnhemsbarnen i kunde få mat för dagen. Jag har inte hittat information om någon fjäderkampanj , så jag kan inte gå i god för exakt den historian. Men någonstans visar den här utvecklingen hur man under två mansåldrar eller två generationer kan ta sig från att vara ett land som är beroende av andras insatser och som är beroende av de småsmulor som fjädern symboliserar till att bli ett land som är en del i handeln. Det är ett utvecklat land som vi faktiskt ser som jämbördig konkurrent. Stegen från att vara ett utvecklingsland till att, via samarbeten och olika utbyten, bli konkurrent på en global marknad går att ta relativt snabbt, förutsatt två saker: förutsatt rätt politiska beslut och förutsatt en öppenhet på andra sidan. De avtal vi diskuterar , som i grunden Europeiska unionen har tecknat, är just tecken på den typ av samarbete som innebär att länder tar steg i trappan. Det är fyra olika typer av avtal. Det är ett frihandelsavtal. Det är ett partnerskapsavtal.