prot · H10962 · 2014-01-29 00:00:00 — Det är väl lika med , där själv deltar. Har någon annan ambition än att en blocköverskridande lösning i den utredningen ska gälla? Om vi tar frågan om , exempelvis: Är ni överens inom det borgerliga blocket om hur ni ska se på ? Vi förordar från vår sida att man ska göra förstärkningar på , bland annat med luftvärnskapacitet. Jag vet att i olika sammanhang har framfört att man bör göra förstärkningar på . Hur ser på det här? Hur ser på det här? Det är faktiskt tillåtet, , att ha en uppfattning även om man är medlem i Försvarsberedningen. Även om man deltar i det arbetet är det inte så att man har yttrandeförbud eller att locket behöver vara på. Jag vill bara påminna om att det i direktiven till utredningen står att offentlig debatt ska stimuleras. Det är en av Försvarsberedningens uppgifter. Jag vet inte om har glömt bort detta. Hur ska ni ha det med ? Ge ett besked här om var står! Det är rätt så klart var vi står. Det är rätt så klart var står. Hur har du det med enigheten? Det vore bra om du redde ut det. 33 HANS (M) replik: Jo tack, jag har det rätt bra med enigheten. Jag tycker att det är viktigt, precis som säger, att vi inte ska lägga locket på i försvarsdebatten. Jag har deltagit i ett antal försvarsdebatter arrangerade av olika organisationer, bland annat med folkpartisten , och det är inte alltid så att vi tycker helt klockrent lika. Däremot representerar vi båda allianspartier som har levererat åtta helt eniga alliansbudgetar. Jag är helt övertygad om att vi inför valet , precis som vi gjorde i valet och valet , kommer att begära ett mandat för en gemensam allianspolitik. Det innebär inte att det inte kommer att finnas åsiktsskillnader och nyanser inom detta område, i likhet med alla andra politiska områden. Men det vi kan se tillbaka på är att vi har levererat och har levererat i enighet. Dock måste jag säga, herr talman, att när man ser spännvidden bland de rödgröna förslagen, där vi pratar om mångmiljardförslag på neddragningar , blir det intressant att fråga: Vilket är då det rödgröna alternativet inför ? Jag håller med – vi har ett antal utredningar och beredningar som pågår . Min ambition är att försöka nå bred enighet i dem. Därför tror jag också att det är viktigt att inte positionera sig eller låsa sig i onödan för att söka den typen av konflikter, för det underlättar inte möjligheten att nå en bredare enighet – precis som jag har uppfattat att också efterlyser. I det läget är det med som med allting annat. Men om man föreslår saker och ting, om man önskar, brukar det medfölja en prislapp. Då är det viktigt att det finns ett samband, en korrelation, mellan vad man vill ha och vad man är beredd att betala. Då noterar vi, herr talman, vissa differenser, olikheter, på den rödgröna sidan. 34 (S) replik: Jag tror att har läst direktiven till Försvarsberedningen. Där står det att man bör ta konsekvenserna av de förslag som läggs från beredningen också på den ekonomiska sidan. Är det så att vi kommer överens om någonting när det gäller exempelvis , att vi kommer överens om någonting när det gäller luftvärnskapaciteten, har också ni om ni är med i överenskommelsen att ta de ekonomiska konsekvenserna av detta. Jag vet inte hur värderar en blocköverskridande lösning. För oss är det så att gör vi en blocköverskridande överenskommelse nu ska den gälla oavsett vilken regering som kommer till makten. Då är det det som är politiken. Annars begriper inte jag vad vi ska ha en försvarsberedning till. Därför blir den här exercisen med vem som tycker vad i den offentliga debatten just nu i praktiken rätt så ointressant. Det intressanta är papperet , och då förutsätter jag att vi har nått denna överenskommelse. Det är vår allvarliga strävan. Jag noterar de spänningar som finns på den borgerliga sidan, så ska man föra debatten på nivå bör han nog redovisa mer i detalj vad borgerlig försvarspolitik innebär efter valet. Men jag förutsätter att det är det som står på papperet som gäller. När det sedan gäller skulle det väl egentligen inte vara så svårt, , att göra ett försök att ge något besked om har någon uppfattning över huvud taget. Det finns flera partier här som har uppfattningen att vi bör göra något åt . Vi får inte agera så att det finns ett säkerhetspolitiskt vakuum här långsiktigt. Vi vill etablera normalbilden av att vi har en högre närvaro militärt. Det kan organiseras på många olika sätt. Det kan också organiseras kostnadseffektivt. Kan du ge ett svar, : Vad tycker du om ? Har ni någon ambition eller inte? 35 HANS (M) replik: Får jag bara påminna både kammaren och om att Alliansen har styrt och har lagt åtta gemensamma alliansbudgetar. Då är det intressant att höra , herr talman, som säger att om man blir överens och lägger ett förslag som dessutom kan ha en kostnadssida utgår han ifrån att detta blir rödgrön regeringspolitik ifall det blir ett regeringsskifte. Jag tycker att den uppgiften är intressant, och jag hoppas att den kan bekräftas av och , för det är då ett klart besked om vad som är rödgrön regeringspolitik på försvarsområdet. Därmed blir den försvarsbudgetdebatt vi hade lite onödig i någon mening, för de rätt kraftiga besparingsförslag som lades från och är därmed obsoleta. Det är ett bra besked på det sättet. När det gäller visar i sin replik att det finns olika förslag och att man kan kostnadsberäkna dem på olika sätt. Men låt oss då titta på det, och låt oss diskutera det. Jag tycker däremot att den bild som försvarsutskottets ordförande målar upp av att det skulle vara ett tomrum på och i i grunden är helt felaktig. Jag tycker inte att den är tilltalande för de hemvärnspersoner vi har på . Den är inte till förmån för Lv 6, som utför arbetsuppgifter på , eller för andra som är inbegripna i försvaret på och runt och i . 36 (MP) replik: är mästare på att tala om andra partiers politik och inte så mycket om sin egen. Det är nog inte första gången som står för den konsten, så att säga. Jag tycker ändå att och har en ganska likartad syn, i alla fall på hotbilden, och det gläder mig. Jag har en konkret fråga. Jag lyfte upp den nya nationella säkerhetsstrategin eftersom hoten mot vårt samhälle är ganska omfattande. Det är ju inte direkt ett militärt hot som står för dörren, utan det finns en hel del andra hot. Jag nämnde att det inte går någon skarp gräns mellan extern och intern säkerhet eller mellan civila och militära åtgärder. Det krävs därför att man skapar synergi och koordinering mellan statens olika resurser för att stå emot ett eventuellt hot. Min fråga till är: Hur ser du på att vi får en ny nationell säkerhetsstrategi? Det har inte funnits en sedan , tror jag, eller kanske till och med långt . Hur ser på detta? 37 HANS (M) replik: Låt mig först krångla mig ur kram att vi i allt väsentligt skulle ha precis samma syn på hotbilden. Dock vill jag ge er rätt i att vi är många partier som har en rätt likartad syn. Det kommer till uttryck i Vägval i en globaliserad värld, som är Försvarsberedningens första rapport och som ger den säkerhetspolitiska analysen. Där tycker jag att det är en styrka att vi är många partier som kan skriva oss samman om hur vi ser på omvärlden i alla dess dimensioner. För det och den björnkram som och ger mig använder vi ungefär 200 sidor, varav drygt 20 handlar om just . Jag tycker att det är värdefullt med den säkerhetspolitiska analysen, för ibland blir den säkerhetspolitiska debatten alltför allmän. Det blir one-liners, slagord och förenklingar. Jag tror att just säkerhetspolitisk analys kräver fördjupningar, och jag tycker att Försvarsberedningens säkerhetspolitiska analys har bidragit till den delen i debatten. Jag tycker också att det pekar på, att det finns olika dimensioner, i allt väsentligt är riktigt. Försvarsberedningen hade en offentlig hearing som handlade om civil beredskap och hade över 100 besökare – jag tror att det var 120 eller 140. Det visar det intresse som finns att se olika dimensioner av försvars- och säkerhetsfrågor. Civil beredskap och den typen av frågeställningar tror jag är väsentliga. Det är också någonting som lyfts fram i debatten och från Försvarsberedningens sida, att det handlar om it och cyber, energisäkerhet, informationsflöden och den typen av aspekter. Huruvida jag vill låsa mig vid förslag eller inte, det vill jag inte svara på här och i kammaren, herr talman. 38 (MP) replik: Det är rätt som säger: När man tar olika hotbilder, cyber och så vidare, del för del är i stort sett alla partier rätt överens. Problemet är att det inte finns någon sammanhållen politik eller säkerhetsstrategi. Jag tycker att det är en brist för att man inte har just en säkerhetsstrategi utifrån dagens hotbild. Därmed inte sagt att vi ska förminska försvarets makt på något sätt utan kanske tvärtom. Vi ska lyfta upp det, och då kan vi också synliggöra det på ett helt annat sätt. Det är bristen, att det inte finns någonting, som jag tycker är det allvarliga. Vi kan se på händelsen i . Den stod ganska handfallen inför det terrordåd som inträffade. Skulle man utnyttja helikoptrarna eller polisen och civila? Vad skulle man göra? Vi vet ju resultatet. Vi såg vid tsunamikatastrofen att också blev lite handfallet – hur gör vi nu? Jag förminskar alltså inte försvaret; jag vill bara ha en strategi. Hur ska staten göra ifall det värsta inträffar? Problemet är då, , att vi inte har något svar på den frågan. Skulle Breivik slå till i står vi antagligen lika handfallna som gjorde . Därför krävs det, tycker jag och precis som du själv säger, en analys av detta. Det är det vi i har eftersträvat . 39 HANS (M) replik: Först måste jag tacka för att han nu har breddat sitt kramande till att gälla fler partier. Det kändes lite ensamt att vara ensam moderat mot . Dock delar jag i allt väsentligt det tar upp. Jag tycker att och har gjort en viktig insats genom att införa den här typen av aspekter i den säkerhetspolitiska diskussionen. När jag reser omkring i omvärlden framhävs terrorism som ett av de stora hoten. Det har vi ju sett, inte bara i form av vad som hände i . Det har handlat om ett attentat riktat mot en enskild soldat i , där man använde nätets snabbhet för att sprida skräck och förstämning. Det har handlat om Bostonbombarna. Det finns hela den här typen av skala, så det finns absolut många aspekter. Jag vill ändå återkomma till att jag tycker att Försvarsberedningen i sin kommande rapport verkligen ska bearbeta och reflektera över de här frågorna, inte minst med utgångspunkt från den mycket välbesökta hearing som vi hade om civil beredskap. Det finns alltså all anledning att använda klaviaturens alla tangenter. Det är det som är faran om man för en endimensionell debatt: Den kan i sig vara intressant, men man glömmer alla de andra aspekterna. Därför tycker jag att vår uppgift som försvars- och säkerhetspolitiker och än mer som ledamöter i Försvarsberedningen är att ha förmågan att lyfta fram alla de här aspekterna och sedan göra en sammanvägd bedömning. Jag vet att inte har några fler möjligheter till replik. Därför hoppas jag att vi i den framtida debatten kan föra ett resonemang om vad man vill göra och vad det kostar. Det tror jag nämligen är intressant inför valet att medborgarna faktiskt får reda på: Vad är alternativen, både innehållsmässigt och kostnadsmässigt, i svensk politik när det gäller försvarsfrågorna? 40 (FP): Jag tror att har en nationell säkerhetsstrategi. Den har börjat få på nacken. Den handlar om i vilken ordning vi prioriterar vår säkerhet. Den börjar med att vi i första hand värnar människors liv och hälsa, i andra hand våra värderingar, vårt demokratiska system och respekten för medborgerliga fri- och rättigheter och i tredje hand samhällets funktionalitet. Jag är i likhet med öppen för justeringar härvidlag, men jag tycker att det vore bra om i så fall blev något mer konkret i fråga om vad han efterlyser. Den här debatten sker i ljuset eller möjligen i skuggan av att Försvarsberedningen inom loppet av kommer att avge sitt slutbetänkande och underlaget försvarsbeslut. Därför är det väl så, som också sade, att alla talare inte har utnyttjat sin talartid till fullo. Det är mycket interna diskussioner som också väntar. Nordiskt samarbete är det många partier som uppehåller sig vid. Nästan alla har nämnt det här – även , som , vilket är lite nytt, tycker att det nordiska samarbetet ska breddas och fördjupas. uttalade att nordbor är lika och att det därför finns förutsättningar för solidaritet. Jag begriper inte fullt ut grunden för den förutsättningen, men likväl är det vad uttalar. När det gäller nordiskt samarbete tror jag att det är viktigt att skilja mellan å ena sidan vad som är förmågeproduktion och å andra sidan vad som är förmågenyttjande eller förmågedelande. Jag inbillar mig, herr talman, att våra nordiska grannar – , och – i lite varierande utsträckning är beredda att medverka i att producera förmågor, oavsett om det handlar om att utbilda officerare, att ha gemensamma underhållsverkstäder för arméfordon eller vad det nu kan vara. Men som de säkerhetspolitiska förhållandena i är organiserade tror jag att utrymmet för att dela förmågor är mycket begränsat. När det kommer till förmågedelning har ju både och andra lojaliteter att tänka på i första hand. citerade en del bra saker ur den finska vitboken som kom . står det i vitboken att utgår från att det bara är som kommer att försvara . Det är en tydlig signal om att de stryker under sin militära alliansfrihet. Även de tror jag alltså har viktiga begränsningar när det gäller just förmågedelning. Därför ska vi inte förvånas när skriftligt begär besked från om de är beredda att delta i en gemensam incidentberedskap som Försvarsberedningen har föreslagit och skriftligt svarar nej på den frågan. Det är ett besked som vi har att förhålla oss till, eller, som försvarsministern uttryckte saken i tv för någon vecka sedan: Man kan aldrig tvinga andra till samarbete. har med sin nya regering också skickat en rad andra signaler som måste tolkas som ett minskat intresse av det som kallas för nordiskt samarbete eller Nordefco. Man kallar hem sina sambandsofficerare från både och med början nu , och man avbeställer svenska artilleripjäser som faktiskt redan var beställda. Jag tror att det är viktigt att slå fast att nordiskt samarbete, oavsett hur väl det utvecklas och lyckas, aldrig kommer att bli någon ersättning för ett starkt svenskt militärt försvar. Det kommer heller inte säkerhetspolitiskt att vara en ersättning för ett medlemskap i . Svensk försvarsdebatt har på nytt handlat om vad som är huvuduppgiften – är den nationell eller internationell? Jag har märkt en ganska tydlig vindkantring under de senaste ett och ett halvt till två åren. Det är många som utbrister att försvaret av börjar i . Det är en självklarhet och något som jag fullt ut håller med om. Så har det naturligtvis alltid varit. Huvuddelen av våra resurser har gått in i en nationell förmåga även då internationella insatser var långt mer omfattande för svensk del än de är . Det har handlat om att av budgeten har gått till internationella operationer medan har gått till det som man ändå får kalla en i grunden nationell försvarsstruktur. Jag vill varna för att vi nu alltför hårt trycker på nationell dimension och nationella uppgifter. behöver vara ute internationellt. Jag delar helt uppfattning att säkerhet definieras i en global dimension. Om vi kan bidra till utveckling – till minskad svält, fattigdom och sjukdom i världen – kommer det indirekt också att gynna svensk säkerhet. har deltagande i internationella operationer på och i gjort att vi har kunnat vidmakthålla viktiga kompetenser i det militära försvaret. Utan internationella insatser hade också det nationella försvaret varit i väsentligt sämre skick än det är i. Jag vill också påminna om att i alla de undersökningar som Försvarsmakten gör när det gäller av vilka skäl som ungdomar söker sig till myndigheten och utbildar sig militärt framhålls just de internationella uppgifterna som något som lockar och drar. Utan internationella operationer kommer inget svenskt nationellt försvar att kunna bemannas. Många har talat om . nämnde att förutom hemvärnet finns det beredduppgifter för olika fastlandsförband på ön. Man bör i sammanhanget också nämna att i och med försvarsbeslutet blev också tung försvarsmateriel förhandsgrupperad på denna strategiskt viktiga ö. Det är tolv stridsvagnar rullade in på Hamnplan i . De finns nu på . Många kan raljera över detta faktum och fråga vad som är poängen med att ha stridsvagnar stående i ett garage på . Poängen är att all tung utrustning som man tror kan komma till användning på en specifik plats med fördel bör placeras på just den platsen. Det handlar inte bara om försvarsplanering utan även om försvarsförberedelse. behöver ytterligare militär förmåga. Hur denna ska vara utformad och vilken omfattning den ska ha förutsätter jag att Försvarsberedningen återkommer till. Traditionellt har vi kallat för ett hangarfartyg, men för att antyda hur åtminstone ser på den här ön vill vi hellre beteckna den som en robotkryssare. Jag gläds åt det faktum att nu föreslår det man kallar för en tilläggszon runt den svenska territorialgränsen. Jag antar att med detta avses angränsande zon enligt havsrättskonventionen, som skulle ge oss en möjlighet att fördubbla det område inom vilket kan upprätthålla en viss överhöghet och kontroll när det gäller miljöfarliga verksamheter, terrorister, trafficking med mera. Det vore ett välkommet säkerhetstillskott för svenskt vidkommande, och jag kan glädja med att det finns en utredning som ser över inrättandet av en angränsande zon. Man har till och med skaffat sig de geodetiska förutsättningarna genom att mäta upp den nuvarande territorialgränsen. Med detta, och med tanke på att min talartid håller på att rinna ut, vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 41 (S) replik: Jag noterar att vi är överens om att något måste göras åt . Det är för att vi i ett givet läge inte skulle hamna i en situation där det uppfattas vara ett säkerhetspolitiskt vakuum. Jag ser det som positivt att vi nu diskuterar detta. Jag vill särskilt framhålla vikten av luftvärn i sammanhanget. Hur det sedan ska utformas får vi återkomma till i Försvarsberedningen. Det jag begärde ordet för är den nedtoning som jag uppfattar hos när det gäller samarbetet med bland annat . I den finska vitboken noterar man vikten av det nordiska samarbetet och potentialen i det nordiska samarbetet. Det skriver man mycket omfattande om. Sedan gör väl också djup finsk erfarenhet att man vill markera att försvaret ytterst vilar på landet självt. Så är det, och det är väl bara att konstatera. Men det ena utesluter ju inte det andra. Jag vet att det svenska beskedet om att är berett att öva i NRF mottogs väldigt positivt i . Vi har också ett gammalt samarbete med brigad som har utvecklats, och vi har börjat utveckla ett marint samarbete i djupare mening. På de signaler jag får och de kontakter jag har uppfattar jag att det i finns ett intresse av att utveckla ordentliga relationer och samarbeten med . Därför ser jag det inte som relevant att i nutid tona ned den delen. Sedan beklagar jag utvecklingen i . Ny regering i kombination med ny ÖB har där kanske lett till saker som varit lite förhastade. Men vi bör ju ha ambitionen att även försöka få med i de här sammanhangen. Jag noterar de 130 projekt som vi har inom ramen för Nordefco. Varför tonar du ned detta med , ? 42 (FP) replik: Om det var intrycket av mitt anförande har jag nog blivit delvis misstolkad. Jag sade att det finns goda möjligheter till samverkan och samarbete, och jag gör samma bedömning som , att de just nu kanske i första hand gäller visavi . Men måste vi förstå att vår grundläggande säkerhetspolitiska ordning i respektive land gör det svårt att komma längre och komma över till en del där vi ska dela skarpa förmågor. Jag vet inte om offentligt har givit uttryck för någon reaktion på Försvarsberedningens förslag om gemensam incidentberedskap. Om man inte har gjort det ska det naturligtvis bli intressant att se vilken slutsats man kommer till där. Samarbete är jättebra, men jag tror att det är viktigt att man också går in med realistiska förhoppningar på de samarbetena. Där tycker jag inte alltid att vi i har lyckats. är en ö i strategisk mening. Det innebär att varje potentiell fiende måste ta sig över havet för att komma till oss. När han befinner sig där, på ytan eller ovanför ytan, befinner han sig också i ett mycket utsatt läge. Detta gör att får en särskild betydelse. Och det gör naturligtvis att luftförsvarskomponenter i någon mening finner en naturlig plats på just denna ö. Jag hoppas att jag därmed har svarat , åtminstone såvitt avser hur vi betraktar en återmilitarisering av . 43 (S) replik: När man funderar på nordiskt samarbete kan man naturligtvis ställa sig frågan: Vad är realism? Vi har tre länder som är med i Nato. Sedan har vi och som har samma grund i en militär alliansfrihet. Förutsättningarna är lite olika. Jag tror att den här plattformen med militär alliansfrihet och att vi är beredda att öva inom NRF, bägge två, på samma nivå, är en rätt bra grund att utgå från i fortsatta diskussioner. Sedan måste sådant här växa fram. Det måste ske informellt. Jag har större tro på det informella och det som växer fram i praktiska och pragmatiska övningar och beslut än jag har på offentliga deklarationer i olika sammanhang. De offentliga deklarationerna kanske ska ske först när man har kommit någon vart och när man har någonting att lägga på bordet. Det är en styrka för oss alla att kunna konstatera att cross-border training på fungerar bra i realiteten. Men då kanske vi också ska titta på: Vilka lärdomar drar vi av detta när det gäller regelverken i fråga om att kunna använda varandras flygplatser? Vårt förslag, som behandlas här , är exempelvis att vi bör titta på avbyråkratisering och regelförenklingar som underlättar nordiskt samarbete. Det avslås nu av majoriteten, men det är någonting som jag tror är högst relevant för att vi ska kunna förenkla och förbättra förutsättningarna för nordiskt samarbete, bland annat mellan och . Att vi i den här miljön, med olika länders grundläggande säkerhetspolitiska positionering, ändå har kunnat åstadkomma 130 projekt tillsammans är någonting som vi bör värdera i positiv mening. Sedan har vi vissa bakslag när det gäller att hantera. Det får man väl hoppas att vi klarar av. Men jag tycker att vi ska försöka ha en positiv ingång i botten när det gäller nordiskt samarbete. Det är inte detsamma som en naiv ingång. Det är oerhört viktigt med en realistisk bild när vi ska ta oss fram här. Sedan noterar jag det som sade om . 44 (FP) replik: Jag kan gärna upprepa att jag tycker att vi ska vara väldigt positiva till nordiskt samarbete. Men som själv säger på slutet: Den här entusiasmen, viljan till samarbete, måste också präglas av realism. Annars uppfattas vi kanske inte som helt seriösa. Sedan är det en annan sak. Även om man i skulle vara öppen för att verkligen fördjupa ett försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete intill gränsen för ömsesidiga försvarsförpliktelser, eller i dess närhet, är den sammanlagda volymen av och ändå inte tillräcklig för att möta några allvarliga utmaningar i fråga om vår säkerhet. Det är alltså, herr talman, ingen ersättning för vare sig ett starkt svenskt försvar eller – det kan jag som liberal och folkpartist konstatera – delaktighet i det Atlantsamarbete som finns på det militära området. Ja, jag tycker att det är viktigt att öppet och tydligt slår fast att militär alliansfrihet innebär att man själv har det primära ansvaret för att sköta sin säkerhet. Så gjorde inte . Jag minns fortfarande, herr talman, försvarsbeslutet . Redan i det första kapitlet skrevs det att varken ger eller tar några försvarsförpliktelser. Men om någonting otäckt händer oss utgår vi från att vi kommer att få hjälp. Jag föredrar den finländska varianten framför dåtidens svenska. 45 (C):