prot · H10999 · 2014-04-10 00:00:00 — Det har en arkaisk klang, men det innefattar gärningar som utgör en plågsam realitet för tusentals människor i vårt land, inte minst för många unga människor. Jag tänker i första hand på de grova kränkningar som drabbar många människor på internet i form av påhopp, förtal, förolämpning och allt vad det nu kan vara. Utvecklingen av internet har ju inneburit fantastiska möjligheter i form av kommunikation och helt nya tjänster. Den har förändrat vår värld till det bättre, men utvecklingen har också inneburit helt nya möjligheter till kränkningar av andra människor – kränkningar som får mycket stor spridning och som inte sällan orsakar ett mycket stort lidande. En utgångspunkt i svensk rätt är att vid ärekränkningsbrott, förtal och förolämpning, är det målsäganden – alltså den som drabbas av brottet – som ska väcka åtal. Detta kommer fortfarande att vara utgångspunkten även efter de lagändringar som vi nu föreslår, men det införs vissa modifieringar. Det är ganska uppenbart att steget för den som blir kränkt och påhoppad på internet – även om det är grova kränkningar – att väcka enskilt åtal mot den person som har fällt dessa yttranden ofta är mycket långt. De allra flesta kränkningar går obeivrade förbi. Då är problemet att respekten för rättsstaten och de regler som finns mot förtal och förolämpning riskerar att erodera. Internet är inte ett laglöst land. Det gäller samma lagar och regler om hur vi ska bete oss mot varandra när vi agerar på internet som när vi agerar i den verkliga världen och inte rör oss i den virtuella verkligheten. Förtal och likaså förolämpning är lika olagligt på internet som det är när man möts på torget. Med dessa lagändringar ger vi allmän åklagare lite större möjligheter att gripa in och väcka allmänt åtal i stället för att överlämna till den enskilde att själv föra sin talan och väcka enskilt åtal. För att allmän åklagare ska få väcka åtal för förtal eller förolämpning har det rent lagtekniskt krävts att det av särskilda skäl är påkallat från allmän synpunkt. ändras detta så att kravet på särskilda skäl stryks. Vi nöjer oss med att säga att det ska vara påkallat från allmän synpunkt. Det innebär en viss utvidgning av den allmänna åtalsrätten. Vad kan det handla om? Vad kan det vara för samhällsintressen som gör sig gällande? Ja, det är ju om det är särskilt grova kränkningar eller om kränkningarna får särskilt stor spridning, till exempel att de sker via internet. Men det kan ju också vara av hänsyn till den enskilde, det vill säga att den enskilde objektivt sett har blivit mycket hårt drabbad av gärningarna. Det kan också vara ett skäl för att väcka allmänt åtal. Regeringen anför också i propositionen att det faktum att en ung person drabbas kan vara ytterligare ett skäl för att allmän åklagare ska gripa in. Det här är bra förändringar. De gör att det blir lite bättre möjligheter för allmän åklagare och polis att gripa in. Jag tror inte att det krävs särskilt många åtal innan det sänds en signal i samhället att internet inte är laglöst land – sheriffen är tillbaka i stan, om man vill uttrycka det lite slängigt. Jag hoppas att polis och åklagare använder de nya möjligheterna och ser till att beivra ett antal ärekränkningsbrott på internet, på ett sätt som gör att respekten för rättsstaten kan stärkas. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 10 § Avskaffande av den obligatoriska byggfelsförsäkringen och ny lag om färdigställandeskydd betänkande 2013/14:CU25 Avskaffande av den obligatoriska byggfelsförsäkringen och ny lag om färdigställandeskydd (prop. 2013/14:125) föredrogs. Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 14 (M): Inledningsvis vill jag yrka bifall till förslaget i betänkande CU25, Avskaffande av den obligatoriska byggfelsförsäkringen och ny lag om färdigställandeskydd. Det finns en bred kritik mot byggfelsförsäkringen, och framför allt finns det inte argument som motiverar en obligatorisk sådan. Erfarenheterna är att försäkringen inte på något verkningsfullt sätt bidrar till något av sina syften. Försäkringen skyddar privatpersoner som låter bygga småhus mot vissa kostnader under mycket speciella villkor. Både avgränsningen av vad försäkringen täcker och kravet på konsumenten att vara aktiv för att ta del av skyddet gör att det ekonomiska skyddet i många fall i praktiken är bristfälligt. Det har i flera tidigare utredningar och i remissvar på dessa framförts önskemål om att utreda konsekvenserna av att upphäva lagen, helt eller delvis, och det föreslogs i en departementspromemoria från att lagen om byggfelsförsäkring skulle upphävas. Att avskaffa byggfelsförsäkringen ligger i linje med regeringens övriga politik att förenkla för företag och att effektivisera plan- och byggprocesserna. För att uppnå ett gott konsumentskydd även efter avskaffandet av denna försäkring fick ett tilläggsdirektiv av regeringen att utreda behovet av ett ekonomiskt skydd för konsumenterna, något som flera remissinstanser efterlyste. I den proposition som vi har behandlat i utskottet föreslås att lagen om byggfelsförsäkring med mera upphävs. Kravet på en obligatorisk byggfelsförsäkring vid bostadsbyggande tas alltså bort. förs lagens bestämmelser om färdigställandeskydd över i en ny lag. Reglerna för färdigställandeskyddet, som infördes , bedöms fungera bra i huvudsak, så några större förändringar görs inte av dessa regler. Ett färdigställandeskydd bestående av en försäkring eller bankgaranti ska finnas vid nybyggnad och tillbyggnad av en- eller tvåbostadshus om åtgärden enligt kräver bygglov. Skyddet ska omfatta skälig ersättning för de kostnader som uppkommer för att slutföra arbetet, för att avhjälpa fel som besiktningsman har anmält eller för att åtgärda skador på byggnaden som orsakats av dessa fel. Det föreslås också ett antal följdändringar i , detta som ett led i regeringens arbete med att få plan- och byggprocessen mer effektiv. Färdigställandeskyddet ska visas upp för innan beslut om startbesked ges. Ett enigt utskott står bakom denna del i betänkandet. har i en motion begärt att den nya lagen om färdigställandeskydd ska kompletteras. Men eftersom regeringen har för avsikt att följa utvecklingen och återkomma till om ett utvidgat skydd skulle behövas anser utskottet att det saknas skäl för att ta något initiativ i frågan. Jag yrkar därför avslag på motionen. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 16 §.) 11 § Interparlamentariska unionen (IPU) betänkande 2013/14:UU16 Interparlamentariska unionen (IPU) (redog. 2013/14:RS4) föredrogs. 15 (M): Det känns mycket bra och dessutom roligt att återigen kunna debattera den internationella verksamheten inom ramen för Interparlamentariska unionen här i kammaren . Eftersom det läggs ned tid, energi och för all del även pengar på dessa delar av det internationella arbete som bedriver är det viktigt att synliggöra verksamheten mer än vad som har varit möjligt tidigare. Betydelsen av olika former av internationellt arbete och samarbete ökar kontinuerligt, inte minst i orostider. Detta gäller en mängd olika frågor. tänker man på den sedan relativt länge pågående konflikten i , som också har engagerat Interparlamentariska unionen återkommande och på ett antal olika sätt. Det som kanske är mest dagsaktuellt för oss är ändå händelserna i och den uppenbart bristande respekt för internationell rätt som har visat prov på i många olika avseenden. En annan sak är utvecklingen kanske främst i men också i andra oroshärdar i . Alla konflikter i världen syns inte i svenska medier, kanske beroende på ett begränsat utrymme, men konflikterna finns där och innebär fruktansvärda förhållanden för tusentals och åter tusentals människor. I en alltmer globaliserad värld blir det allt viktigare vad som görs i andra länder, och det behövs också gemensamma förhållningssätt i ett antal olika frågor. Det krävs därutöver att länder och organisationer uppvisar goda exempel och är beredda att gå före i olika frågor. Det krävs också en utökad dialog om vi ska kunna klara ett antal stora utmaningar som finns här och som i vissa delar ligger framför oss. Det handlar exempelvis om klimatet och hur vi ska kunna uppnå en långsiktigt hållbar utveckling över hela jorden. Det handlar om världshandel, hur resurser fördelas mellan länder och regioner och hur man motverkar intolerans, inskränkthet och bristande respekt för mänskliga rättigheter. Det finns helt enkelt väldigt många viktiga frågor som behöver diskuteras och lösas i brett samförstånd. En sådan fråga som är aktuell är de nya millenniemålen, där parlamentarism och demokrati ingår som en grundkomponent för att kunna skapa fred och internationell stabilitet. Det handlar möjligen också i någon mån om den sociala dimensionen i hållbar utveckling men också om att kunna skapa stabilitet i ekonomier världen över. Vid ett sådant här tillfälle får man passa på att bidra till att det kan spridas kunskap och information dels till ledamöter, dels i någon mån till allmänheten om vad Interparlamentariska unionen sysslar med. Därför tycker jag att det finns anledning att nämna lite om organisationen som sådan. Interparlamentariska unionen är en global organisation som grundades som forum för multilaterala förhandlingar i syfte att arbeta för fred och mellanfolkligt samarbete. har inte mindre än åtta delats ut till ledande personer som verkat inom IPU. IPU startade arbetet för fred och konfliktlösning genom internationella skiljeförfaranden i multilaterala organ. Man drev också uppfattningen att motsvarande organ borde finnas på mellanstatlig nivå. Det förverkligades senare genom tillkomst. Man kan säga att , , är staternas organisation medan Interparlamentariska unionen, IPU, är parlamentens motsvarande organisation. Interparlamentariska unionens arbete låg också till grund för inrättandet av det som är Permanenta skiljedomstolen i . Det som är Europeiska unionen har haft samma ursprungliga avsikter och tagit sikte på samma mål som vid tillkomsten av Interparlamentariska unionen: att människor ska komma närmare varandra och att det förhoppningsvis ska bli bättre förutsättningar för fred och stabilitet i världen. Det unika med IPU som organisation är att den inte är traktatbunden. Det finns med andra ord inte något multilateralt avtal mellan stater som reglerar Interparlamentariska unionens verksamhet. Organisationen har bestämt sitt eget regelverk genom ett direkt samarbete mellan olika staters parlament. Just detta har framhållits som Interparlamentariska unionens styrka eftersom dess attityd är frispråkig med rak och ärlig kommunikation och direktkontakt mellan parlamentariker från olika staters parlament. är det närmare bestämt 164 nationella parlament som är kopplade till IPU. Det senaste är parlamentet på , som blev medlem i IPU . När stater inte har kunnat komma överens i multilaterala förhandlingar har vid åtskilliga tillfällen knutar lösts genom Interparlamentariska unionen. Det finns ett antal olika exempel på det som jag inte tänker gå in på närmare. Jag är ganska säker på att de som kommer att delta i debatten efter mig kommer att tala lite mer specifikt om olika frågor som har stått på Interparlamentariska unionens agenda . 16 (MP): Det har gått fort , må jag säga! Jag fick springa hit från utredningen om krigsmaterielexport, och får jag snabbt slänga mig in i det här. Jag är lite andfådd fortfarande. Jag tycker att det är oerhört bra att vi har interparlamentariskt samarbete i världen. Det handlar inte bara om IPU, även om det kanske är det samarbete som är mest känt och som har lite högre rang här i . Det finns väldigt mycket annat interparlamentariskt samarbete också. Jag är med i en organisation som heter Awepa. Det är europeiska parlamentariker som arbetar tillsammans med afrikanska parlamentariker. Awepa bildades egentligen som en organisation för att sätta stopp för apartheid . Men när apartheid försvann från ombildades organisationen till att i stället handla om att stötta hela och parlamenten i . Det är ett väldigt bra samarbete som också vi här i den svenska ägnar oss åt. Vi har en som för tillfället leds av . Vi är flera stycken här i salen som är med i Awepa. Vi som sitter i det svenska parlamentet kan lära mycket av andra parlament. Det handlar inte om att vi som svenska parlamentariker ska ge oss ut i världen och tala om hur det ska vara. Jag tycker att det är mycket bra att IPU betonar demokrati och mänskliga rättigheter och arbetar starkt för att stötta demokratin i de andra länderna. Men vi ska också se att vi själva kan lära en hel del på vägen. Demokrati är ju någonting som inte är statiskt, utan det är någonting som vi alla i alla länder måste skapa . Det är någonting som förändras. Grunden är dock densamma men kanske inte exakt likadan i varje land. I det här kan vi kunna stötta andra men också lära av andra. 17 (FP): När människor pratar med varandra finns det hopp. När jag kan få kolleger från mitt eget eller andra parlament att förstå min ståndpunkt – och helst även gilla den – finns det hopp om att även jag kan lära mig. De personliga mötena gör det lättare att få kontakt. Det är precis det här som Interparlamentariska unionen och andra parlamentariska församlingar handlar om: att prata med varandra, framföra ståndpunkter och övertyga, att förstå varandra över nationsgränser och över partigränser. Fred, frihet, demokrati och samarbete är ledord för IPU. Det är vackra ord och någonting att sträva efter. Det är därför viktigt för dem som deltar i sessionerna i IPU och i arbetet däremellan att konkret arbeta för, och få oss och våra kolleger att arbeta för, många av de mål som sätts upp. Jag fick förmånen att delta i vår delegation . Jag fick plats i första kommittén, som behandlar fred och säkerhetsfrågor. handlade det om kärnvapen och behovet av icke-spridning och nedrustning i världen. Därför var det extra roligt att läsa om de nedrustningsförhandlingar mellan och som burit frukt trots rådande kris. Innan vi ropar hej ska vi dock veta att det fortfarande finns tillräckligt kvar för att utplåna oss om – runt 17 000 olika kärnvapenladdningar och liknande, enligt uppgifter jag fått. Mycket arbete återstår således. Det är bra att många civilsamhällesrepresentanter deltar i IPU som observatörer eller aktivt i debatterna. Inför den här typen av resa och deltagande på ett möte tycker jag att det är lämpligt att inhämta kunskaper och senaste nytt även från våra civilsamhällesorganisationer. Det ger ofta ett bredare perspektiv på det som ska avhandlas, och det ger mig mer att överväga inför talskrivande etcetera. tackar jag Svenska Läkare mot Kärnvapen och för Fred och Frihet för de synpunkter som jag fick inför resan. Demokrati och frihet är det viktigaste verktyget för att bekämpa fattigdom och skapa utveckling. Demokrati skapar också stabilitet och säkerhet i världen. Som liberal kan jag aldrig acceptera ofrihet, förtryck, diskriminering eller lidande. I brist på en parlamentarisk församling av folkvalda i – UN Parliamentary Assembly, som den också kallas och som flera av oss här i kammaren bejakar – tjänar IPU som global arena för att mötas och utbyta dessa idéer och tankar. Jag hälsar den nye generalsekreteraren från välkommen. Efter den senaste församlingen i efterträdde han den mångårige generalsekreteraren . Människor överallt kräver mer av sina politiska företrädare och sina parlament. Mitt engagemang kommer att se till att parlamenten möts med denna utmaning i fokus. Det var inauguration sentence, hur man nu översätter det till svenska. IPU borde ges en mer framträdande plats i den politiska bevakningen. Jag säger grattis! Jag vill också rikta ett stort tack till internationella kansli för deras engagemang och service och för att de håller ihop delegationens agenda, praktikaliteter etcetera, alltid med ett leende och alltid noggrant. 18 (SD): I dagens debatt behandlar vi som sagt ett betänkande gällande verksamheten inom Interparlamentariska unionen och den svenska IPU-delegationens arbete. Eftersom vi än så länge är ett av de mindre partierna i har vi inte någon representant i IPU, så vi har inte riktigt samma insyn i arbetet som de andra som deltar i debatten. Jag tänker därför inte ha någon lång utläggning om verksamheten, men jag vill ändå säga några ord för att framföra vårt stöd till deltagande i unionen och till parlamentariskt utbyte över lag. I IPU ingår ju en stor del av världens länder. Utskottet är enigt om att unionen innebär en unik möjlighet för parlamentariker från världens länder att mötas för viktiga utbyten. Här finns även möjlighet till samarbete på mellanstatlig basis i viktiga internationella frågor. Några av IPU:s viktigaste uppgifter är att verka för demokrati och mänskliga rättigheter, att stärka parlamentets roll och att verka för fred och säkerhet för ökat kvinnligt deltagande i politiken. I Interparlamentariska unionen finns både demokratiskt valda parlament och mindre demokratiskt valda parlament. Det kan diskuteras om det borde ställas högre krav och villkor för att länder ska få vara med i detta samarbete, men kanske ska just denna union vara öppen för att vi ska kunna få till stånd en dialog och möten mellan olika typer av länder, med förhoppningen om att demokratiska länder ska kunna ha en positiv påverkan på mindre demokratiska länder. Det kan också vara ett utbyte där man tar lärdom av varandra. har kanske också en del att lära av andra länder, till exempel vad gäller vikten av opartiska medier, myndigheter, organisationer och inrättningar med statliga bidrag som inte tar partipolitisk ställning och till exempel inte vill ta emot politiska beslutsfattare på studiebesök. Det skulle vara intressant att se hur andra länder ser på den saken. Även om detta kanske faller lite utanför arbetet inom IPU skulle jag vilja dela med mig av några erfarenheter från ett parlamentariskt utbyte, nämligen med inom ramen för arbete för parlamentariskt utvecklingssamarbete. kom jag tillsammans med en delegation från hem från , där representanter från olika politiska partier har träffat ledamöter från . Vi har haft två fulla dagar med seminarier. Vi har diskuterat vikten av parlamentarisk kontroll, fungerande rättsstat, kvinnors deltagande i politiken och i parlamentet och decentralisering av makten. Det har verkligen varit ett intressant och lärorikt utbyte på många sätt. Det är värdefullt att få träffa ledamöter från andra länder och vidga sina vyer när det gäller hur det kan fungera i andra parlament, och jag hoppas att utbytet kan leda till en positiv utveckling. Det var till exempel uppenbart att den kvinnliga representationen i var mycket lägre än i , även om det fanns flera starka tongivande kvinnor med under de här dagarna, som också gav mig inspiration. Jag fick också höra av kvinnor där att de blev inspirerade av att höra att jag som ung kvinna och småbarnsförälder också kan vara aktiv parlamentariker i , medan de i fick välja antingen det ena eller det andra. Det gläder mig att vi kunde inspirera och ge uppmuntran till kvinnor i . Det finns stora utmaningar kvar i vad gäller att kunna hitta vissa långsiktiga lösningar som kan bestå över maktskiften. Det handlar om decentralisering, mer lokalmakt och mindre polarisering mellan oppositionen och majoriteten. Det var ett stort steg att ens kunna sitta i samma grupp och diskutera saker där. Jag hoppas att det kan gå längre än så. Jag är i alla fall glad över att vi har kunnat bidra till ett sådant utbyte. Jag blev också mycket imponerad av vad har åstadkommit i kampen mot korruption, och jag hoppas att man kan inspirera andra länder. Kontentan av detta är att jag vill framföra hur otroligt värdefullt det är med utbyte mellan parlamentariker. Jag hoppas att deltagande i IPU på olika sätt fortsatt ska kunna påverka andra länder i en positiv riktning och att vi också kan vara ödmjuka och ta lärdom av andra. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 19 (M) replik: Inledningsvis kan jag säga att vi i IPU-delegationen väldigt starkt driver frågor om mänskliga rättigheter och alla människors lika värde. Det är något som är väldigt grundläggande för att kunna motverka konflikter i världen. Många av de konflikter som finns i världen beror på motsättningar mellan olika grupper av människor. Inte sällan handlar det om religion. I den konflikt som finns, liksom de mycket allvarliga konsekvenser som har uppkommit, i motsättningar mellan kristna och muslimer. Det handlar alltså om att också i det internationella samarbetet på olika sätt medverka till att riva murar mellan människor, uppnå försoning och att få människor att komma överens. När man hör hör man inget av det som är vanliga retorik, utan det låter precis som om hon är i en helt annan värld än den kontext som normalt agerar i. Min fråga blir då: Hur är det med de frågor som i högsta grad är aktuella på den internationella arenan och där vi tycker att det är väldigt viktigt att människor försöker försonas med varandra och att det inte ska förekomma konflikter? Det är ju inte den politik som vi ser nationellt från . Hur är det egentligen? 20 (SD) replik: Jag skulle nog gärna vilja ha ett förtydligande av frågan. Jag ser faktiskt inte vad det skulle kunna vara av det jag har sagt som skulle skilja sig från vår politik i övrigt. Jag brukar ofta i utrikesutskottets debatter försvara mänskliga rättigheter och försoning mellan människor. Jag vet inte riktigt vad det är som frågan syftar på. Till exempel brukar jag ta upp hur kristna blir illa behandlade i många länder och vikten av försoning mellan muslimer och kristna. Det kan också finnas muslimska minoriteter som blir illa behandlade. Det är en sak att ha en sammanhållen kultur och värdegrund i ett land – det kan vi försvara, till exempel när det gäller . Det är inte detsamma som att man skulle vilja diskriminera någon grupp i samhället. Vi vill ha ett samhälle som är sammanhållande. Det vi kritiserar är segregation och motsättningar. Vi vill ha sammanhållning och just möten mellan människor både i och i andra länder. Vi har också talat till exempel om vikten av möten mellan israeler och palestinier. Jag träffade representanter för ett bra vattenprojekt när jag var på besök i . I det projektet kan man faktiskt mötas i frågan om vatten. Det är något som jag verkligen uppmuntrar. Jag har också sett positiva exempel i . Jag kritiserar inte att man vill vara ett muslimskt land med muslimsk kultur, och det kritiserar inte heller den kristna person jag träffade där, men man kan ha respekt för de kristna i . Jag ser det som ett väldigt positivt exempel, faktiskt. Detta är något som jag uppmuntrar. 21 (M) replik: Det är uppenbart att inte förstår vad andra i hennes parti säger, men det märks ändå tydligt. I en debatt här i kammare i förra eller förrförra veckan, då vi talade om hemliga tvångsmedel, talades det i reservationen från om islamistiska nätverk eller andra terroristnätverk – alltså en formulering som innebär att islamistiska nätverk är att jämställa med terrorister. Hur ser på det förhållandet att kränkningar inte är ensidiga, inte minst i internationella konflikter? Det handlar ju om att olika grupper av människor blir utsatta för olika saker från olika håll. Det verkar inte finnas på kartan när man hör här, men det är uppenbart att det finns väldigt starkt och tydligt på kartan för andra sverigedemokrater. Jag tycker att det låter lite problematiskt. Jag vet inte om det är personliga uppfattning som kommer till uttryck här eller om det är något annat som bara är medplockat för att det ska låta bra, men jag är högst tveksam till det som sägs, för det överensstämmer ju inte med den kontext som vi ser i andra sammanhang. Menar verkligen att man ska riva murar, vilket ju är utgångspunkten för i vart fall oss moderater? Det gäller även , för världen är mer och mer globaliserad.