prot · H109129 · 2014-06-23 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollen för justerades. Talmannen meddelade att (MP) avsagt sig uppdraget som suppleant i utrikesutskottet . Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Anmälan om kompletteringsval Talmannen meddelade att de grönas riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i och som ledamot i utrikesutskottet och suppleant i . Talmannen förklarade valda till ledamot i (MP) ledamot i utrikesutskottet (MP) suppleant i (MP) 4 § Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan Talmannen meddelade att skulle uppehåll för gruppmöte göras endast mellan –17.00, att skulle interpellationssvar lämnas efter debattens slut, dock tidigast samt att skulle avtackning hållas efter debattens slut. Votering skulle äga rum . 5 § Anmälan om uppteckningar vid sammanträden Talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde hade kommit in. 6 § Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: EU-dokument KOM(2014) 344 till utbildningsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 7 § Ärenden för förnyad bordläggning Följande dokument bordlades för : betänkanden /14:NU27 och NU30 betänkanden /14:TU18–TU21 betänkanden /14:UbU23–UbU25 betänkande 2013/14:KrU8 betänkanden /14:CU27, CU33, CU34 och CU37 8 § Konkurrensbegränsande avtal om tekniköverföring – anpassning till nya EU-regler betänkande 2013/14:NU22 Konkurrensbegränsande avtal om tekniköverföring – anpassning till nya EU-regler (prop. 2013/14:221) föredrogs. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 9 § Herrelösa verk i kulturarvsinstitutionernas samlingar betänkande 2013/14:NU26 Herrelösa verk i kulturarvsinstitutionernas samlingar (prop. 2013/14:206) föredrogs. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 10 § Ändringar i fiskelagen Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2013/14:MJU29 Ändringar i fiskelagen (prop. 2013/14:184) föredrogs. Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 1 (S): Så var det dags för den sista fiskedebatten styre av de borgerliga partierna. Vi ska debattera ändringar i fiskelagen och lagen om överlåtbara kvoter. Den största frågan handlar just om överlåtbara kvoter och hur vi politiker vill att det svenska fisket ska bedrivas . Jag återkommer till denna fråga i anförandet. De ändringar som föreslås kommer från den nya fiskepolitik som förhandlats fram i EU där EU-direktiven till stora delar styr eller påverkar förslagen. Även om EU-direktiven påverkar är det regeringen som tolkar direktiven och omsätter dem i de ändringar som föreslås. som regeringspartierna har regerat har de aldrig en enda gång försökt att få till stånd breda lösningar i fiskefrågorna. Detta har inte skett ens under den senaste mandatperioden, då de varit i minoritet. Sin vana trogen förlitar sig regeringen på ett aktivt eller passivt stöd från . Som de flesta kan konstatera finns det inget som helst intresse för fiskefrågor från sida. har inte ens anmält sig till debatten. De som vill se en aktiv fiskepolitik i ska inte rösta på . De rösterna är bortkastade. Det finns en fråga som vi är och har varit överens om över blockgränserna, nämligen att det småskaliga fisket ska värnas och stärkas. Jag tror inte att någon i den här församlingen kan komma på ett enda förslag som inte har gått i motsatt riktning. Regeringens ambition om att minska regelverket för företagandet har inte omfattat fisket. Här har den ena nya regeln efter den andra staplats på redan befintliga regelverk som ålagts fiskenäringen. Vi kan inte skylla allt på EU. Det handlar, minst sagt, om hur regeringen omsätter det beslut som fattas i EU. Regeringen kommer också på nya fenomenala regler som endast ska gälla svenska fiskare. Det är minst sagt svårt för yrkesfiskarna att undvika att bryta mot någon regel från det att de lämnar kajen till dess de är tillbaka i hamnen. Svenska fiskare fiskar ofta i samma områden som fiskare från andra EU-länder. På fiskar vi ihop med danskar och även med de svenskar som fiskar på danska kvoter och regler. Även norrmännen är där och fiskar. Trots att de inte är med i EU har de regler som ska motsvara . När jag var nere på kajen och pratade med fiskare från kommunen låg det en dansk fiskebåt bredvid den svenska. Dessa båtar från olika länder kan fiska sida vid sida. När de har trålat färdigt, lättat trålen och ska uppskatta hur stor fångst de har fått till myndigheterna använder danskarna ett system och svenskarna ett annat. Myndigheter och regering har gjort en annan tolkning av regelverket, som på intet sätt är mindre komplicerat att tillgodose. Ett annat exempel är att om den svenska båten fångar en hälleflundra måste fiskarna kasta tillbaka den i havet. Våra myndigheter och regeringen har bestämt att så ska ske på svenska båtar eftersom de anser att detta är en hotad art i dessa vatten. Men om hälleflundran kastas tillbaks i havet och den danska båten tar upp fisken är det okej. Då är den inte längre en hotad art. Konsekvensen är att hälleflundrans bestånd inte stärks av att svenska båtar inte får ta upp fisken så länge andra nationer får göra så. Men det märks på de svenska fiskarnas ekonomi. Den stärks inte – tvärtom. Dessutom undergrävs trovärdigheten för regelverket. Det går att räkna upp den ena idiotiska regeln efter den andra där det är uppenbart hur dum den är. Detta missgynnar svenska fiskare utan att det stärker bestånden i havet. När fiskare fiskar i ett och samma område måste det vara samma regler för alla fiskare oavsett nation. Det har jag påtalat från talarstolen och i debatter med ministern. Det ska inte finnas svenska tolkningar och danska tolkningar av samma direktiv. Då saknar regelverket trovärdighet. i regeringsställning och med regelförenkling för företagandet som prioriterat område har regeringen satt sig ned med näringen för att se vilka regelförenklingar som kan göras inom fisket. Vad jag vet har det levererats ett underlag i frågorna. återstår att se om det blir några konkreta förslag eller om det återigen ska tillsättas en utredning som man i slutändan inte tar någon notis om. När vi riksdagsledamöter står här i talarstolen talar vi ofta om att hela ska leva. Det innebär för mig att vi även vill ha en levande kust och skärgård, och det innebär att vi ska kunna ha ett fiske och fiskare från i , , till och upp efter vår östkust. genomfördes en genomgripande reform inom det pelagiska fisket. Då privatiserades kvoterna inom det pelagiska fisket och de blev säljbara. Syftet var att minska antalet fiskefartyg och öka lönsamheten. Om detta blev resultatet har vi bara hörsägen och gissningar om. Regeringen har inte velat komma tillbaka med den av oss efterfrågade utvärderingen av reformen, vilket är olyckligt. vill regeringen gå vidare även inom övriga fisken. Regeringen uttrycker inte rakt upp och ned att det är fråga om säljbara kvoter, men man hänvisar till den reform som genomförts inom det pelagiska fisket – utan att ha utvärderat det. Vi socialdemokrater vill, som sagt, se ett fiske utefter hela kusten, och då är det uteslutet med ett system som är likformigt med det pelagiska. Att vi ska ha överförbara kvoter är vi helt med på. Det har vi till viss del även när myndigheten kan byta bort eller till sig med exempelvis . Detta kan ske inom ett nytt system med en eller flera producentorganisationer. Det viktiga för oss socialdemokrater är att det inte blir en koncentration som styrs utifrån ekonomisk styrka. Vi ska ha helt klart för oss att vi har skänkt flera hundra miljoner i kapital till det pelagiska segmentet. Med dessa pengar skulle man på kunna köpa upp hela det övriga fisket inom torsk, räka eller kräftor. Detta ställer vi aldrig upp på. Det optimala för målet om en levande kust och skärgård är ett mått av regionalisering som vi ser tendenser till när det diskuteras vilka producentorganisationer som ska skapas. Jag hoppas att denna regionalisering kan kombineras med att yrkesfiskets företrädare kan samla sig och bli en trovärdig part gentemot myndigheter och oss politiker. Att vi socialdemokrater helt skulle lämna över åt marknaden att forma fiskets framtid är helt otänkbart. Detta skulle innebära att målet om en levande kust och skärgård skulle bli onåbart. Vi socialdemokrater vill skicka denna signal till yrkesfiskets olika företrädare och till myndigheterna, för det är de som ska jobba fram ett förslag till lösning. Och det är den kommande regeringen, vilka de nu än blir i den, som ska fatta beslut om det nya systemet. Jag kan bara prata för oss socialdemokrater och hur vi ställer oss. Men jag kan med anledning av MP:s och V:s reservationer konstatera att om parterna kommer med ett gemensamt förslag som täcker in de tankegångar som jag lyft fram kommer det inte att bli några större problem i en eventuellt ny regering. Det finns ett antal andra viktiga förslag till ändringar som regeringen vill göra. Men den fråga jag just framfört åsikter om är den allra viktigaste i det här förslaget. Den är helt avgörande för det framtida fisket. Jag vill säga något om reservation 6, herr talman. Den handlar om försörjningskrav för att få fiskelicens. Vi vet alla att medelåldern är hög inom fiskarkåren, och det har flera anledningar. En är hur myndigheterna fördelar fiskelicenserna. Vi ser ett behov av att stärka möjligheterna för kustsamhällena att leva vidare. Fisket utgör en möjlig försörjning i dessa samhällen. Jag har ett exempel. En kille kan inte få sig tilldelad fiskelicens på makrillfiske inom kustkvoten eftersom det inte finns utrymme. Hade han haft otroligt med pengar kunde han ha köpt sig kvoter eftersom dessa emellanåt säljs till högstbjudande. Men är han inte miljonär, och banker ser inte fisket som en framtidsbransch. Därför är det viktigt att vi politiker pekar i vilken riktning vi vill att myndigheten ska gå. Havs- och vattenmyndigheten bör därför få i uppdrag att vid fördelningen av fiskelicenser särskilt beakta de sökande som har potential att försörja sig på heltid med fisket. Framför allt är detta viktigt för unga personer som vill satsa på yrket. Vi vill sätta ungdomars möjlighet att försörja sig som fiskare på heltid före och prioritera ned dem som eventuellt lever på pension och fiske. Ska vi kunna nå en föryngring inom fiskarkåren måste vi våga prioritera så som bestånden ser ut . Våra reservationer som rör redskapsbegränsningar, fiskelicenser för juridiska personer, utbildningskrav och licens för turismföretag står jag naturligtvis bakom, men jag yrkar bifall till reservationerna 6 och 15. Eftersom detta är miljö- och jordbruksutskottets sista debatt den här mandatperioden vill jag önska mina kolleger en trevlig sommar och tacka all personal i utskottet för ett jättebra jobb. 2 (MP): Vi behandlar nu miljö- och jordbruksutskottets betänkande 29 Ändringar i fiskelagen. Naturligtvis ställer jag mig bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bara bifall till reservation 5 om fiskelicens för juridiska personer och reservation 16 om överlåtbara fiskerättigheter. Det är bra att regeringen ser över och vill förändra fiskelagstiftningen. Särskilt bra är det att hållbart nyttjande av fiskeresurser och värnandet av biologisk mångfald lyfts upp. Vad är det då inte tycker är bra i förslaget till ändringar i fiskelagen? Det kommer jag att ge exempel på . Utan att komma med en egen reservation måste jag få komma med en synpunkt vad gäller redskapsbegränsningar för fritidsfiske. Det är att begränsningarna utgör ett problem för fisketurismföretagare. Jag saknar helt enkelt någon som helst hänvisning till att fisket ska ske på överskott. är väl det i och för sig inget bekymmer – men utan fisk och skaldjur, inga fisketurismföretagare. Jag saknar alltså en skrivning om den kopplingen och prioriteringen. Regeringen föreslår att både fysiska och juridiska personer ska kunna få fiskelicenser. Även utländska juridiska personer ska kunna beviljas licens. Flera remissinstanser har invänt mot förslaget. De pekar på olika problem. Bland annat anses det straffrättsliga ansvaret vara otillräckligt utrett. De anför även att konsekvenserna inom andra rättsområden är otillräckligt utredda. Vi anser att fiskelicenser bör vara knutna till fysiska personer. Företag ska kunna få fiskelicenser endast om detta är oundvikligt enligt . I dessa fall bör det krävas att konsekvenserna är ordentligt utredda. Det gäller inte bara straffrättsliga konsekvenser utan också konsekvenserna för handel med fiskerätter, till exempel att fiskekvoterna koncentreras till allt större intressen, även utländska. Då infinner sig frågan om detta är bra för svenska kustsamhällen. Vi är i alla fall djupt oroliga. I betänkandet föreslås att fiskelicenser får beviljas . Jag tycker att det ska stå att fiskelicenser ska begränsas. Yrkesfiskelicenser har enligt en föreskrift begränsats till . Det är rimligt att denna tidsgräns också ska gälla för de nya fiskelicenserna. I en konsekvensutredning bör anges bland annat fiskemetod, effekterna på miljön, vilka bifångster som fisket kan förväntas ge och vilka redskap som ska användas. I betänkandet öppnas för möjligheten att kräva analyser, men det skjuts på en obestämd framtid. Vi menar att detta är olyckligt och anser att krav på en konsekvensbeskrivning gällande miljön och fiskresursen ska införas vid ansökan om licens. EU:s fiskereform öppnar för att medlemsstater ska kunna fördela fiskemöjligheter enligt hållbarhetskriterier. Vi menar att bör ta vara på denna möjlighet. Regeringen avvisar förslag om att en befälhavare ska ha genomgått utbildning om det akvatiska ekosystemet för att kunna få fiskelicens. Regeringen öppnar däremot för en frivillig utbildning. går dock på förslag om att ett krav på utbildning för befälhavare ska införas i fiskelagen. När det gäller landningsskyldigheten, det så kallade utkastförbudet, kan kontrollen av efterlevnaden bli en kostsam historia, framför allt för Havs- och vattenmyndigheten. Men risk finns att kostnader vältras över på dem som ska kontrolleras. Det diskuteras om tillsynen bör avgiftsfinansieras eller om staten ska ta på sig den kostnaden. En annan möjlighet som det talats en hel del om är kameraövervakning. Främst talar integritetsskäl emot, men olika lösningar finns på det bekymret. Viss acceptans verkar infinna sig hos fiskarna för denna lösning som en kompromiss. kräver att har effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner för allvarliga överträdelser. Vi delar regeringens uppfattning att sanktionsavgifter måste kunna uppgå till högre belopp än . Däremot anser vi att det föreslagna taket på är för lågt satt. Vi tycker att det högsta beloppet för sanktionsavgifter bör höjas till 1 miljon. Men sanktioner bör även gälla risken för upptäckt vid överträdelse, risken för påföljd vid upptäckt och nivån på påföljden. Befrielse från sanktionsavgift ska i enstaka ringa fall kunna lämnas endast om risken för upptäckt är tillräckligt stor eller om befrielsen begränsas . När det gäller återkallelse av licenser vid brott föreslår regeringen att fiskelicenser ska kunna återkallas på högst vid vissa överträdelser. Enligt vår uppfattning ska fiskelicensen kunna återkallas permanent vid tillräckligt allvarliga överträdelser. Som jag berörde tidigare i mitt anförande föreslår regeringen att systemet med överlåtbara fiskerätter ska kunna utökas trots att det nuvarande systemet inom det pelagiska fisket inte har utvärderats. Riskerna för ägarkoncentration, utarmning av vissa hamnar och ökad rovdrift är uppenbara. Av förslaget framgår inte om fiskerättigheterna ska skänkas eller auktioneras ut. Det framgår inte heller om prissättningen ska vara transparent eller, som , inte tillgänglig för allmänheten. Konsekvenserna för svenskt fiske har inte utretts, och en miljökonsekvensanalys saknas. Med det, herr talman, avslutar jag mitt anförande och yrkar alltså bifall till reservationerna 5 och 16. I likhet med föregående talare önskar jag utskottet en glad sommar. 3 (V): Det betänkande vi nu debatterar handlar alltså om vissa ändringar i fiskelagen samt lagen om överlåtbara fiskerättigheter. har inget att invända mot att bestämmelsen i förordningen om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen om tillåtna redskap och redskapsmängder vid fritidsfiske med rörliga redskap förs över till fiskelagen. Däremot anser vi i likhet med dåvarande att redskapsbegränsningar även ska omfatta fiske med stöd av enskild fiskerätt och att begränsningarna för fritidsfiske ska omfatta också enskild fiskerätt i havet och de fem . Det skulle främja en mer rättvis fördelning av gemensamma ändliga resurser och öka förutsättningarna för ett hållbart fiske. Detta är nog en kontroversiell fråga, och jag får intrycket att utskottet kanske i sak håller med men inte vågar på grund av den heliga äganderätten. Så här skriver utskottet nämligen: För fiske som inte sker med stöd av enskild rätt gäller redskapsbegränsningarna för fritidsfisket i 2 kap. 13 § fiskeförordningen och licenskrav för att undantas från dessa. Innebörden av att fisket i enskilt vatten tillhör fastighetsägaren är i praktiken att fiskerättsägaren inte omfattas av de redskapsbegränsningar som av resursfördelningsskäl gäller när fisket är fritt för var och en. Regeringen anser att det skulle vara en ingripande förändring av rätten till fiske med stöd av enskild fiskerätt att låta redskapsbegränsningarna för fiske som är fritt för var och en gälla även för fiske med stöd av enskild fiskerätt i havet och i de fem . Utskottet delar den uppfattningen. Sportfiskarna uttryckte sig på ett mer direkt sätt 2011 i ett yttrande över betänkandet Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag och skrev bland annat: Det ställer bara till bekymmer att ha en gråzon mellan det kommersiella fisket och fritidsfisket där en grupp frifräsare kan fiska i kommersiell omfattning på gemensamma fiskbestånd utan fiskelicens, miljöprövning, rapporteringsskyldighet eller övriga villkor som gäller för licensierade fiskare. Detta medför svartfiske, överfiske och illojal konkurrens samt undergräver förtroendet för fiskeförvaltningen. Jag anser att Sportfiskarna sätter fingret på en viktig och känslig fråga, och delar alltså uppfattning att begränsningarna för fritidsfiske även ska omfatta enskild fiskerätt i havet och de fem . Därmed yrkar jag bifall till vår reservation nr 2. Regeringen föreslår även att fiskelicens för yrkesmässigt fiske med fiskefartyg i havet ska kunna ges också till en juridisk person. Utländska juridiska personer som omfattas av internationella åtaganden om etableringsfrihet, arbetskraftens fria rörlighet och utbyte av tjänster inom EU och EES får fiska på samma villkor som svenska juridiska personer. Vi anser, liksom vissa remissinstanser, att konsekvenserna av förslaget inte är tillräckligt klarlagda. Till exempel anser att möjligheten att meddela fiskelicens för juridiska personer leder till oklarheter om det straffrättsliga ansvaret och att konsekvenserna inom andra rättsområden över lag är otillräckligt utredda. Regeringen föreslår att en förutsättning för att någon ska kunna beviljas fiskelicens eller personlig fiskelicens ska vara att fisket ska bedrivas i näringsverksamhet. Med regeringens förslag ska det inte längre krävas att fisket är av väsentlig betydelse för den sökandes försörjning för att licens ska beviljas. Det nya förslaget är enligt regeringens bedömning bättre anpassat till att även juridiska personer ska kunna inneha fiskelicens. anser, som jag har redogjort för tidigare, att det inte ska beviljas juridiska personer. Dessutom anser vi att förslaget riskerar att leda till överexploatering av fisk som resurs. Regeringen gör vidare bedömningen att det inte behöver införas något krav på konsekvensbeskrivning för miljön i varje licensärende. Vi delar här och ett flertal remissinstansers bedömning att ett sådant krav bör införas. Vår bedömning är dock att det saknas anledning att kräva en omfattande miljökonsekvensbedömning enligt . I konsekvensutredningen bör ingå fiskemetoden som används, effekter på miljön och vilka bifångster som fisket kan förväntas ge samt vilka redskap som ska användas. Vi anser vidare, liksom , att utbildningskrav ska införas för befälhavare och att ett sådant krav bör införas i fiskelagen. För att kunna beviljas fiskelicens ska en befälhavare till exempel ha genomgått en utbildning om det akvatiska ekosystemet. Regeringen konstaterar att det enligt krävs att har effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner för allvarliga överträdelser. Vi delar regeringens uppfattning att detta kräver högre nivåer på sanktionerna än vad som gäller . Däremot tycker vi inte att regeringen går tillräckligt långt, utan vi anser att taket för de högsta sanktionsavgifterna bör höjas till . Till slut föreslår regeringen att bestämmelserna i lagen om överlåtbara fiskerättigheter ska anpassas till det nya systemet med fiskelicens. Ett bemyndigande införs för att regeringen i en förordning kan föreskriva vilka arter som ska omfattas av systemet. Vi anser att förslaget bör avslås då konsekvenserna för svenskt fiske inte har utretts och en miljökonsekvensanalys saknas. Även jag får tacka övriga i utskottet. Jag har varit inhoppande ersättare här och inte så aktiv. Men den förra perioden var jag mer arbetande ersättare, och flera från det gamla utskottet finns här. Kansliet ska också ha ett tack. Miljö- och jordbruksutskottet har verkligen väldigt många viktiga frågor, och fisket är bara en av alla de viktiga frågor som detta viktiga utskott har på sitt bord. Tack för mig, och lycka till i fortsättningen! 4 (M): diskuterar vi de ändringar i fiskelagen som föranleds av propositionen med samma namn. Dessa ändringar är bra och viktiga steg för att underlätta arbetet för ett långsiktigt, hållbart fiske. och Alliansen vill att kust och skärgård ska ha en hög grad av biologisk mångfald som vi värnar upplevelsevärden och natur- och kulturvärden. Regeringen aviserar åtskilliga förslag för att underlätta för fisket och att rimliga uttag av bestånden sker. Därför yrkar jag bifall till regeringens proposition och avslag på samtliga motioner. Yrkesfisket har varit satt på vissa undantag som fritidsfisket vuxit i både omfattning och uttag av fisk, framför allt av laxfisk och hummer. Omfattningen är i sig kanske ett problem, men vi kan behöva skaffa oss en bättre bild av det uttag från fiskbestånden som sker från andra typer av mänsklig verksamhet, inte bara från yrkesfisket. Detta är nödvändigt för att säkerställa att och har en långsiktig, hållbar produktionsförmåga och att biologisk mångfald kan bevaras. I detta sammanhang kan det vara värt att nämna att vi inte ser några problem med att även turistfisket undantas från redskapsbegränsningar, då vi ser det som angeläget att underlätta denna typ av turistverksamhet. Det jag är särskilt glad över i propositionen är det faktum att vi nu får överlåtbara fiskerättigheter, då det är ett måste för att få till stånd ett trovärdigt utkastförbud. Utkastförbud är bra eftersom det minskar påverkan på fiskbestånden, men oönskad fångst som kan överleva måste få återutsättas. Överlåtbarhet är en förutsättning för ett fungerande utkastförbud. Därför är det glädjande att även Socialdemokraterna nu har anammat detta. Dock, herr talman, bör vi ha i åtanke att ägarkoncentrationen inte får bli för stor när vi nu inför dessa förändringar. Det kommer vi att bevaka. Regeringen föreslår också att man ska bedriva sin fiskeverksamhet inom ramen för en näringsverksamhet. Detta kommer förhoppningsvis att innebära att antalet yrkesfiskare kan öka framför allt inom det småskaliga fisket, för här fattas det fiskare. Vi anser att ett modernt synsätt på fiskeverksamhet är att också juridiska personer kan inneha fiskelicens. Detta är inte konstigare än andra typer av företagande med tillståndspliktig verksamhet. Jag kan gå till mitt eget lilla företag. Där äger aktiebolaget allt – båtar, redskap och allt.