prot · H109131 · 2014-06-25 00:00:00 — Jag är överens med miljöministern om att vi generellt behöver se över riksintressena – det är mycket bra – och titta på vilka som är aktuella och vilka som kanske inte är riktigt lika aktuella. Men när man utreder saker är det viktigt att visa en politisk vilja om vad man har tänkt sig, vilken inriktning man har tänkt sig för det samhälle som man är satt att ansvara för. Den regering som ansvarar för väl och ve och vatten har gjort det . har man tillsatt en utredning om detta med riksintressen. Jag skulle vilja att miljöministern och Alliansen uttalade ett stöd för att på grund av dess vikt för dricksvattenförsörjningen ska riksintresseklassas. 146 Miljöminister (C): Jag skulle vilja börja med att påpeka att vi ska vara rädda om den svenska och den unika samlade miljöprövning som finns i . Det är något som gör det möjligt – vilket sker – att göra prövningar där vi avväger olika samhällsintressen på ett vettigt och balanserat sätt. Andra länder har vattenlagstiftning för sig, luftlagstiftning för sig och markprövning för sig och har ett stort antal processer. Det gör att det är väldigt svårt att få en översikt och att få transparens och en möjlighet för civilsamhället att delta och förstå de olika miljöprövningarna. Då finns det också ett ansvar för oss som är intresserade av miljöfrågor att stå upp för och tala om hur viktig den är och vilken roll den spelar. Jag blir lite konfunderad över resonemang och hur hon bygger upp sin diskussion och sin interpellation. Det är precis som om inte är något värd. Jag har haft den diskussionen med flera företrädare för i flera olika frågor. Låt mig säga det igen: Jag tror att det möjligen beror på en sammanblandning mellan beslut om prospektering och beslut om drift och bearbetning. Det är möjligen där som missuppfattningen ligger. När det handlar om prospektering är det Bergsstaten som tar beslut. Men innan man får sätta i gång en verksamhet träder regler in, och det ska vara en samlad miljöprövning där det ställs grundläggande krav på att den som påverkar miljön har en skyldighet att vidta de åtgärder som behövs för att skydda miljön. Man får antingen tillstånd eller inte tillstånd. Får man ett tillstånd testas och prövas det utifrån ett stort antal utgångspunkter hur verksamheten i så fall får ske och vilka villkor som ska gälla. Det är noggrant reglerat i . Det gäller natur- och miljöfrågor, det gäller buller och annan omgivningspåverkan på människor och natur, det gäller frågor om utsläpp av farliga ämnen, det gäller mark-, vatten- och luftpåverkan, det gäller skydd av djur och natur, som sällsynta arter, det gäller skydd av friluftslivet etcetera. Jag tycker att vi har ett ansvar som lagstiftare och politiker att inte föra folk bakom ljuset utan just tala om att den samlade miljöprövningen enligt är viktig och att vi står för den. Det finns tillräckligt många angrepp på den samlade miljöprövningen i utan att vi som företräder partier som är intresserade av miljön ska bidra till att skjuta på de här reglerna från alla möjliga håll. Vi har en samlad och stark miljölagstiftning i , vilket verkligen inte många andra länder har. Det innebär när det gäller den här frågan att vi ska tala om vilken funktion den har. kan man tycka att utgången inte stämmer, eller också har man andra åsikter. Det har jag full respekt för. Då får man föreslå ändringar av . Men i det här fallet är regler inte underordnade, utan det krävs ett självständigt beslut där för att få bearbeta eller utvinna metaller i det här landet. 147 (MP): Jag konstaterar att och verkar nöjda med regeringens insatser för vatten och miljö. Det borde de inte vara. delar inte deras uppfattning. Så sent som fick svara på ett antal kritiska frågor från kommissionen. Den har kritiserat för bland annat låg ambitionsnivå, otillräckliga och ofullständiga övervakningsprogram samt vaga och svaga åtgärdsprogram vad gäller miljöförvaltning, rovdjur, luft och också vatten. Det finns flera anledningar till oro, till exempel att landsbygdsprogrammet, som ska vara en viktig finansieringskälla för åtgärder för att klara vattendirektivets krav, prioriterar helt andra frågor. I svar beskrivs hur det formellt sett ska gå till. Att det i praktiken inte går till på det sättet låtsas hon inte om. Det tyder på att hon inte ser, inte vill se eller möjligtvis inte vill kännas vid att hon ser problemen. Då kommer frågan osökt: Hur ska det kunna bli förbättringar? Det finns alternativ för flygets skjutövningar, och de metaller man vill utvinna ur en eventuell gruva vid kan till stor del fås från återvinning. Det borde vara ett förstahandsval reglerat i lag och mineralstrategi. EU:s direktiv skulle räcka för myndigheter att skydda vatten. Men följer svenska regler som tillåter militärens förorening. Egentligen borde all verksamhet kring krävas på garantier enligt försiktighetsprincipen. Då skulle till exempel gruvverksamheten inte bli av. Vd:n för som vill öppna gruva i säger att företaget inte kan lämna garantier för att inte förorenas och så vidare. Utan rent dricksvatten finns inte livets viktigaste förutsättningar kvar. vatten är en naturresurs som på lång sikt är oerhört mycket mer värd än metaller och gas på kort sikt. ligger flera frågor som berör på regeringens bord. Jag hoppas att miljöministern tar sitt ansvar och ser till att får skydd på riktigt och inte bara på papperet. 148 Miljöminister (C): Jag konstaterar att vi alla är mycket noggranna med och anser att ska ha en god ekologisk status. Det har den enligt preliminär statusklassning . Det gäller att se till att den fortsätter att ha det. Därmed inte sagt att det inte finns saker som behöver förbättras eller saker som vi behöver ha en bred samhällsdiskussion om. Det gäller till exempel riksintressen. Den här diskussionen behövs. Jag tycker inte att det är snyggt att lägga ord i munnen på någon i en riksdagsdebatt. Jag har inte sagt att jag är nöjd, utan jag har tillsatt ett antal utredningar för att vi ska förbättra situationen. Jag konstaterar att det är en god ekologisk status och att det krävs en hel del jobb för att behålla den med de utmaningar som finns . Vi har tillsatt en utredning om riksintressen där alla politiska partier har möjlighet att väga dem mot varandra. Det handlar om en god miljö och dricksvatten i . Ska vi försvara oss mot när de har flygningar över och alldeles över oss också? Hur ska vi väga av detta? Det kräver en stor samhällsdebatt, och det kräver att vi ser till att vi har en fortsatt god ekologisk status i . Men det kräver diskussion och funderingar. Jag vill inte avskaffa försvaret. Försvaret måste kunna finnas och måste kunna öva. Det gäller fortfarande att väga detta mot att se till att har en god ekologisk status även i fortsättningen. Vi behöver sällsynta jordartsmetaller för att kunna klara den nya gröna tekniken. Det är riktigt att vi behöver resurseffektivitet och återvinning. Det är därför vi jobbar intensivt med detta i . Men det är också så att vi någonstans i kommer att behöva gruvdrift, och det gäller att se till att vi värnar och inte skjuter sönder den sammanhållna miljöprövningen i . Vi som är intresserade av miljö står upp för . Sedan kan vi i utredningar diskutera hur vi ska förbättra vattenkvalitet och förändra riksintressen. Där hoppas jag att också är med i en konstruktiv diskussion. Jag tackar för en väldigt bra debatt och intressanta frågor. Överläggningen var härmed avslutad. 29 § Svar på interpellation 2013/14:498 om minskad användning av kemikalier i textilier 149 Miljöminister (C): Jag tackar för en mycket intressant interpellation. Han har frågat mig om jag avser att lägga fram ett konkret förslag för att minska användningen av farliga kemikalier i textilier samt om jag avser att verka för att medlemsländerna i EU ska kunna ha ambitiösare nivåer än de som eventuellt föreskrivs i ett framtida förslag om reglering av textilier. Regeringen har i kemikaliepropositionen På väg mot en giftfri vardag, 2013/14:39, lagt fast inriktningen för den nya svenska kemikaliepolitiken. Bland de många insatser som regeringen lagt fram finns insatser för farliga ämnen i textilier. Kläder och andra textilier är några av de varor som prioriteras i regeringens arbete för en giftfri vardag som har särskilt fokus på barn. Jag anser att EU ska ha en ambitiös lagstiftning för att få bort farliga ämnen från kläder och andra textilier. En harmoniserad EU-reglering gör mer nytta för svenskar och övriga européer än om vi agerar endast på nationell nivå. Men lagstiftningen inom EU är otillräcklig och behöver utvecklas. Därför påbörjade jag och konsumentministern detta arbete genom att i brev till Europeiska kommissionen uppmana den att ta initiativ till EU-gemensamma regler rörande farliga ämnen i textilier. Regeringen har även givit Kemikalieinspektionen ett uppdrag som ska användas i det fortsatta arbetet med att få till stånd kemikalieregler för textilier på EU-nivå. Uppdraget ska redovisas . är det första land som börjat driva frågan om en EU-reglering när det gäller kemikalier i textilier. Det kommer därför att krävas mycket arbete för att få en EU-reglering på plats, och det kommer att ta tid. En EU-lagstiftning bör bland annat ta hänsyn till barns användningsmönster och deras särskilda känslighet, vilket innebär att även ämnen som är farliga vid intag via munnen kan behöva begränsas. En reglering av farliga ämnen i textilier kan således behöva omfatta inte bara ämnen som är allergiframkallande vid hudkontakt utan även ämnen som är hormonstörande, cancerframkallande, reproduktionsstörande, skadliga för arvsmassan eller skadliga vid inandning. Regeringen undersöker även möjligheterna att införa obligatorisk märkning av farliga ämnen i textilier på EU-nivå. importeras varor i stor utsträckning från länder utanför EU. I och med att produkt- och leveranskedjorna blir alltmer globala är det också nödvändigt att vidta åtgärder, såsom utveckling av regelverk och informationssystem, på global nivå. verkar för att globala principer för information om farliga ämnen i varor, till exempel textilier, utvecklas inom den internationella kemikaliestrategin SAICM. Vi driver även på för att flera farliga ämnen regleras eller förbjuds och att internationella konventioner upprättar fullt fungerande efterlevnadsmekanismer. Som en del i arbetet med en giftfri miljö arbetar Kemikalieinspektionen på regeringens uppdrag med en handlingsplan för en giftfri vardag. Bland de nationella åtgärderna ingår branschdialoger, bland annat med textilbranschen, för att främja företagens arbete att undvika farliga ämnen i bland annat textilier. Ett annat väl etablerat frivilligt verktyg är miljömärkning. Regeringen genomför även andra åtgärder som komplement till lagstiftning och frivilliga initiativ. Detta är särskilt viktigt eftersom regleringen inom kemikalieområdet i hög grad är harmoniserad inom Europeiska unionen men lämnar ett begränsat utrymme för nationella åtgärder. Regeringen beslutade därför att utreda behovet av ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet för att minska förekomsten eller exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från olika varugrupper, till exempel kläder. Uppdraget ska redovisas . På det sätt som har redovisats här har tagit initiativ till åtgärder när det gäller farliga ämnen i textilier, nationellt i , på EU-nivå och på FN-nivå. 150 (V): är i full gång. Det är himla roligt. Vi har sett hat trick, vi har sett hur de sydamerikanska lagen slår de europeiska, vi har sett hur världsmästarlaget är utslaget och vi har till och med sett riktiga draculabett som när spelare bet den italienska backen . Vi vet att fotboll och andra idrotter engagerar miljontals människor och inte minst våra barn. I min hand här har jag den officiella VM-fotbollen, Brazuca. Det är mindre roligt att hålla i den efter att jag har läst en ny rapport från som konstaterar att den här fotbollen innehåller det farliga ämnet nonylfenoletoxilat. Nonylfenoletoxilat är inte ett ämne som man direkt skulle vilja lägga på mackan och käka till frukost. Nej, det är ett väldigt giftigt ämne. Det är förbjudet i , och det är tillbaka förbjudet i EU. Det bryts långsamt ned och orsakar stor skada i miljön, inte minst i vårt vatten. Nonylfenol har troligen också hormonstörande egenskaper. Det är inte acceptabelt att det finns farliga ämnen i den officiella VM-fotbollen, som våra barn spelar med. I samma rapport från konstaterar man också att till exempel 17 av 21 undersökta fotbollsskor innehåller olika perfluorerade kemikalier. Andra ämnen som finns med i undersökningen, utöver nonylfenol som jag nämnde, är ftalater och DMF. Jag tycker att vi måste göra mer för att få bort de här kemikalierna från textilier och vardagsprodukter som inte minst våra barn leker med. råkar det vara så att halterna av nonylfenoletoxilat i den här fotbollen inte är så där jättehöga, men det är ändå allvarligt. Det är nämligen främst barn som leker med fotbollarna, och de kanske slickar på dem, stoppar dem i munnen eller till och med sover med dem i sängen. Mer måste alltså göras för att komma till rätta med kemikalierna. Jag välkomnar att regeringen har vidtagit åtgärder och gett Kemikalieinspektionen ett uppdrag att, som jag tolkar det, ta fram konkreta förslag på hur vi på EU-nivå ska kunna reglera förekomsten av farliga ämnen i textilier. Jag skulle dock vilja fråga miljöministern om det inom ramen för uppdraget ingår att medlemsländer alltid ska kunna gå före och ha en mer progressiv lagstiftning. Är det någonting som är vanligt förekommande i regeringens kemikaliestrategi är det nämligen att vi inte ska gå före på Sverigenivå, utan vi ska invänta EU. Vi ska föreslå harmoniserad lagstiftning, det vill säga att den ska vara likadan över hela unionen. Jag har ingenting emot harmoniserad lagstiftning om den tillåter att medlemsländer går före, det vill säga att man lägger ett golv och att ambitiösa länder alltid ska kunna gå före. Är det vad som avses, ? Sedan skulle jag också vilja ställa en fråga i ljuset av att vi slänger ungefär textilier per person i . Jag skulle vilja fråga miljöministern om hon avser att verka för ett producentansvar för textilier, på samma sätt som för tidningar och förpackningar. Med ett producentansvar får ju industrin ansvaret för att samla in textilier så att de inte ligger och skräpar i naturen. Det skapar överlag incitament för ökad insamling, försäljning av second hand och så vidare. Det vore väldigt välkommet, tycker jag. 151 Miljöminister (C): Herr talman, ärade ledamöter och åhörare! Jag börjar med frågan om producentansvar för textilier. Jag tycker att var och en bör fundera över att varje svensk i genomsnitt konsumerar textilier , varav hamnar i soppåsen och går direkt till förbränning. Bara 3 av dessa lämnas till återanvändning, och resterande lagras i hemmet, skänks bort eller säljs på exempelvis Blocket. Här finns det möjlighet att bli mycket bättre. Därför har jag sett till att har fått ett uppdrag av regeringen om just producentansvar för textilier. har lämnat sina texter till oss, och förslaget är nu ute på remiss fram till . När svaren kommer in ska vi ta del av dem och se hur vi på bästa sätt kan gå vidare med frågan. Jag vill dock vara tydlig och säga att det naturligtvis finns en anledning till att jag har sett till att regeringen har gett uppdraget till . Det här är ett område jag tycker att vi i absolut ska gå vidare på, och vi i har jobbat mycket med just frågan om textilier. Vi har många engagerade medlemmar som driver på och väldigt tydliga stämmobeslut runt just detta. När det gäller undersökningen av sportkläder blir man både beklämd och arg när man ser resultatet. De här ämnena ska över huvud taget inte finnas i cirkulation, och de ska definitivt inte finnas i kläder, leksaker eller sportutrustning. Vi jobbar med ett antal grupper av ämnen, och det är också tydligt i den nya kemikaliepropositionen och den nya svenska kemikaliepolitiken. När det gäller just exemplet nonylfenoletoxilater har den svenska kemikalieinspektionen med dem i sin handlingsplan och arbetar med detta. Man har undersökt olika kroppsnära plagg och hittat förekomst av detta ämne i många av dem. Man har sökarljuset på detta. Kemikalieinspektionen har också lämnat förslag till den europeiska kemikaliemyndigheten om att begränsa halterna av nonylfenol och nonylfenoletoxilater i textilier som säljs på den europeiska marknaden. Att anhängiggöra dossierer till den europeiska kemikaliemyndigheten är ett oerhört viktigt sätt att förbättra den europeiska lagstiftningen. kommer det där att bli svårare framöver. Vi har med Kemikalieinspektionens pågående handlingsplan varit väldigt duktiga – faktiskt näst bäst i , trots att vi är ett litet land – på att anmäla ämnen så att de kommer in i systemet. När det gäller hur vi kommer att kunna gå vidare med detta har kommissionen just nu blockerat ingången till hela dioxinregleringen och därmed också kemikalieregleringen av hormonstörande ämnen, eftersom man inte har lämnat grunden för hur vetenskapliga kriterier ska hanteras när det gäller lagstiftningarna brett. Det innebär att vi inte kommer vidare. Vi måste ha dem på plats för att kunna lämna in fler dossierer till den europeiska kemikaliemyndigheten. Därför har vi beslutat oss för att i stämma för passivitet. Det har vi rätt att göra. Vi har jobbat med det här och våren, och det här är ett sätt att se till att vi kommer framåt. Just nu är det till mycket stor del som hindrar alla länder, också , från att få in fler ämnen i Reach-systemet. 152 (V): Vad gäller förekomsten av farliga ämnen som nonyl, perfluorerade ämnen, ftalater, DMF och så vidare i sportkläder, fotbollsskor, t-shirtar och i den här fotbollen – sådant som våra barn använder – är det väldigt märkligt, för det är precis som miljöministern säger: Det här är farliga ämnen som inte ska finnas i våra kläder och i leksaker som barn exponeras för. Flera av ämnena är också förbjudna i och i EU. Då tycker man ju att produkterna inte heller ska kunna importeras till EU, för det är ju inte så mycket vunnet om vi förbjuder det här men tillverkningen sedan sker någon annanstans. Jag skulle därför vilja fråga miljöministern om det inte är dags att vi har hårdare kontroll av det vi importerar, och även mer kontroller ute i våra butiker. Alla konsumenter ska veta att fotbollen, fotbollsdojorna och tröjorna som våra barn använder när de idrottar nu är sjysta och ingenting man kan få hormonrubbningar, utslag eller andra svåra problem av. Vad kan vi göra där, ? Det skulle jag vilja veta. Sedan tycker jag att det ärligt talat låter jättebra att ni håller på och förbereder ett producentansvar för textilier. Vi konsumerar i mer kläder och textilier jämfört med . Bara har konsumtionen gått upp ; det är helt enormt. Ungefär av det här bara slängs, antingen i naturen eller så att det bränns upp. Det måste tas om hand på ett mycket bättre sätt. Jag tycker också att det är bra att regeringen har stämt kommissionen för att den blockerar kemikaliearbetet. Jag skulle dock vilja påpeka att det såvitt jag vet faktiskt är första gången under den långa tid som den borgerliga regeringen har styrt – – som man vidtar rättsliga åtgärder mot kommissionen för att den inte genomför lagstiftning eller blockerar progressiv lagstiftning. Men sent ska syndaren vakna, och jag tycker att det är jättebra att ni agerar på området. Sedan till en fråga som jag tog upp tidigare som jag inte riktigt fick svar på: Hur ska en framtida reglering på EU-nivå av textilier se ut? Ska vi reglera inom Reach, eller ska vi ha ett nytt textildirektiv? Jag är nog mer inne på att vi ska ha ett separat textildirektiv, på samma sätt som vi har ett separat direktiv för elektriska och elektroniska produkter. Jag tror att det är bättre att ta ett helt nytt och separat grepp och reglera textilierna. Men då är det otroligt viktigt att vi har en minimilagstiftning, så att de länder som vill gå längre, och som redan vet att det är dåliga ämnen som de över huvud taget inte vill ha i sina kläder, ska kunna gå före och införa nationella förbud. Det är på så sätt som man också kan påverka de andra länderna i , ifall enskilda länder kan gå före. En konkret fråga till : Kommer medlemsländerna inom din vision för en framtida EU-reglering av textilier att kunna gå före på sin nivå, så att man ska kunna ha högre ambitioner än vad EU föreskriver? 153 Miljöminister (C): Vi jobbar nu med textilfrågan och producentansvaret, som jag har redovisat. Jag har också redovisat hur vi jobbar med nonylfenoletoxilater. Den dossier som är inlämnad till den europeiska kemikaliemyndigheten innebär förbud respektive begränsning, inte bara av produkter som säljs eller produceras inom EU utan även textilier som importeras till EU. Det innebär att länder kan ha en gränskontroll. Det här har alltså vi och Kemikalieinspektionen redan tänkt på. har ju varit med och vet hur processerna ser ut i de här sammanhangen, att det tar lite tid. Men processen är igångsatt i den här frågan. Det är oerhört svårt att fortsätta gå före med förbud eller begränsningar i , och detta av några anledningar. En anledning är att vi bara kan gå fram med nationell lagstiftning på det icke-harmoniserade området, och kemikalieregleringen är ju harmoniserad. Det är naturligtvis bra, för det ger en lägstanivå i hela . För varor som inte produceras i utan i andra EU-länder ger det en större trygghet. Men ett aktivt land som är bekymrat över olika former av kemikalier, som hormonstörande kemikalier, kemikalier som lagras länge, är giftiga eller cancerogena, och vill att det ska kunna gå snabbare än med den här långsamma processen stöter på problem. Att det är harmoniserat är bra, men det innebär att det är väldigt svårt att gå vidare. Vi måste ha specialargument och väldigt tung bevisföring. Det vill vi icke desto mindre göra. Vi har också sagt i den nya svenska kemikaliepolitiken att det är viktigt att vi gör det, inte bara för hur det ser ut i utan också för att förbättra de europeiska reglerna och den europeiska processen. Det finns många anledningar till det. Det gäller oavsett om det är ett minimidirektiv eller inte, så det har ingen betydelse rent rättsligt. Det som är jobbigt nu och gör det mycket besvärligt för oss i vår gemensamma ambition är två saker. Det ena är som sagt att kommissionen inte producerar de vetenskapliga kriterier som enligt reglerna behövs för att kunna göra de här dossiererna, komma vidare och fatta nationella beslut. Det andra är att det finns en ny dom från mot . har försökt gå före på ett område och fått nej på det. Vi har stämt kommissionen för att man inte producerar de vetenskapliga kriterierna, vilket hindrar oss från att gå vidare och förbättra EU:s biocidförordning eller EU:s kemikaliereglering Reach. Skrivningarna i domen mot – hade försökt att just gå före – är väldigt bekymmersamma. Vi tittar nu på hur vi rättsligt kan utmana domslutet, för om det står fast kommer det att bli ännu mycket svårare att göra det vi vill göra, nämligen att stärka den europeiska regleringen men också kunna gå före, när det behövs, med svensk reglering. 154 (V): Det är en väldigt oroväckande information. Det är ett gammalt problem som finns inom EU, nämligen att det är en fri marknad i den ena vågskålen, att företagen ska kunna konkurrera fritt och sälja varor och produkter fritt, och i den andra vågskålen finns det till exempel miljöhänsyn och folkhälsa i enskilda medlemsländer som vill gå före. Vi i vill ha en miljögaranti på EU-nivå, alltså en verklig miljögaranti som säger att man alltid ska kunna gå före på miljöområdet, även om det ibland kan uppfattas som ett litet konkurrenshinder. Då säger vi att miljön är viktigare. Det vore bra ifall vi kunde driva det gemensamt, , gentemot EU. Annars tolkar jag den här debatten som att regeringen för det första vill ha en textilreglering på EU-nivå, kanske ett renodlat textildirektiv, och uppmana våra myndigheter att verka för det. Jag tycker att det är jättebra.