prot · H109127 · 2014-06-17 00:00:00 — Till skillnad från och anser vi att Myndigheten för tillgängliga medier är mycket lämpad att ta över verksamheten. Myndigheten bör även bli ett nationellt kunskapscenter för lättläst och tillgängliga medier, och som stöd för detta uppdrag bör den inrätta ett vetenskapligt råd och ett brukarråd. Det gläder mig att flera av dem som har intresse i frågan, som , och , är på plats på läktaren. Vi ser stora fördelar med det utbyte av erfarenheter och de synergieffekter som blir möjliga när det nationella kunskapscentret vid Myndigheten för tillgängliga medier omfattar alla tillgängliga medier. Skolan har en viktig förmedlande roll för att finna och framför allt stödja personer med nedsatt läsförmåga, fru talman. Regeringen anser därför att Myndigheten för tillgängliga mediers stöd för lättläst även bör riktas till skolan. När det gäller målgruppen för statens insatser för lättläst bör den bestämmas utifrån analyser av behoven. Målsättningen och utgångspunkten bör vara att alla ska ha tillgång till litteratur och samhällsinformation utifrån vars och ens förutsättningar, oavsett läsförmåga. Myndigheten bör ansvara för att ge ut och distribuera lättläst litteratur i den utsträckning behoven inte kan tillgodoses på marknaden. Vi anser inte att staten bör störa den marknad som finns på det lättlästa området utan ska verka för en vital och kreativ tillgång till lättläst litteratur. Jag tycker att det är glädjande att det finns fler aktörer som är engagerade för lättläst litteratur. Myndigheten för tillgängliga medier bör även stödja utgivning och distribution av den oberoende lättlästa nyhetstidningen 8 sidor. För att tillgodose behovet av en oberoende ansvarig utgivare som är frikopplad från myndigheten har vi gjort bedömningen att produktionen av tidningen bör upphandlas. Där har vi dock sett att kulturutskottet har en annan uppfattning, och jag kommer att kommentera den om . Genom att låta Myndigheten för tillgängliga medier ta över ansvaret för lättläst skapar vi nu goda förutsättningar för att fler människor, också de mest svaga läsarna, ska kunna ta del av litteratur och nyhetsförmedling. Det statliga stödet till lättläst ska inte minska, om nu någon hade trott detta, utan snarare öka. Det handlar om hur vi kan få mer och bättre lättläst litteratur och nyhetsförmedling. föreslår nu att regeringen ska utreda frågan om 8 sidor kan bli en del av public service. Ur regeringens perspektiv är det här inte okomplicerat. Det är ingen som betvivlar att public service-bolagen, med sina långa och gedigna journalistiska traditioner och erfarenheter av tillgänglighet, skulle kunna framställa lättläst material av god kvalitet. Det kan de säkert. Det är dock inte samma sak som att det skulle vara lämpligt, eller ens möjligt, att regeringen lägger över ansvaret för 8 sidor på public service. För det första: Att finansiera 8 sidor genom tv-avgiften är tveksamt. Enligt lagen om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst ska radio- och tv-avgiften användas till public service-bolagens kärnverksamhet, som är att producera och sända tv till allmänheten, samt viss kompletterande verksamhet som ska ha en tydlig koppling till kärnverksamheten. För det andra: En ändring av lagen och dessutom en ändring av bolagens uppdrag är en lång process som måste godkännas av . Alternativet skulle då kunna vara att ett eget anslag till public service, öronmärkt för 8 sidor, inrättas i statsbudgeten – ett anslag som troligen skulle behöva omprövas . Som vi ser det innebär en sådan lösning en mindre grad av oberoende för tidningen 8 sidor än om tjänsten skulle upphandlas av Myndigheten för tillgängliga medier och även ett minskat oberoende jämfört med den situation som är . Vi tycker alltså att det är en bättre garanti för oberoende att vi håller oss till det förslag som finns i propositionen. Majoriteten av remissinstanserna har därtill betonat vikten av en oberoende nyhetstidning, vilket också har varit inriktningen i arbetet med propositionen. Det pågår en ständig debatt om public service-bolagens verksamhet och dess påverkan på konkurrenssituationen på mediemarknaden. har ställt frågor om hur uppfyller reglerna om statsstöd till public service. Regeringen har även gett Myndigheten för radio och tv i uppdrag att analysera hur verksamheterna i public service-företagen påverkar mediemarknaden. Mot den bakgrunden är det olämpligt, anser jag, att utöka public service-uppdraget till att också omfatta tryckta medier. Avslutningsvis, fru talman, finns det dock ingenting som skulle hindra SVT från att inom ramen för sitt public service-uppdrag göra sina nyheter tillgängliga också på lätt svenska. Men det är en helt annan fråga. (Applåder) I detta anförande instämde (M). 113 (MP) replik: I motion är vi tydliga med att Myndigheten för tillgängliga medier absolut skulle kunna överta de verksamheter som nämns i propositionen. Det är alltså inte så att vi misstror Myndigheten för tillgängliga medier. Jag var på studiebesök där och blev väldigt imponerad av deras verksamhet. De gör ett fantastiskt jobb. Vi har sagt i våra förslag att vi tycker att det är en väl fungerande verksamhet där . Men vi har sett att man använder ekonomin som orsak till att verksamheten måste övertas av Myndigheten för tillgängliga medier, och vi tycker inte att det stämmer riktigt. Det allvarliga som vi diskuterar i den här debatten är nyhetstidningen 8 sidor och det förslag från regeringen som jag upplever hänger väldigt mycket i luften. Det är som om man har kommit på att ojdå, det fanns visst en fantastisk tidning som anses vara världsledande och som måste omhändertas. Jag skulle vilja fråga kulturministern hur man ser på tidningens publicistiska uppdrag och den journalistik som tidningen ska producera. Ska man låta myndigheten göra det eller ska man lägga ut det för upphandling? Det låter väldigt osäkert. 114 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Det är roligt att har varit på besök på Myndigheten för tillgängliga medier. Jag kan lova att om hon hade varit där skulle hon ha blivit ännu mer imponerad, i synnerhet som man nu också heter Myndigheten för tillgängliga medier och inte, som tidigare, Tal- och . Som flera har varit inne på är det en väldigt imponerande verksamhet med hög teknisk kompetens. Nej, , det är inte ekonomiska skäl som ligger bakom. Det handlar inte om någon form av besparing, om det var det som menade. Om man läser propositionen, som jag hoppas och tror att har gjort, ser man att det finns flera goda skäl till att göra den här förändringen. Ett är att det har varit en väldigt snabb teknisk utveckling. Det innebär att brukarna, som vi kallar dem här, frågar efter nya sätt att ta del av lättläst litteratur. Det kan vara i digital form, i pappersform eller uppläst, som . Distributionen ser helt enkelt annorlunda ut. Marknaden har förändrats och vanorna har förändrats, här liksom på så många andra områden, när vi talar om litteratur och nyheter. Stiftelseformen har inte bara fördelar. Den har fler nackdelar i det här fallet. har dessutom fattat beslut om att statlig verksamhet i normalfallet ska bedrivas i myndighetsform. Därtill kommer att det finns flera statliga aktörer på området och att det är lite svårt att se var ansvarsgränserna går. Det huvudsakliga skälet till att vi valt att lägga just verksamheten lättläst under Myndigheten för tillgängliga medier är att göra området betydligt starkare. 115 (MP) replik: Jag fick lite svar på en fråga i alla fall. Vi har hört flera talare från regeringspartierna här, och de hade olika ingångar i synen på 8 sidors framtid. från tyckte att det skulle vara alldeles för tidigt att göra en utredning, som det finns ett majoritetsförslag om i kulturutskottet. raljerade nästan över att public service skulle kunna få ett sådant uppdrag. Per Lodenius talade om att 8 sidor är viktig och hänvisade till egen erfarenhet av arbete i särskola. påpekade att det hade varit intressant om det som står i betänkandet hade funnits med i utredningen från början, medan kulturministern säger att det inte hade varit möjligt, att det inte skulle fungera och så vidare. Det finns många olika spretiga ställningstaganden runt den omöjliga sak som vi i kulturutskottets majoritetstext ändå anser är möjlig. Om vi ska prata om olika sätt att styra mediepolitiken kan jag säga att regeringen precis har lagt ned Riksdag & Departement. Man kan inte styra vissa saker, som när det gäller om TV4 ska finnas kvar eller inte. Det finns mycket man kan fundera på runt regeringens mediepolitik och vad som är möjligt och inte möjligt. Att utreda brukar aldrig vara omöjligt. 116 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Det blir mycket på en gång. Jag kan tala om att TV4:s beslut inte är en del av regeringens mediepolitik. Jag uppfattar, till skillnad från , mina allianskollegers inlägg som sakliga och insiktsfulla, absolut inte som raljerande, i synnerhet inte inlägget från Per, som talade om att han arbetat på en särskola. Snarare handlar det om hans egna erfarenheter. Men tillbaka till 8 sidor. Det framgår tydligt i propositionen att vi sätter stort värde på att det finns en sådan nyhetstidning med denna kvalitet. Alla som varit uppe i debatten har också betonat det. Vi värnar den, men vi ser också vikten av att tidningen ska vara oberoende, precis som andra medier. Det finns ingen anledning till att det skulle vara annorlunda för dem som har svårare att läsa vanliga tidningar. Det är för att värna oberoendet och trygga tidningen som vi har föreslagit att den ska upphandlas och att det ska finnas medel för den. På ungefär samma sätt har vi upphandlat . Sida svarar för att den finns, men lägger sig inte i materialet, utan tidningen är självständig. Samma frihet och framtid ser vi för tidningen 8 sidor. Eftersom det här är mitt sista replikskifte med vill jag gärna ge en sommarpresent, som vi brukar här i . Det är en bok som jag hoppas ska glädja henne. 117 (S) replik: Det har uttryckts en del dikter och talesätt här. Jag brukar säga att det bästa sättet att lära känna sina medmänniskor är att läsa böcker. Vi är överens om väldigt mycket när det gäller det här betänkandet. är det jag höll mitt anförande, men jag hoppas att det framgick tydligt att vi uppskattar det kunnande och den kompetens som finns inom och som ska föras in i Myndigheten för tillgängliga medier. Det är väldigt viktigt för oss att den kompetensen bevaras och tas till vara. Men jag hade naturligtvis tänkt prata om tidningen, som vi självklart värnar om. Den målgrupp som tidningen vänder sig till har väldigt lite tidningar att välja på. Då är det oerhört viktigt att man har en tidning som är neutral. Det har kommit fram i en del remissvar att man skulle kunna tänka sig ett annat sätt än upphandling. Vi i majoriteten har nog inte riktigt förstått varför det skulle vara så svårt att göra en utredning. En utredning är aldrig något farligt att tillsätta, även om man naturligtvis vill ha en ambition med en utredning. Vi tycker nog att det skulle vara en intressant fråga. Det är ändå politiken som styr. Någon har nämnt att vi har en uppföljning av public service 2017, men det är ändå vi politiker som bestämmer om public service ska ha nya uppdrag. 118 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Det gläder mig att höra att även delar Alliansens uppfattning att det är en bra lösning att verksamheten från förs över till Myndigheten för tillgängliga medier. Det kommer att stärka arbetet, inte minst om man också vill ha ett vetenskapligt råd, ett brukarråd och evidensbaserad verksamhet. Som flera varit inne på kommer den tekniska utvecklingen och de möjligheter som finns att underlätta för många grupper, inte bara för dem som har svårt att läsa därför att de är födda med ett handikapp. Det kan också vara så att man drabbas av demens , kommer till och behöver ta del av lättläst svenska eller har andra skäl. Vi tycker nog ändå att vi har gjort en ordentlig utredning, nämligen den som propositionen vilar på. Som jag sade till tycker vi att det är viktigt att det finns en oberoende nyhetstidning med lättläst information. Jag skulle gärna se att det fanns flera sådana, att det skulle komma andra intressenter som ville ge ut lättläst nyhetsmaterial. Men har vi 8 sidor. Den tidningen är uppskattad och når många. Oberoendet är viktigt. Det är också därför vi har tagit fasta på remissinstansernas synpunkt att det inte är lämpligt att tidningen ges ut direkt av en myndighet. Däremot kan man värna oberoendet genom en upphandling. Det finns flera goda exempel på det, och det är också den modellen vi har förordat. 119 (S) replik: Dess värre finns det inget som talar för ett minskat behov av tidningen. Tvärtom kanske vi får ett ökat behov, med hänsyn till det som ministern nämnde med sjukdomar och annat som man kan drabbas av. Det är fantastiskt bra att vi har den här tidningen, som håller god kvalitet. Vi har inte sagt att tidningen ska finansieras genom tv-avgiften. Ministern uttryckte farhågor kring om den skulle finansieras via budgetanslag. Men jag kan se liknande farhågor redan nu i så fall. Myndigheten kommer att få en budget, och myndigheten måste prioritera. Då får inte tidningen bli bortprioriterad. När det gäller budgetfrågorna kan man inte känna sig tryggare vad gäller tidningen med det här upplägget. Ministern nämnde att EU skulle ha någonting emot budgetstöd, och det har EU . Men det här är ändå ett specialområde. Det vänder sig inte till hela befolkningen, utan till en särskild målgrupp. Det får man väl också hantera i en utredning. Att den ursprungliga utredningen för sammanslagningen inte tog upp det och inte hade med det i sitt utredningsmaterial får man inte ta till intäkt för att vi inte kan göra det . 120 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Här går våra uppfattningar isär. Det handlar inte i första hand om pengar, som jag ser det, utan om vad som är kärnuppdraget för public service. Jag tror inte att är omedveten om den oro som finns inom stora delar av dagspressen över den konkurrens som man upplever att man blir utsatt för från public services sida, i synnerhet som vi nu ser en situation där många tidningar, inte bara i storstäderna utan också i landsorten, har problem att överleva och i många fall kanske också tvingas lägga ned, bland annat därför att människor uppfattar att det kan tänkas vara enklare, billigare och lättare att ta del av material som finns på webben via public service. Att då lägga ytterligare ett material, i det här fallet 8 sidor, på public service tror jag skulle väcka väldigt starka reaktioner, säkert också hos många som står och nära. Därför tror jag, med omsorg om tidningen och den oberoende nyhetsrapporteringen, att det är betydligt bättre att göra som regeringen föreslår i propositionen: upphandla produktionen av 8 sidor och låta den förbli oberoende. Även till har jag en sommarpresent. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 17 § Fristående skolor samt tillsyn och information om skolan betänkande 2013/14:UbU22 Fristående skolor samt tillsyn och information om skolan (prop. 2013/14:112 och prop. 2013/14:191 delvis) föredrogs. 121 (S): Den här debatten ska handla om en proposition om en skärpning av regelverket för de fristående skolorna. Den kommer efter många års debatt och diskussion om det ohållbara och orimliga i att leka marknad i vårt skolsystem. Systemet har på nacken. Under de 20 åren har det varit politiskt kontroversiellt hur detta ska se ut. Från Socialdemokraterna har vi under alla år drivit att vi ska ha stor valfrihet och mångfald men att det inte är rimligt att vi har ett skolsystem där det är helt öppet både för seriösa och för oseriösa huvudmän att kunna starta och driva skolor. Från borgerligt håll har man motsatt sig skärpningar så till den milda grad att har varit låst när det handlat om det här systemet. , , tyvärr tillsammans med , har motsatt sig alla former av skärpningar. Resultatet ser vi med ett system som helt uppenbart har stora bekymmer. Låt mig ta upp några av dem. Elever i kan få höra från till en annan att deras skola inte finns kvar. På frågan vad de ska göra säger huvudmannen, ägaren av friskolan: Det är inte mitt ansvar. Ni får vända er till den kommun där ni bor. Det är inte rimligt. Vi måste kunna garantera att elever i vårt land inte bara får starta en skolgång utan också slutföra den. Därför måste vi ställa krav som gör det möjligt för oss att inte bara säga det, inte bara skriva det i en skollag utan också i praktisk handling se till att det blir så. Det är heller inte ovanligt att vi får rapporter om de företag som driver fristående skolor, och som uteslutande lever på skattemedel. Det är så i skolan , och ska också vara så, att man inte får ta ut avgifter av föräldrar eller elever. Det handlar om att de företagen gör sitt yttersta för att slippa betala skatt i genom orimliga räntesnurror och att förlägga en del av sin organisation i så kallade skatteparadis. Det måste bli slut med det. Det är dags för ordning och reda i vårt skolsystem. Skolan ska inte vara en marknad. Skolan ska inte vara en lekplats för den riskkapitalist som vill förränta sitt kapital. Skolan har en enda och mycket viktig uppgift. Det är att se till att alla barn och ungdomar i vårt land får den utbildning de har rätt till. Det är därför glädjande att vi har lyckats komma överens på några punkter. Vi har kunnat komma överens om att det måste vara en betydligt hårdare kontroll av vilka som får starta fristående skolor, en betydligt hårdare kontroll av vad våra pengar används till och att vi kan följa vad skolpengarna går till på varje enhet. Det är glädjande att vi kan vara överens om att riskkapitalbolagen inte har någonting att göra i vårt skolsystem och att vi kan ställa krav på att det är en långsiktig ägare. Det är också glädjande att vi har kunnat komma överens om att dagens system med konkurrens inte är bra och att vi skulle behöva mer av samarbete. Det som är mindre glädjande är att ingenting av detta märks i den proposition som regeringen lägger fram till . Av den uppgörelse som vi kom överens om – Socialdemokraterna, och de fyra borgerliga partierna – går man nu fram bara med några smärre frågor. De stora tunga frågorna skjuter man i stället framför sig i utredningar som i allra högsta grad lever ett osäkert liv. Jag är väldigt glad att har omvärderat sin politik. Man har till och med bett om ursäkt för sin roll i att se till att vårt skolsystem har kommit dit det har kommit. Det drabbar elever och föräldrar och elevernas rätt till en bra utbildning. Min fråga till de fyra borgerliga partierna är: När tänker ni be om ursäkt för att ni har sett till att vårt skolsystem är där det är? När tänker ni be de elever och föräldrar som drabbas av världens mest marknadsliberala system om ursäkt för att vi är där vi är? Det vore klädsamt, och jag välkomnar verkligen att omvärderat sin hållning. När ska de borgerliga omvärdera och förändra sin hållning? Jag vill yrka bifall till reservation nr 2 som behandlas i betänkandet. Det gäller en av de punkter där jag tror att vi skulle behöva se förändringar för att se till att kunna garantera att det inte bara startas skolor, att man inte bara som förälder och elev har rätt att välja skola utan också att eleven ska kunna fortsätta på den skola som man väljer. Det handlar om att vi vill förändra systemet. Vi vill se till att försäkra oss om att de pengar som vi satsar på skolan verkligen går till det. Vi vill ha mer av samarbete och samverkan i vårt skolsystem så att man kan ställa krav på den huvudman som vill starta skola i en kommun att den har ett samarbetsavtal innan Skolinspektionen beviljar tillstånd. Den etableringsfrihet som i praktiken har rått har lett till en situation där det har startats väldigt många skolor. De kommuner som alltid har ansvaret har inte haft något större inflytande över hur man organiserar skolorna. Resultatet har vi sett i till exempel JB-konkursen. Man kan som elev få höra från till en annan att man inte har någon skola att gå i . Därför föreslår vi socialdemokrater att det ska kunna vara fortsatt möjligt att starta fristående skolor . Men det ska finnas ganska hårda krav på vilka det är som startar skolor, att det är långsiktiga ägare och att de pengar som vi satsar och investerar i elevernas utbildning också går till det. Vi kan ställa krav på att det finns lärare anställda i skolan men också att den som startar en skola har ett samarbetsavtal med den kommun där den startar. I det samarbetsavtalet ska man kunna komma överens om vad som händer om huvudmannen i fråga inte vill eller kan driva skolan vidare. Man ska komma överens om var skolan ska förläggas så att den inte bidrar till ökad segregation, som vi också sett som en effekt av systemet. Tyvärr har vi inte kunnat komma överens om detta med regeringens fyra partier. Tyvärr har de en fortsatt övertro på marknadsmekanismer och tror att det är konkurrensen som kommer att frälsa skolan fastän vi har prövat detta och det inte fungerar. Vi tror mer på samverkan. Det är därför vi menar att det inte räcker med att skriva att man ska ha samråd med kommunen där man ska starta. Vad betyder det egentligen? Det betyder att man måste gå dit och prata, men det finns inga förpliktelser eller skyldigheter. Det blir i praktiken en till intet förpliktande fikastund. Framför allt kommer det inte att förbättra situationen för elever och föräldrar att kunna förutse hur det ska gå med barnens skola. Det är därför jag yrkar bifall till reservation nr 2. Med ett sådant avtal skulle det i praktiken vara så att vi tar bort den fria etableringsrätten. Det skulle bli mycket mer stabilt och mycket lättare att kunna organisera och förutsäga hur det ska gå i vårt skolsystem. Det är därför viktigt att vi kommer att genomföra det. Om vi inte får göra det i denna riksdag kommer Socialdemokraterna att driva detta i den kommande valrörelsen. Jag tror att svenska folket, föräldrar och elever har fått nog av detta marknadsexperiment. Det är dags att vi tar ett gemensamt tag och ett gemensamt ansvar för den svenska skolan. Då är kravet på samarbetsavtal i allra högsta grad rimligt. Avslutningsvis vill jag säga att en del av de steg som tas med propositionen är bra. Men det är ganska små steg. Jag förutsätter att de partier som ingick i överenskommelsen tar den på samma allvar som vi socialdemokrater gör och att de tunga förslag som finns i överenskommelsen nu tas fram i form av propositioner. Jag förutsätter att man inte bara skjuter det hela framför sig i form av utredningar och att de uppenbara åsiktsskillnader som finns i den borgerliga alliansen inte förhindrar att man kommer fram med förslag som i praktiken förbjuder riskkapitalbolag att verka i skolan. Jag förutsätter att man kommer fram med förslag som öppnar upp skolan så att vi som föräldrar, medier och medborgare kan följa vad som händer med de pengar som vi satsar på skolan och på elevernas utbildning. Jag förutsätter att det inte fortsätter som , då pengarna hamnar på avvägar i skatteparadis. Jag förutsätter att vi med rak rygg och utan tvekan ska kunna säga till landets elever att det inte bara handlar om skolplikt och rätt att välja skola, utan att de också har rätt att få gå i en skola som håller hög kvalitet och där man inte bara kan börja utan också avsluta sin skolgång. Den skyldigheten har vi. är det inte så. Det är därför Socialdemokraterna nu lägger fram en rad förslag för att förändra systemet. Vi säger ja till valfrihet, och vi säger ja till mångfald. Men vi vill förändra systemet så att vi också gemensamt kan garantera alla barn i vårt land en bra skolgång oavsett vilken skola deras föräldrar väljer. 122 (MP): Den nu aktuella propositionen handlar om en del av det regelverk för fristående skolor som behöver uppdateras. Flera viktiga frågor har hänskjutits till den pågående , bland annat frågan om syftet med verksamheten och möjligheten att ha som huvudregel att ekonomiskt överskott ska återinvesteras i verksamheten.