prot · H10986 · 2014-03-19 00:00:00 — Alla elever kan med rätt stöd och hjälp lyckas i skolan. Det gäller att skapa möjligheter utifrån elevernas förutsättningar, och med ökade möjligheter stiger motivationen. Det är viktigt att utgå från elevens behov när vi blickar framåt. Är det någon som säger emot mig om det? Nej, naturligtvis inte. Det räcker att titta på reservationerna så ser vi vilken grundinställning som alla partier enats om. Hur hanterar vi då förslagen, och hur mycket påverkar egentligen det politiska spelet, om man får kalla det så, eller aktionerna som vi har det som ändå berör hundratusentals elever? I mitt parti är vi glada över de olika programmen och att också yrkesprogrammen har utvecklats och yrkeskunnandet har uppvärderats. Jag kan inte låta bli att ta tillfället i akt och läsa vad jag själv sade i en interpellationsdebatt i kammaren 1999. Jag sade: Tendensen att undervärdera praktisk kunskap är förkastlig för samhällets välstånd och den enskildes välbefinnande. Samhället har ansvar för att praktiska och teoretiska intressen stimuleras och utvecklas i människors kunnande, att människors olikheter värderas och respekteras i utbildningssystem, i yrkesprofession och inom de funktioner som faktiskt aldrig har erkänts som yrkesarbete. Vidare sade jag: Ska den människosyn som finns tydlig i läroplanen förverkligas i skolans verksamhet måste det praktiska kunnandet uppvärderas och ges en central plats. Alltsedan dess har jag och mina kamrater kämpat för att det viktiga kunnandet som ligger i handens kunskap och yrkeskunnandet skulle komma in igen. Jag blev en gång av dåvarande utbildningsministern kallad för kunskapsfientlig när jag tog upp det. Det har under dessa år varit en strid för att få igenom att det måste återerövras. Kunnandet som behövs i de praktiska hantverksyrkena måste återerövras. Vi hade en period när det inte fanns någon som helst utbildning inom vissa hantverksyrken. Men finns det nya möjligheter att välja utifrån förutsättningar och intresse. De nationella programmen ger fler möjligheter att välja program som passar elevens inriktning i livet . Vi har en skola där kunskaper värderas lika och där alla får vara med utifrån sina behov och färdigheter. De som vill gå direkt ut på arbetsmarknaden ges ändå en möjlighet att ha någon typ av yrkeskunnande. För dem som vill satsa på akademiska studier genom högre utbildning finns möjlighet för alla till behörighet inom gymnasieskolans ram. Detta är möjligt tack vare att vi har en mångfald av aktörer som kan ge gymnasieutbildning. Vi hade aldrig haft den goda kvaliteten på vår gymnasieutbildning om vi inte haft en mängd friskolor, som vi kallar dem, eller enskilda utförare som utför gymnasieutbildning. Inom branscherna när det gäller det tekniska och hantverksmässiga kunnandet är det de som har dessa skolor. Det är en fördel att vi också får branschnära utbildningar. Vi har introduktionsprogrammen, som möter upp de elever som av skilda skäl inte har haft så lång skoltid att de ens har haft möjlighet att nå de mål som har i vårt land. Det kan också finnas andra skäl – splittrade hem eller något annat olyckligt som kan påverka. Vi har alltså fem introduktionsprogram som kan erbjuda dem kunskap som de återerövrar de kunskaper de skulle ha haft med sig in på utbildningarna. På yrkesintroduktionen får eleverna en yrkesinriktad utbildning som underlättar för dem att etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till hela yrkesprogram. Eleven ska både kunna läsa ämnen från som han eller hon inte är behörig i och ämnen från nationella program i gymnasieskolan. Det är en bra anpassning utifrån elevens horisont dels för eleven, dels för att gymnasieskolan ska kunna få den genomströmning som alla vill uppnå. Mycket är positivt med de förändringar som har gjorts, men det finns utmaningar framöver. Vi vet att teknikprogrammen på vissa håll har fått en del kritik för att det har varit otydliga direktiv från och annat. Vi måste jobba med kvaliteten . Men vi har en bredd på teknikutbildningar, och vi har en bredd på de yrkesförberedande utbildningarna. kommer också lärlingsutbildningarna med en ökad kvalitet. Jag hoppas att ni har sett att propositionen om gymnasieingenjörsutbildningen kom . Detta är välkommet i ett samhälle som efterlyser yrkeskunnigt folk inom olika sektorer. Vi har gjort jättemycket, och det är jag glad över att kunna säga här i min sista debatt om gymnasieskolan. Jag har fått vara med på en resa till och sett att vi har åtgärdat de problem som vi hade och som vi gång efter annan ältade, diskuterade, debatterade och letade efter lösningar på. Det finns utmaningar, och det kommer det alltid att göra. Om vi tror att vi kan göra en gymnasieskola för elever som är fullgod rakt av har vi hamnat fel. Då skulle vi stagnera, och det vill ingen av oss politiker göra. Jag tror att vi ska vara öppna och med öppna sinnen se att allt – livet, samhället, gymnasieutbildningarna och våra elever – är i en föränderlig process . Därför krävs förändringar, och därför måste vi gå vidare. Men den start vi har gjort nu är jag innerligt och i djupet av mitt hjärta tacksam för. Det gäller också resursfrågan, där vi tydligt har skrivit i skollagen att skolhuvudmännen ska se till att vi har en likvärdig utbildning inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas. Vi ska också ha en fördelning av resurser efter elevens förutsättningar och behov. Det är viktigt att slå fast också i fortsättningen. Själva resursfördelningen är en angelägenhet, men ramarna för verksamheten enligt skollagen är tydliga. Alla de rika möjligheter som finns får jag vara med om, och mina barnbarn får möta dem. Så får vi tänka lite till mans inför allt det som vi får vara med och påverka. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) betänkande 2013/14:SoU12 Socialtjänstfrågor föredrogs. 114 (S): Detta motionsbetänkande om socialtjänstfrågor tar upp flera frågor som har stor inverkan på enskilda människors liv. Låt mig därför börja med försörjningsstödet – det som i dagligt tal kallas socialbidrag. Det tål verkligen att poängteras att försörjningsstödet är tänkt som ett kortvarigt bistånd tills en person eller ett hushåll har kommit på fötter. Det har aldrig varit meningen att det ska klara av att kompensera brister i våra socialförsäkringssystem när både a-kassa och sjukförsäkring krackelerar. Försörjningsstödet är ytterst en fråga om överlevnad. För ett antal personer och familjer blir försörjningsstödet tyvärr långvarigt. Ofta är det ett resultat av arbetslöshet. Vi vill därför understryka vikten av en mer aktiv jobbpolitik på nationell nivå. Det handlar inte minst om att ge Arbetsförmedlingen bättre förutsättningar att göra ett bra jobb. Det kan också behövas en översyn av på vilket sätt kommunerna kan stimuleras att ge rätt stöd till dem som har gjorts beroende av försörjningsstöd så att de ska komma på fötter igen. Men kom ihåg att socialsekreterarna är experter på socialt arbete! De är i grunden inte arbetsförmedlare. Försörjningsstödet handlar just om överlevnad, och det är rimligt att man kombinerar det med olika former av stöd för att var och en så snart det är görligt ska kunna klara sin egen försörjning. Att ensidigt tala om ökade krav och motprestationer av olika slag riskerar i detta sammanhang att bli kontraproduktivt. blir det fler och fler av våra dagliga ärenden som sköts via internet. Allt fler myndigheter och företag hänvisar till sina webbplatser både för information och kontakt. Ansökningar till lediga jobb görs ofta via nätet, liksom tidsbokningar inom hälsovården. Samma utveckling präglar skolan, där eleverna förutsätts ha tillgång till dator med internetuppkoppling hemma. Regeringen har på olika sätt fortsatt att driva på den här utvecklingen, vilket det i och för sig finns flera rationella skäl till. Men då borde regeringen också utreda möjligheten att låta kostnader för dator och internetuppkoppling ingå i riksnormen för försörjningsstöd. Detta har vi påtalat . Låt mig nu göra några nedslag i ett annat viktigt område i betänkandet: behovet av en fortsatt översyn av den sociala barn- och ungdomsvårdens organisation. Samhället ska prioritera barn och ungdomar som behöver stöd och hjälp, även i tider av ekonomisk kris. Vi har ett gemensamt ansvar för alla barn. Alla barn har rätt till en bra uppväxt och möjligheter att utvecklas efter sina egna förutsättningar. De insatser som samhället erbjuder måste hålla hög kvalitet och vara likvärdiga över landet. Kritik från bland annat tillsynsmyndigheter, barnrättsorganisationer och enskilda pekar på brister som behöver åtgärdas. Det handlar om brister i handläggning, ansvarstagande och skydd för barn, skillnader mellan kommuner, bristande delaktighet och tillämpning av barnperspektivet samt kompetensbrister i . Regeringen borde ta initiativ till en utredning med uppdrag att göra en sektorsövergripande översyn och utvärdering av hela den sociala barn- och ungdomsvårdens organisation. Ett område som har fått viss uppmärksamhet är situationen gällande de så kallade HVB-hemmen. Vi anser att det måste krävas tillståndsgivning för alla HVB-hem. Kraven är alldeles för lågt ställda och måste skärpas i lagstiftningen. Det gäller såväl innehållet i vården som personalens kompetens och lämplighet samt utvärdering av verksamhetens resultat. Återkommande brister som inte rättas till borde självfallet leda till att tillståndet för verksamheten upphävs. I ljuset av bristerna som har förekommit i privata HVB-hem borde ett nytt regelverk utvecklas för att säkerställa kvaliteten och likvärdigheten i privat HVB-verksamhet. Ägarna bör vara seriösa och långsiktiga och bör även tydligt kunna redovisa verksamhetens ekonomi på enhetsnivå. Offentlighetsprincipen och meddelarskydd ska gälla. Verksamheter som rekryterar familjehem och säljer sina tjänster till kommunerna i form av familjehem med tillhörande konsulentstöd ökar snabbt. Det finns flera förklaringar till detta, men den strukturella förändringen i form av snabbt växande privat familjehemsvård har inte följts av någon större reglering trots att reglerna för ansvar, befogenheter och sekretessfrågor är otydliga. Verksamheter som ger insatser direkt till familjehemsplacerade barn måste vara tillståndspliktiga med hänsyn till kravet på kvalitet och säkerhet. Vi får ofta höra att tillgången på familjer som är beredda att öppna sina hem för barn som av ett eller annat skäl inte kan bo med sina biologiska föräldrar är alldeles för dålig. Det är alltså alldeles för få familjer. finns det ingen övergripande bild av hur det ser ut i landet i fråga om familje- och jourhem. Ett nationellt register skulle kunna vara till hjälp vid kontroll av antalet barn i olika familjehem men skulle också göra det möjligt att kontinuerligt följa upp verksamheten och utvecklingen. När det gäller den sociala barn- och ungdomsvården finns med andra ord en rad frågor som regeringen borde låta utreda. När det gäller tillståndsplikt för privata konsulentstödda verksamheter borde regeringen se till att den LVU-utredning som har lagt fram förslag om det här får en snabb beredning i den delen. vill jag säga några ord om stöd och skydd för brottsoffer. Det kommunala självstyret är en hörnsten i den svenska samhällsmodellen. Men det blir ett problem när det kommunala självstyret innebär att kommuner kan säga nej till att ta sitt ansvar för att erbjuda den som blir slagen en . När det gäller den här specifika frågan måste vi göra ett avsteg och införa en tvingande lagstiftning som säkerställer skydd för kvinnor och barn som har utsatts för våld som är så farligt att de behöver vistas på en ny ort. Regeringen borde tillsätta en utredning med syfte att ta fram en modell för hur kommunexterna placeringar av personer som har utsatts för våld i en nära relation kan ske effektivt och proportionerligt spritt över . När det sedan gäller stöd och skydd till våldsutsatta kvinnor och tjejer med funktionsnedsättning finns det stora brister. uppmärksammade senast i sin rapport från våld – en vägledning om skyddat boende att kompetensen om dessa kvinnors dubbla utsatthet måste bli högre både bland personer som arbetar med våldsfrågor inom och på skyddade boenden. Det bör införas föreskrifter om att kvinnor och barn ska få stöd i enlighet med socialtjänstlagen. Kommunen ska enligt socialtjänstlagen ge stöd och hjälp både till kvinnan och till barnen vid misshandel inom familjen. Detta stöd finns inte i alla kommuner, kvaliteten är ojämn och stödet ges oftast av idéburna kvinnojourer. Den nationella samordnaren har i uppdrag att åstadkomma en kraftsamling i arbetet med att motverka våld i nära relationer. Uppdraget ska redovisas . Mot den bakgrunden avstår vi i detta betänkande från att reservera oss, men vi förbehåller oss rätten att återkomma. Vi socialdemokrater står naturligtvis bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande vill jag avsluta med att yrka bifall till reservation 11. I detta anförande instämde , , och (alla S). (forts. 18 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 16 § Beslut om ärenden som slutdebatterats TU11 Kollektivtrafik Punkt 2 (Ökad kollektivtrafik) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP) Votering: 167 för utskottet 117 för res. 2 16 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 18 FP, 18 C, 17 SD, 17 KD För res. 2: 96 S, 21 MP Avstod: 16 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 SD, 3 V, 2 KD Punkt 4 (Biljettsystem m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (S, MP, V) Votering: 166 för utskottet 133 för res. 4 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 18 FP, 18 C, 17 SD, 16 KD För res. 4: 96 S, 21 MP, 16 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 SD, 3 V, 3 KD Punkt 6 (Färdtjänst och tillgänglig kollektivtrafik för personer med funktionsnedsättning) 1. utskottet 2. res. 6 (SD) Votering: 267 för utskottet 17 för res. 6 16 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 97 M, 21 MP, 18 FP, 18 C, 17 KD För res. 6: 17 SD Avstod: 16 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 SD, 3 V, 2 KD Punkt 8 (Gotlandstrafiken) 1. utskottet 2. res. 9 (S, MP, V) Votering: 167 för utskottet 133 för res. 9 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 18 FP, 18 C, 17 SD, 17 KD För res. 9: 96 S, 21 MP, 16 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 SD, 3 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU16 Proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val Punkt 1 (Fördelning av mandat i allmänna val) 1. utskottet 2. res. (V) Votering: 284 för utskottet 16 för res. 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 97 M, 21 MP, 18 FP, 18 C, 17 SD, 17 KD För res. : 16 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 SD, 3 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. NU29 Granskning av meddelande om en klimat- och energipolitisk ram 2020–2030 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 1 (S) 3. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 2 (MP) 4. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 3 (SD) 5. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 4 (V) Förberedande votering 1: 17 för res. 3 18 för res. 4 265 avstod 49 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 21 för res. 2 15 för res. 4 264 avstod 49 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 97 för res. 1 21 för res. 2 182 avstod 49 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 150 för utskottet 96 för res. 1 54 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 18 FP, 18 C, 17 KD För res. 1: 96 S Avstod: 21 MP, 17 SD, 16 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 SD, 3 V, 2 KD 17 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FöU9 Vissa frågor om militär verksamhet m.m. Punkt 1 (Grundorganisatoriska frågor m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 283 för utskottet 17 för res. 1 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 97 M, 21 MP, 18 FP, 18 C, 16 V, 17 KD För res. 1: 17 SD Frånvarande: 16 S, 10 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 SD, 3 V, 2 KD Punkt 2 (Skjutfält och övningsverksamhet m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (MP) Votering: 263 för utskottet 21 för res. 2 15 avstod 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 97 M, 18 FP, 18 C, 17 SD, 17 KD För res. 2: 21 MP Avstod: 15 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 SD, 4 V, 2 KD (V) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Natoverksamhet på svenska övnings- och skjutfält) 1. utskottet 2. res. 4 (V) Votering: 279 för utskottet 20 för res. 4 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 96 M, 17 MP, 18 FP, 18 C, 17 SD, 17 KD För res. 4: 4 MP, 16 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 SD, 3 V, 2 KD Punkt 5 (Vindkraft) 1. utskottet 2. res. 8 (MP) Votering: 261 för utskottet 21 för res. 8 18 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 97 M, 18 FP, 18 C, 15 V, 17 KD För res. 8: 21 MP Avstod: 17 SD, 1 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 SD, 3 V, 2 KD Punkt 9 (Finansieringen av Hemvärnet) 1. utskottet 2. res. 14 (S, MP, V) Votering: 167 för utskottet 133 för res. 14 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 18 FP, 18 C, 17 SD, 17 KD För res. 14: 96 S, 21 MP, 16 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 SD, 3 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FöU10 Säker och ansvarsfull hantering av radioaktivt avfall – genomförande av kärnavfallsdirektivet Kammaren biföll utskottets förslag. JuU9 Genomförande av EU-direktiv om informationsutbyte vid trafiksäkerhetsrelaterade brott Kammaren biföll utskottets förslag. JuU16 Processrättsliga frågor Punkt 3 (Trygghet och ordning vid förhandlingar) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 282 för utskottet 18 för res. 1 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 97 M, 21 MP, 18 FP, 18 C, 16 V, 17 KD För res. 1: 1 S, 17 SD Frånvarande: 16 S, 10 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 SD, 3 V, 2 KD (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 4 (Tolkning i domstol) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 165 för utskottet 134 för res. 2 1 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 18 FP, 17 C, 16 SD, 17 KD För res. 2: 96 S, 21 MP, 1 SD, 16 V Avstod: 1 C Frånvarande: 16 S, 10 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 SD, 3 V, 2 KD Punkt 11 (Fri kvot) 1. utskottet 2. res. 9 (MP) 3. res. 10 (V) Förberedande votering: 21 för res. 9 16 för res. 10 263 avstod 49 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 166 för utskottet 21 för res. 9 112 avstod 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 18 FP, 18 C, 17 SD, 17 KD För res. 9: 21 MP Avstod: 96 S, 16 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 SD, 3 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU17 Hushållningen med mark- och vattenområden Punkt 1 (Hushållningen med mark- och vattenområden) 1. utskottet 2. res. 2 (MP) 3. res. 3 (SD) Förberedande votering: 21 för res. 2 17 för res. 3 262 avstod 49 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 149 för utskottet 21 för res. 2 129 avstod 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 18 FP, 18 C, 17 KD För res. 2: 21 MP Avstod: 95 S, 1 M, 17 SD, 16 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 SD, 3 V, 2 KD Punkt 3 (Vattenverksamheter) 1. utskottet 2. res. 5 (S, MP, V) Votering: 167 för utskottet 133 för res. 5 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 18 FP, 18 C, 17 SD, 17 KD För res. 5: 96 S, 21 MP, 16 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 SD, 3 V, 2 KD Punkt 4 (Stranderosion) 1. utskottet 2. res. 6 (SD) Votering: 283 för utskottet 17 för res. 6 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 97 M, 21 MP, 18 FP, 18 C, 16 V, 17 KD För res. 6: 17 SD Frånvarande: 16 S, 10 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 SD, 3 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU11 Gymnasieskolan Punkt 1 (Övergripande frågor om gymnasieskolan) 1. utskottet 2. res. 1 (S) Votering: 187 för utskottet 96 för res. 1 16 avstod 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 21 MP, 18 FP, 18 C, 17 SD, 17 KD För res. 1: 96 S Avstod: 16 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 SD, 3 V, 2 KD Punkt 4 (Behörighet till gymnasieskolan genom folkhögskolestudier) 1. utskottet 2. res. 4 (MP, V) Votering: 262 för utskottet 37 för res. 4 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 97 M, 18 FP, 17 C, 17 SD, 17 KD För res. 4: 21 MP, 16 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 3 SD, 3 V, 2 KD Punkt 5 (Grundläggande högskolebehörighet för alla elever) 1. utskottet 2. res. 5 (S, MP, V) Votering: 167 för utskottet 133 för res. 5 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 18 FP, 18 C, 17 SD, 17 KD För res. 5: 96 S, 21 MP, 16 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 SD, 3 V, 2 KD Punkt 7 (Lärlingsutbildning) 1. utskottet 2. res. 9 (MP) Votering: 167 för utskottet 21 för res. 9 112 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 18 FP, 18 C, 17 SD, 17 KD För res. 9: 21 MP Avstod: 96 S, 16 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 SD, 3 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 18 § (forts. från 15 §) Socialtjänstfrågor (forts. SoU12) 115 (MP): har vi att behandla totalt 145 motioner inom område från den allmänna motionstiden. Vi hinner inte diskutera dem alla, men jag tycker att behandlingen ofta är något svepande. majoritet skriver att man avstyrker alla motionsyrkanden främst mot bakgrund av pågående arbete på området. Jag delar inte denna uppfattning till fullo. Visserligen förekommer politiskt arbete hos regeringen och andra instanser i vissa delar, men i andra fall är det lite av en dimridå som riskerar förhala förbättringar i samhället. Jag står givetvis bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag här bifall endast till reservation nr 11. Mitt fokus är att fortsätta att problematisera Alliansens mycket väl frekvent använda begrepp arbetslinje respektive utanförskap. Frågan om dator och internetuppkoppling ska vara inkluderade i en skälig levnadsnivå är mycket intressant i detta sammanhang. Vi diskuterade frågan också för nästan precis här i kammaren. Det vore intressant att borra djupare i frågan. Problemet är att frågan lite grann har lämnats åt sitt öde i det kommunala självstyret. Man gör lite som man vill mellan kommuner och mellan olika enskilda handläggare, och det kan inom en kommun skilja sig mellan stadsdelar. Vi lever i ett modernt kunskapssamhälle. Dator och internet behövs i allt högre grad, som föregående talare var inne på, till vardagliga ärenden såsom att söka jobb och betala räkningar. Banker lägger ned kontor, och det blir fler avgifter på de fysiska bankkontor som finns. Det är en fördel att betala räkningarna med hjälp av datorn.