prot · H20922 · 2014-11-14 00:00:00 — Jag måste erkänna att jag inte kan alla detaljer kring det här, men alla som är insatta säger att det är mycket säkrare att ha oberoende härdkylning och sätta in det som en permanent del av systemet. Ifall man inte kan leverera detta för våra äldsta och osäkraste reaktorer säger väl det någonting om hur illa det är ställt med de reaktorerna. Om de inte kan leva upp till säkerhetskraven kanske det är bättre att de inte får fortsätta. Då kanske de faktiskt har gjort sitt. Är det verkligen så att vi ska ha olika säkerhetskrav på olika reaktorer, ministern? Ska vi ha ett B-lag för våra farligaste och äldsta kärnkraftsreaktorer? Jag undrar också om det höjda försäkringsbeloppet. Kärnkraften bär inte sina samhällsekonomiska kostnader fullt ut. Det innebär i praktiken att den revolution av förnybar energi som vi vill se står tillbaka därför att vi har väldigt mycket kärnkraft som indirekt subventioneras av staten. En del av denna subvention består i att ägarna till de svenska kärnkraftverken inte kommer att behöva stå för kostnaden fullt ut vid en olycka. För höjde man i försäkringsbeloppet till , så att man får betala lite till. har vi en EU-förordning som säger att det ska vara , vilket blir . Ministern säger att vi måste vänta på de andra EU-länderna innan vi får det här på plats. Jag vill erinra om att vi hade ett antal sådana här debatter innan den nya socialdemokratiskt och miljöpartistiskt ledda regeringen tillträdde. deltog i de debatterna. Vi ville att den skulle gå före och införa högre belopp i försäkringskraven här och . Vi menade då att ett enskilt medlemsland kan göra det. När jag tittar på hur olika länder agerat ser jag att och infört det högsta beloppet på kärnkraftverken i sin lagstiftning. Även och har infört ett mycket högre försäkringsbelopp än vad vi har i . Jag undrar fortfarande vad går och väntar på. Jag har all respekt för att ni driver på på EU-nivå; man vill ju att alla EU-länder ska ta sitt ansvar. Men vi borde kunna göra mer här i också. Annars blir det så att vi fortsätter att indirekt subventionera kärnkraftsindustrin. Det är den förnybara energin som betalar det stora priset för det. På är det miljön, klimatet och hela vår framtid som betalar det stora priset. 32 (M): Det är riktigt att jag har ställt en interpellation på temat kärnkraftens säkerhetskrav. Låt mig tydligt slå fast att vi naturligtvis ska ha ändamålsenliga och välmotiverade säkerhetskrav på kärnkraftsreaktorerna. Anledningen till att jag ställde den interpellationen var att jag var lite orolig över de uttalanden som statsrådet gjort. Oron gällde att det skulle bli ideologiska säkerhetskrav som inte var baserade på expertis, forskning och analyser. Jag är dock glad över den interpellationsdebatt vi hade då och den ställning statsrådet intagit, vilken jag tycker är mycket mer nyanserad än den vi märkte av i valrörelsen. Man blir möjligtvis lite mer begränsad som statsråd, då man har att ta hänsyn till andra partier och även de internationella konventioner vi har. Jag är också glad att statsrådet och jag hade en diskussion om den oberoende myndigheten och vikten av dess oberoende. har tidigare i debatten nämnt att han inte är så väl insatt i hur den oberoende härdningskylningen ska funka. Men han är ändå beredd att ställa andra krav än vad SSM gör. Jag tycker att detta är signifikant. Det är oerhört viktigt att de krav som ställs baseras på expertisen och forskningen. Jag noterar också från den tidigare interpellationsdebatten att statsrådet har ett stort förtroende för SSM som myndighet och vill följa de internationella avtal vi har. nämner vidare de äldre reaktorerna. Detta har också statsrådet och jag varit inne på i vår debatt. Ja, det finns naturligtvis äldre reaktorer i . Men det är viktigt att nämna att de också är moderniserade. Flera av dem har moderniserats kraftigt . Man har investerat stora resurser för att modernisera dem, och i takt med det har säkerhetsnivån på kärnkraften höjts. Det har man gjort på grund av de krav som SSM ställt. Som jag inledningsvis var inne på är det viktigt att vi ställer ändamålsenliga och välmotiverade krav, så detta är bra. Den oberoende härdkylningen var en av huvudpoängerna i denna interpellation. Frågan om att den inte är exakt likadan på de olika reaktorerna tycker jag att statsrådet besvarar på ett bra sätt. Det är väl värt att notera att säkerhetsnivån höjs i samtliga reaktorer genom den oberoende härdkylningen, vilket naturligtvis är bra. Jag hoppas att statsrådet kommer att behålla den ställning hon intagit sedan hon blev minister. Det vore bra för den framtida energiförsörjningen. Jag är dock fortfarande orolig över uttalanden som statsrådet i samband med energiöverenskommelsen gjorde om att flera reaktorer kommer att stängas . Vägen dit, menade statsrådet, skulle gå genom bland annat högre säkerhetskrav. Är det fortfarande så? 33 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar för den fortsatta debatten om säkerheten hos de svenska kärnkraftsreaktorerna, vilket är ett viktigt ämne. Det är och regeringens uppfattning att vi ska ha höga säkerhetskrav på svenska reaktorer. Jag förstår, förutsätter och hör aktivt i debatten att det är någonting som både moderata och vänsterpartistiska riksdagsledamöter stöder. Jag tror inte att det är där den stora åsiktsskillnaden finns i svensk kärnkraftspolitik . Vi ska ha höga säkerhetskrav på de svenska reaktorerna. Jag tror att det är helt uppenbart för svenska folket att det blir en allt viktigare fråga. Som interpellanten säger har vi allt äldre kärnkraftsreaktorer i , och naturligtvis blir då säkerhetsfrågan än mer påtaglig. Detta avser jag som ansvarig minister att följa noga så att vi säkerställer att vi från myndighetshåll och regeringens håll följer upp och tar till oss den internationella kunskapen och analyserna och verkställer de internationella besluten om säkerhet men att vi gör det på ett adekvat sätt för de svenska kärnkraftsreaktorerna. När det gäller specifikt den diskussion som tog upp om den oberoende härdkylningen kan jag konstatera att myndigheten har aviserat att man vill se den funktionen på plats . Det är en viktig funktion. När alla andra nödsystem är utslagna för elsystem och system av annan karaktär så måste det fortfarande gå att kyla härden. Det finns mobila system som kan höja denna säkerhet på ett avsevärt sätt. Myndigheten som har att besluta och har detta på sitt bord har aviserat att man vill säkerställa att de är på plats . Den har också sagt att det bör finnas permanenta lösningar. Detta är säkerhetskrav som ställs på samtliga reaktorer. Med det känner jag att vi i just den säkerhetsdelen har en bra ordning på torpet och inte darrar på manschetten från regeringens sida när det gäller att aktivt följa säkerhetsstandarden på svenska kärnkraftverk. Detta gäller oavsett var man står i den riktigt ideologiska frågan, det vill säga kärnkraftens vara eller inte vara, och om man tror att det är ett energisystem som har en långsiktig framtid i eller inte. Där står med en syn och med en helt annan syn. Det jag och har varit tydliga med är att säkerheten är ett av de moment man måste jobba väldigt aktivt med när man har kärnkraft. Det är också en av anledningarna till att vi tror att vi framöver vore mycket tryggare och tydligare om vi i använde förnybar energi och inte energi från kärnreaktorer. De kärnkraftverk vi har och avfallet måste vi hantera. Det ska vi göra oerhört säkert och professionellt och på det tekniskt mest avancerade sättet för att så mycket vi bara kan trygga säkerheten för dagens samhälle men också för de kommande generationerna som tyvärr kommer att behöva hantera detta framöver. Jag förstår av debatten och av interpellanten att man önskar ökade beloppsgränser i försäkringsdelen när det gäller kärnkraften. Det tycker också regeringen, och den här kammaren som redan har beslutat om en lagstiftning som man vill ska träda i kraft. Problemet är att det är knutet till ett beslut där har sagt att vi ska göra det gemensamt. Därför kan det inte komma på plats förrän vi får ett ikraftträdande av ändringsprotokollet. Man jobbar aktivt med den frågan. Vi följer det och hoppas på en snar ratificering. 34 (V): När vi inför ökade säkerhetskrav på våra kärnkraftverk ska det vara samma för alla. Man ska inte tumma minsta lilla på säkerheten. Klimat- och miljöministern sade precis det i den tidigare interpellationsdebatten med . Det är precis det man gör när man skriver sin promemoria att för de äldsta reaktorerna som förväntas tas ur bruk efter 2012 ska man ha en kompensatorisk lösning. Det ska alltså inte vara en oberoende härdkylning som man ålägger de andra reaktorerna att ha. Det borde vara självklart att det ska vara samma för alla. Kan man inte leva upp till det för att det är så gamla kärnkraftverk ska man inte fortsätta. Vi kan inte kompromissa med säkerheten. Det är också en fråga till moderaten . Anser att den kompensatoriska lösningen med en mobil enhet för kylningen är exakt lika säker som oberoende härdkylning? Då borde man i så fall kunna ha det på alla reaktorer. Det är bra att ni driver på i EU, . Men enskilda medlemsländer kan gå före och höja försäkringsbeloppet. Det har , , och gjort. Vi i borde också göra det. Jag förstår inte varför det ska vara så svårt att göra det när en enig riksdag har beslutat om det. Det vore ett steg mot att kärnkraften ska ta ett större samhällsekonomiskt ansvar, precis som ni säger i regeringsförklaringen. 35 (M): Statsrådet var först inne på höga säkerhetskrav. Jag nämnde också inledningsvis att det var viktigt. Hon fortsätter med ett resonemang om att med äldre reaktorer blir den frågan alltmer aktuell. Jag vill återigen påminna om att de allra flesta har gått igenom väldigt stora moderniseringar . Det har naturligtvis höjt säkerheten. Vi i tycker tillsammans med Alliansen i vår energiöverenskommelse att man ska fortsätta med och utveckla förnybart, och vattenkraften ska finnas där. Men vi ser också att man ska kunna ersätta några av de tio reaktorer som finns, och då ökar säkerheten ytterligare. Det är den ståndpunkten. Jag noterar att statsrådet nämnde syn på kärnkraften långsiktigt och hur den skiljer sig från syn. Det finns ingen tvekan om det. Vi står i olika läger där. Men den stora frågan är hur regeringens position är om kärnkraften. Det är fortfarande en osäkerhetsfaktor. Jag fick frågan från om hur säker den mobila kylningen är. Jag kan inte svara på det. Jag tror inte heller kan det. Det är hela min poäng. Jag vill att SSM, som är den oberoende myndigheten, ska vara oberoende. Det är de som är experterna och kan den frågan. Det är de som har gjort bedömningen och avvägningen, och jag litar på den. Jag noterar sedan den tidigare debatten att det gör också statsrådet. 36 Klimat- och miljöminister (MP): Tack för en debatt om det viktiga ämnet kärnkraftreaktorers säkerhet! Regeringen kommer inte att med en tum vika från att vi ska ha en hög säkerhet, den allra bästa möjliga, på de svenska kärnkraftverken. Därför kommer vi behöva följa frågan noggrant och implementera säkerhetsåtgärder allteftersom. Det är så man bygger säkerhet på kärnkraftssidan. Jag håller inte med om att allt skulle bli mycket säkrare i och i världen om vi fick nya kärnkraftreaktorer. Det finns en inneboende osäkerhet om kärnkraft som teknisk lösning på energiförsörjningen. Vi såg olyckorna i som ett bevis på detta. Det är väldigt många saker som inte går att förutse. I en allt osäkrare värld som vi just nu står inför ska vi vara väldigt tydliga med att den typen av energiproduktion som innefattar så stora säkerhetsrisker som den ändå gör i praktiken kanske inte är den allra bästa i en värld med mer våldsamhet och osäkerhet. Det vi ser är att vi har en åldrande kärnkraftpark i . Det gör att vi måste vara väldigt lyhörda inför de säkerhetsstandarder som behöver implementeras, och jag avser att följa detta noga. Det finns en oberoende strålsäkerhetsmyndighet i som har till uppgift att regelbundet eftersöka säkerhetsstandarder. Det gäller bland annat i den fråga som har diskuterats här med . Den är just nu i färd med att säkerställa att kraven om oberoende härdkylning implementeras. Den funktionen implementeras i ett första steg med krav på att den ska kunna leva upp till funktionen utifrån en mobil lösning. Det görs på alla kärnkraftverk också för att man i ett senare steg ska ha permanenta lösningar. De kraven ställs på alla kärnkraftverk. Med detta konstaterar jag att det finns ett gott säkerhetsarbete på de svenska kärnkraftverken. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2014/15:72 om frysta medel för sammanslagningen av och Högskolan på 37 Statsrådet (S): , , har frågat mig om det var en lapsus att de medel som tilldelats med anledning av samgåendet med på inte ingår i budgetpropositionen . Regeringen ser positivt på att lärosäten samverkar och samarbetar med varandra i syfte att uppnå hög kvalitet i utbildning och forskning. I vilka former detta samarbete sker avgör lärosätena i stor utsträckning själva. Regeringen avser inte att uppmuntra några ytterligare samgåenden mellan lärosäten. Verksamheten vid på inordnades i . Syftet med samgåendet var att gynna såväl utbildning som forskning på . Även om det har gått för att kunna utvärdera resultatet av samgåendet kan det konstateras att verksamheten har haft en positiv utveckling i flera delar. Söktrycket till utbildningarna på Campus har ökat väsentligt jämfört med tidigare. Den inriktning mot så kallad liberal arts education som Högskolan på arbetade med har också större möjligheter att utvecklas i den bredare utbildningsmiljö som kan erbjuda. har särskilda medel tilldelats för samgåendet. Dessa medel har syftat till att täcka ökade kostnader som kan uppstå i samband med samgåendet. Syftet med de särskilda medlen har också varit att stärka kvaliteten och utveckla verksamheten på för att göra den långsiktigt stabil och attraktiv för studenter och lärare. Det är betydelsefullt att universitets satsning på fortsätter att utvecklas i denna positiva anda. Regeringen prioriterar satsningar på kunskap och utbildning. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att medel motsvarande 5 000 nya högskoleplatser avsätts . , som inkluderar Campus , kommer att få en betydande del av dessa medel, och därmed ges möjlighet att förstärka kvaliteten i undervisningen och öka antalet studenter. 38 (M): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Samgåendet mellan och dåvarande Högskolan på har blivit en formidabel succé. Från mitt gotländska perspektiv har jag kunnat notera det som också statsrådet själv framhöll, nämligen att söktrycket till de utbildningar som ges på har ökat dramatiskt, och utbildningskvaliteten har också kunnat höjas tack vare omfång, historia och styrka. Regeringen föreslår i sin budgetproposition att de samgåendemedel som den tidigare regeringen utlovade ska frysas inne. Det var ett löfte som sträckte sig –2016. har medlen förstås redan utbetalats, , men förslaget är att de ska frysas inne . Dessutom var det sagt att det skulle ske en utvärdering för att eventuellt permanenta medlen. Det skulle innebära att man också efter 2016 skulle utbetala medel eftersom man såg så positivt på samgåendet. Det skulle krävas ett aktivt beslut från regeringen att inte betala ut medlen. har inte fått någon motivering varför man låter medlen frysa inne, och man fick definitivt ingen chans att yttra sig innan beslutet fattades. Det tycker jag i sig är allvarligt. I regeringsformen 7 kap. 2 § står: ”Vid beredningen av regeringsärenden ska behövliga upplysningar och yttranden inhämtas från berörda myndigheter. Upplysningar och yttranden ska också i den omfattning som behövs inhämtas från kommuner. Även sammanslutningar och enskilda ska i den omfattning som behövs ges möjlighet att yttra sig.” Såvitt jag förstår har inte fått möjlighet att yttra sig, inte heller Region , kommun eller någon annan berörd. Det tycker jag är ganska allvarligt. Som sagt, regeringen beslutade att det skulle ske en återkoppling efter 2016. För mig är det då naturligtvis angeläget att det sker en utvärdering av detta. Jag skulle vilja fråga statsrådet huruvida man ser positivt på att permanenta dessa medel eller inte. Om man inte ser positivt på det och inte kan ge detta besked , kan man då åtminstone ge beskedet att det kommer att ske en kvalificerad utvärdering av hur medlen har fallit ut och vad de har betytt för – Campus ? Den andra frågan jag skulle vilja ställa till statsrådet är: Varför föregicks regeringens förslag inte av någon dialog med framför allt Campus men också Region och ? 39 Statsrådet (S): Tack, , både för följdfrågor och för att vi är överens om den positiva utveckling som detta har inneburit för . Det har som sagt ökat söktrycket och stärkt utbildningens kvalitet. Jag tror att vi är överens om att vi vill att detta ska fortsätta. är det en ny regering och en ny riksdag. Det har varit val däremellan, och då är det också nya satsningar som görs på högre utbildning och forskning. Det vi har fattat beslut om i budgetprocessen är att tillföra 5 000 nya högskoleplatser och att tillföra till kvalitetshöjande åtgärder. Om detta är den budget som går igenom här i är det detta beslut vi har att förhålla oss till när vi sedan ska fördela medel till högskolor och universitet. Inför det arbetet pågår självklart samtal för att man ska kunna erbjuda fler platser och avgöra var man behöver satsa pengarna för stärkt kvalitet. Precis som jag sade i mitt inledande interpellationssvar pågår den dialogen nu med just för att säkerställa att den positiva utvecklingen på Campus ska fortsätta. kommer att få en betydande del av den här regeringens satsningar. Det är självklart att det blir ett skifte när man får en ny regering. Det innebär att vi får föra en tydlig dialog. Jag utgår från att man är medveten om att allmänna val kan bli på det här sättet. Att vi ska göra kvalificerade utvärderingar av arbetet tycker jag är självklart. Det är också självklart att när nu nya medel fördelas görs det i dialog med bland annat men också med övriga lärosäten i . 40 (M): Jag uppfattade inte att det här ges något löfte om att permanenta dessa medel, men jag uppskattar naturligtvis löftet om att i alla fall utvärdera hur de faller ut. De nya medel som talar om gäller framför allt ett kvantitativt mål om 5 000 nya högskoleplatser. Så var det ju inte riktigt med de 25 miljoner som ursprungligen utlovades. En huvudsaklig idé med de medlen var ju att de skulle kunna användas till forskning, som ju är själva kärnan i en högskolas eller ett universitets verksamhetsområde. Det gör mig bekymrad. Jag skulle vilja att statsrådet vidgar de möjligheter som – Campus har med de numera utlovade medlen, så att de inte enbart kan användas kvantitativt till att utöka antalet högskoleplatser utan också kan användas till just forskning. När jag då ska komplettera med någon fråga blir den helt enkelt: Kommer statsrådet att verka för att pengarna kan användas till forskning? 41 Statsrådet (S): Tack, , för ytterligare frågor! Eftersom detta har lett till ett ökat söktryck tycker jag att det är väldigt positivt att man tillför nya platser. På det sättet kan man möta det ökade söktrycket. Och, som sagt, vi har också en pott som handlar om att höja utbildningens kvalitet, men det är på vissa specifika områden. Det ligger stora satsningar på forskningen i den forskningspolitiska proposition som gäller, som det beslutades om av den förra och som kom från den förra regeringen. Jag har sagt att jag tycker att det är en väldigt bra satsning som har tillfört stora forskningsanslag. Vi kommer självklart att se till att det här fortsätter. De nya forskningsanslag som tillförs kommer att fortsätta fram till dess att vi ska fatta beslut om en ny forskningspolitisk proposition. Det är självklart att forskning av hög kvalitet kommer att ha del av de fortsatta medel som tilldelas för forskning. Men just de här medlen, som handlar om fler platser, är för utbildningsplatser. 42 (M): Jag kan då beklaga att de medel som ersätter de ursprungligen utlovade 25 miljonerna enbart kan användas till utbildningsplatser. Så var det nämligen inte tänkt från början. Poängen med samgåendet var också att öka kvaliteten på – Campus . Det finns en annan aspekt av att enbart satsa på utbildningsplatser och att ge medel under en så – det återstår ju bara . Man kan fråga sig: Vad är det för utbildningar som – Campus ska starta när det enbart återstår av utbetalningar? Det finns knappt så korta program. Det skapar en oerhörd osäkerhet. Det får inte vara så att – Campus lockar in studenter i utbildningar som påbörjas och att medlen därefter rycks undan, likaså möjligheterna att avsluta utbildningarna. 43 Statsrådet (S): Regeringens satsningar på en utbyggd högskola kommer att fortsätta under hela mandatperioden. Det blir 5 000 nya platser , om så beslutar, och det kommer att ske en successiv ökning av antalet högskoleplatser till 2018. Beräkningen just nu är att det ska vara drygt 14 000 nya platser när det är fullt utbyggt. Det är inte så att pengar för nya platser kommer att försvinna eller bara ha tvååriga perspektiv, utan det är självklart att regeringen tar den hänsynen och också har höjda och ökade ambitioner. Det är också en tydlig politik från regeringen att vi ska ha högre utbildning och forskning av hög kvalitet i hela landet. Det gör att jag anser att Campus kan känna sig väldigt tryggt med regeringens satsningar och ambitioner, förutsatt att de får stöd i . Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2014/15:95 om jämställdhet inom akademin 44 Statsrådet (S): från har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka jämställdheten inom akademin såväl kvantitativt som kvalitativt. har vidare frågat mig när jag avser att vidta dessa åtgärder. nya samarbetsregering är feministisk. Det innebär att alla frågor som rör jämställdhet och hur maktförhållandena ser ut mellan könen är viktiga frågor, och jag kommer att bedriva ett aktivt arbete med dessa frågor när det gäller akademin. I statliga universitets och högskolors verksamhet ska jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas och främjas, och det gäller enligt högskolelagen. Arbetet med att uppnå en jämn könsfördelning är komplext, och insatser krävs på flera nivåer inom högskolan. För att främja jämställdheten i akademin kommer regeringen under hela mandatperioden att bedriva ett aktivt arbete i dialog med universitet och högskolor. Som anges i regeringsförklaringen ska andelen professorer som är kvinnor öka. Det är ett prioriterat område för regeringen. Trots att kvinnor har varit i majoritet bland studenterna i utbildning på grundnivå och avancerad nivå är fortfarande av professorerna kvinnor medan är män. Dessa siffror talar sitt tydliga språk. Jämställdheten behöver förbättras. har fastställt att det ska finnas mål för könsfördelningen av nyrekryterade professorer på lärosätena. Dessa mål för innevarande period gäller . Regeringen följer noga i vilken mån lärosätena uppnår rekryteringsmålen, och arbetet med utformningen av de nya rekryteringsmålen som ska gälla pågår. Vidare anges i regeringsförklaringen att forskningsanslagen ska fördelas jämställt. Det är viktigt att kvalitetssäkra rekryteringsprocesser och anslag och se till att arbetet sker på formella grunder och inom formella strukturer så att kvinnor inte missgynnas. Statskontoret har i uppdrag att kartlägga och analysera fördelningen av anslag för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor ur ett jämställdhetsperspektiv. I uppdraget ingår att studera fördelningsprocessen, bland annat de bedömningar som ligger till grund för fördelningsbesluten. Där det bedöms möjligt för deltagande lärosäten får även övriga medel när det gäller forskning och forskarutbildning inkluderas. Uppdraget ska redovisas , och jag inväntar resultatet med stort intresse.