prot · H109116 · 2014-05-28 00:00:00 — Vad vi pratar om är vart vi ska rikta pengarna och vilka unga som ska få stödet. Ja, inte är det de som redan har jobb. Det är att slänga pengarna i sjön. Det är helt orimligt. Visst – jag och värnar den offentliga sektorn. Men vi värnar såklart den privata sektorn också. Vi vet att även den behövs. Det handlar inte om det. Det handlar om att vi inte vill slänga pengar i sjön eller i fickorna på andra som ändå skulle anställa. Det här har haft minimal effekt för det som ni velat uppnå. Därför vill vi satsa pengarna där de ger bättre valuta för unga, oavsett om de är 23 eller . Hur kul är det att fylla 24 och bli av med jobbet? Då blir man plötsligt för dyr, enligt er logik. Det där tror jag inte på. Vi kan vara överens om att vi vill värna jobben, men sätten vi vill göra det på är diametralt motsatta. Vi pratar faktiskt politik. 77 (M): Mycket har sagts här om denna proposition. Jag måste säga att jag är förvånad över vissa resonemang och argument från vänsterkanten samt från . Flera har framfört argument med innebörden att eftersom ungdomsarbetslösheten har gått upp är denna åtgärd ineffektiv och dyr. Men varken ni eller vi vet ju vilken ungdomsarbetslösheten hade varit om man inte hade sänkt arbetsgivaravgiften. Vad vi alla vet är att finanskrisen som inleddes slog hårt mot jobb i hela EU och den industrialiserade världen. klarade sig jämförelsevis bra ur den krisen. Vi kan se hur arbetslösheten och ungdomsarbetslösheten utvecklats i ett flertal länder inom EU i finanskrisens spår. Det visar än mer tydligt hur viktigt det är att ha ordning och reda i ekonomin. I kriser är det också rätt att staten satsar på olika sätt för att stimulera ekonomin. Det är på något sätt grundkurs ett i nationalekonomi. Således vet vi inte vilken ungdomsarbetslösheten hade varit om kostnaden för att anställa unga inte hade sänkts. Jag tänker inte gå in på olika instituts olika siffror hit och dit. Dem har vi hört . Men man ska också se på nettoeffekten. Om fler ungdomar eller andra är arbetslösa minskar statens skatteintäkter, och kommunerna får högre kostnader för försörjningsstöd. Andra argument framför allt från S är att denna sänkning är ineffektiv därför att den kommer alla ungdomar till del, det vill säga även dem som har arbete . Det är samma sak här. Det är svårt att veta hur många av de ungdomar som har jobb som hade haft jobb om vi inte hade sänkt arbetsgivaravgifterna. Att på olika sätt motarbeta ungdomsarbetslösheten är viktigt. Det är vi nog alla helt överens om. Men som så ofta inom politiken är det vägen dit som vi inte är överens om, det vill säga hur vi ska nå målet. Regeringen har satsat och fortsätter att satsa på ett antal olika åtgärder för att ungdomar ska komma i arbete. Det gäller utbildning, lärlingsanställningar, yrkesanställningsarbeten, YA-jobb, gymnasielärlingar med mera. Det är rätt, för det behövs många åtgärder om vi ska nå målet om sänkt ungdomsarbetslöshet. Från oppositionens sida säger man nej till regeringens olika förslag, men man kommer inte med andra förslag i stället. skriver i sin reservation att hela nedsättningen av socialavgifterna för unga bör avskaffas. I stället bör arbetsmarknaden reformeras och mer effektiva åtgärder införas. Där slutar texten i reservationen, och det finns inga andra förslag. har vi hört några andra förslag, men i reservationen står bara att den är ineffektiv och att man vill göra det mer effektivt. Om man studerar siffrorna för ungdomsarbetslösheten lite närmare ser man att vid till exempel 24 procents ungdomsarbetslöshet är heltidsstuderande som söker jobb vid sidan av studierna. Delar man upp siffrorna ännu mer och tittar på åldrarna 15–19 och 20–blir tendensen än tydligare. I åldern 15–är siffran för ungdomsarbetslöshet ännu högre. går 90–i den åldern i skolan men söker sommarjobb, helgjobb med mera. Socialdemokraterna har ju gått ut med ett vallöfte. De lovar att ungdomsarbetslösheten i ska vara lägst i EU till 2020. Det är lite vanskligt att använda relativa begrepp om det skulle vara så olyckligt att ungdomsarbetslösheten i EU inte minskar . Jag säger inte att det kommer att vara så, och jag hoppas att det inte blir så. Om det skulle vara så, eller om den till och med ökar, skulle man nå målet utan att ungdomsarbetslösheten i vårt land har minskat. Jag vill bara visa på det vanskliga i att här använda relativa begrepp. Många som studerar vid högskola och universitet söker jobb då inga studiemedel utgår. Jag kan tycka att med fler kvalificerade sommarkurser skulle de som så önskar kunna studera även med studiemedel och avsluta sin utbildning tidigare och komma ut tidigare i arbete. När vi nu vill fokusera nedsättningen av de sociala avgifterna på de allra yngsta ungdomarna gör vi det därför att vi vet att det är allra svårast att komma ut i arbete direkt efter gymnasieskolan när man inte har någon erfarenhet och än svårare om man inte har slutfört gymnasiet. Därför är det ett bra förslag att sätta fokus på de allra yngsta när det visat sig att det är de som har svårast att komma ut. Visst spelar det en roll. Exakt hur många arbeten som skapats tvistar de lärde om. Det har vi hört . Det finns många rapporter. Men en sak är jag helt övertygad om: Det har skapats jobb. De har främst kommit inom hotell och restaurang, handel och möjligtvis inom vård och omsorg, gata och park. Jag bad vår Icahandlare hemma att svara på vad det skulle innebära om hela nedsättningen av sociala avgifter skulle tas bort. Det är ju det ni vill. Det är en mycket bra Icahandlare. Han anställer många ungdomar. Han anställer dessutom många personer med olika funktionsnedsättningar. De är 36 anställda. Kostnaden vid en höjning skulle innebära en årsanställd, företrädesvis en ung person som anställts sist. En ungdom således bara i denna Icaaffär, och det finns många Icaaffärer i . I min lilla hemkommun skulle det kosta 2,3 miljoner för de ungdomar som vi har under om man skulle ta bort den. Det är också anmärkningsvärt att Socialdemokraterna, väljer att inte respektera den praxis som gäller. Budgeten är antagen i , och i budgeten finns denna förstärkning av nedsättning av sociala avgifter för unga med. Den praxis som utvecklats med syfte att inte ska fatta motstridiga beslut bryts härmed. Avslutningsvis, fru talman, skapar det jobb att göra det billigare att anställa unga personer. En fokusering på att göra det ännu billigare att anställa de allra yngsta är ett sätt av många för att minska ungdomsarbetslösheten. Det skulle skapa fler jobb. Jag är helt säker på att en högre kostnad för att anställa ungdomar definitivt inte skapar några jobb utan snarare minskar antalet jobb. väljer Socialdemokraterna tillsammans med , och att gemensamt rösta emot detta förslag. Jag ser det som ett olyckligt beslut för våra ungdomar. Man vill i stället höja kostnaderna för att anställa. Jag yrkar bifall till reservation nr 1 och regeringens förslag. Överläggningen var härmed avslutad (Beslut fattades under 13 §.) 10 § Privata utförare av verksamhet betänkande 2013/14:KU41 Privata utförare av verksamhet (prop. 2013/14:118) föredrogs. 78 (SD): I detta betänkande behandlas regeringens proposition Privata utförare av verksamhet. I propositionen föreslås ändringar i kommunallagen. Syftet med ändringarna är att förbättra uppföljningen och kontrollen av privata utförare och att öka allmänhetens insyn i privata utförares verksamhet. Regeringen föreslår att begreppet kommunala entreprenader i kommunallagen ersätts med begreppet privata utförare. En privat utförare ska betyda en juridisk person eller en enskild individ som har hand om vården av en angelägenhet. Med en privat utförare avses inte kommunala företag. Regeringen bedömer i propositionen att kommuner och landsting är huvudmän för de kommunala angelägenheter som överlämnas till privata utförare. Vi har inga problem med propositionen annat än på en punkt där vi möjligen ser en liten brist. Det är orsaken till vår reservation. Vi anser att det är problematiskt att ansvaret för huvudmannaskapet inte förtydligas i samband med att uppföljningen av kontrollen av privata utförare förbättras. Ett antal remissinstanser anser att begreppet huvudmannaskap inte är tillräckligt tydligt definierat och att det är oklart vad som avses med huvudmannaskap. Det uttrycks på olika sätt i lagstiftningen, och det har vid ett antal tillfällen påpekats att det finns brister i huvudmannaskapet. Mot den bakgrunden anser vi att det är nödvändigt att regeringen ger ett särskilt uppdrag för att utreda hur ett förtydligande av huvudmannaskapet kan införas i kommunallagen, hälso- och sjukvårdslagen, lagen om stöd och service till funktionshindrade, socialtjänstlagen och tandvårdslagen. Jag yrkar bifall till vår reservation. 79 HANS (S): Vi behandlar KU:s betänkande Privata utförare i verksamhet. Bakgrunden till den proposition som ligger bakom betänkandet är den stora förändring av den offentliga sektorns verksamheter som har skett under . har de förändringarna införts utan tillräcklig eftertanke och kontroll. har man med vällovlig ambition att skapa nya alternativ och höja kvaliteten i offentlig verksamhet kanhända lite snabbt och utan tillräcklig kontroll genomfört förändringarna. Det finns därför ett stort behov av ett regelverk och av att klargöra de juridiska ansvarsförhållandena när det gäller verksamheter som kommuner och landsting är ansvariga för och som bedrivs av privata utförare. Vi välkomnar därför propositionen och dess innehåll. Det är bra att man tydliggör att kommuner och landsting alltid är huvudmän, och därigenom ansvariga, för verksamheter som utförs av privata utförare. Det är också bra att man inför en skyldighet för kommuner och landsting att kontrollera sådan verksamhet på ett bra sätt. Jag vill då bara påpeka absurditeten i att det i friskolesystemet tidigare inte funnits någon rättighet för kommuner att över huvud taget ha någon insyn i offentlig verksamhet som bedrivs av privata utförare. Det är också bra att det införs en generell skyldighet för kommuner och landsting att informera om vilka olika utförare som finns inom ett område där man kan välja. Det gör att man som medborgare förstärks i sina rättigheter och möjligheter att välja. Ytterligare förstärkningar kommer att behövas, men jag tycker att detta är ett bra steg på vägen. Jag läste tidningen , som inte direkt är någon vänsterradikal tidskrift utan en som slåss för mer ultraliberala värderingar. Där fanns en intervju med en liberal ekonom som i högsta grad förordade privata utförare av offentlig verksamhet. Men han varnade också för att när detta införs utan eftertanke och utan kontroll och inte sköts på rätt sätt kommer det att provocera fram en reaktion. Jag delar hans oro för att en reaktion kan komma om detta går för långt och om inte tillräcklig kontroll införs . Jag yrkar bifall till KU:s förslag i betänkandet. 80 (M): Debatten gäller regeringens proposition Privata utförare av verksamhet, där vissa ändringar i kommunallagen föreslås. Ambitionen med ändringarna är att göra uppföljningen och kontrollen av privata utförare bättre och att ge allmänheten ökad insyn i privata utförares verksamhet. Det handlar framför allt om tre punkter. I propositionen föreslås att det införs en uttrycklig skyldighet för kommuner och landsting att kontrollera och följa upp den verksamhet som bedrivs av privata utförare. Fullmäktige ska också för varje mandatperiod anta ett program med övergripande mål och riktlinjer för kommunala angelägenheter som utförs av privata utförare. Vidare ska kommuner och landsting åläggas att genom avtal säkerställa att de får tillgång till information som gör det möjligt för allmänheten att få insyn i den verksamhet som lämnats över till privata utförare. Dessutom föreslås en ny generell informationsskyldighet som innebär att kommuner och landsting ska lämna information om samtliga utförare när enskilda kan välja mellan olika utförare av kommunala tjänster. Det här är bra och viktiga förslag, som ett enigt utskott har ställt sig bakom. Varför är förslagen bra? Låt mig säga det självklara: Dålig kvalitet i välfärden ska aldrig accepteras oavsett om det rör barnomsorg, sjukvård eller äldreomsorg och oavsett om den som bedriver verksamheten är en kommun, ett landsting eller ett privat företag. Kommuner och landsting som köper tjänster av välfärdsföretag måste ställa tydliga kvalitetskrav och följa upp verksamheten för att säkerställa att de får det de betalar för. I propositionen slås fast att kommunen eller fortsatt är huvudman för även sådan verksamhet som utförs av privata företag på uppdrag av kommunen eller . Det yttersta ansvaret för verksamheten finns alltid kvar hos kommunen eller . Det är en viktig markering. Många kommuner och landsting gör tyvärr inte tillräckliga uppföljningar och kontroller. Vissa ligger långt framme med ambitiösa uppföljningssystem, men det finns brister på andra håll. Därför behövs det skärpta lagkravet, som innebär att kommunerna och landstingen åläggs att utföra ett strategiskt och systematiskt arbete med uppföljning och kontroll av privata utförare. När det gäller insynsfrågan innebär de nya reglerna att det blir ett lagkrav att när kommunen eller gör en upphandling för att överlämna verksamhet till en privat utförare ska det i avtalet med utföraren föreskrivas att utföraren ska lämna olika typer av uppgifter om verksamheten till kommunen respektive . Den informationen kan sedan lämnas vidare till allmänheten. Det här är också viktigt. Självklart ska allmänheten och medierna ha insyn i hur välfärdens verksamheter bedrivs, oavsett om det sker i offentlig eller privat regi. Kommunala kontroller och insyn från allmänheten är två viktiga verktyg för att säkra kvaliteten i välfärdens verksamheter. bidrar dessa åtgärder också förhoppningsvis till att stärka förtroendet för privata utförare. Även det är viktigt. Det är viktigt därför att privata utförare generellt sett innebär ökad valfrihet, ökad konkurrens och ökad kreativitet. fanns i princip inga privata utförare av offentlig verksamhet. Det fanns ingen valfrihet och ingen konkurrens. Den medborgare som var missnöjd med sin vårdcentral eller barnens förskola kunde klaga men hade små möjligheter att välja något annat. kan man på många ställen i landet gå till en annan vårdcentral om man inte är nöjd med den hjälp man får, och man kan välja en annan förskola till barnen. Det ger dagens patienter och föräldrar ett helt annat inflytande över viktiga vardagsfrågor än patienter och föräldrar hade . Självklart måste dock medborgarna kunna lita på att kommuner och landsting följer upp och kontrollerar den verksamhet som bedrivs av privata utförare så att den håller en hög kvalitet och lever upp till föreskrifterna i avtalet. Därför är de nya bestämmelserna om uppföljning och kontroll så viktiga. är det viktigt att framhålla att det inte finns stöd för att hävda att kvaliteten allmänt sett är lägre på privat driven välfärdsverksamhet än på verksamhet som drivs av kommuner och landsting i egen regi. Tvärtom finns det studier som visar att både de som får omsorg och utbildning från privata aktörer och de som arbetar i privata välfärdsföretag är mer nöjda än de som anlitar kommuner och landsting eller arbetar hos kommuner och landsting. Den som tror att privat drift bara innebär att man minskar antalet anställda och försämrar kvaliteten har liten förståelse för entreprenörskapets och företagandets dynamik. Många tycks tro att det enbart är i varuproducerande företag som man kan få ut mer för varje insatt krona genom positiva åtgärder. Erfarenheten visar dock att man kan öka produktiviteten även i verksamheter som tillhandahåller tjänster. Det kan handla om att organisera arbetet på ett smartare sätt, att vidareutbilda medarbetarna så att de blir mer kompetenta och att ha fokus på förbättring. Sådana här förbättringar kan man givetvis i viss mån genomföra även i offentliga verksamheter, men inte sällan är kommuner och landsting alltför stelbenta och centralstyrda för att det ska vara möjligt för dem som arbetar i organisationen att få gehör för förbättringsförslag. I privata företag, däremot, är det livsnödvändigt att fokusera på utveckling och effektivisering. Ofta är också beslutsvägarna kortare. Varför ska man inte vara öppen för nytänkande och korta beslutsvägar också i välfärdens verksamheter? Därför är det viktigt att vi bibehåller en möjlighet till valfrihet och konkurrens i välfärdens verksamheter. Men det måste ske under ordnade former. I och med de nya bestämmelser om uppföljning och insyn som vi debatterar här tas viktiga steg för att säkra kvaliteten och öka förtroendet för privata utförare av välfärdstjänster. Om välfärdens verksamheter uppfyller kvalitetskraven och brukarna är nöjda – vem skadas då av att verksamheten bedrivs i privat regi? Vem skadas om kreativa människor inte söker sig till välfärdens verksamheter och använder sitt kunnande och sitt entreprenörskap till nytänkande och utveckling? Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 81 (C): Vi har i behandlat regeringens förslag till förändringar i kommunallagen som syftar till att förbättra uppföljningen och kontrollen av privata utförare av verksamhet. och har redan på ett bra sätt redovisat innehållet, men jag ska ge några kommentarer och understryka några punkter i detta. En del är just begreppet kommunala entreprenader som har funnits tidigare och som ersätts med begreppet privata utförare. En privat utförare kan vara en juridisk person eller en enskild individ som gör detta uppdrag åt kommunen. Det allra viktigaste är kanske just det uttryckliga krav som kommer att finnas på att kommuner ska följa upp de verksamheter som bedrivs av privata utförare och lämna information om vilka privata utförare som finns i det fall invånarna har att välja mellan olika privata utförare. Det är både en skyldighet att kontrollera och följa upp och en skyldighet att informera kommuninvånarna, som är viktigt. Just denna informationsplikt är naturligtvis bland det absolut viktigaste, och där lyfts det också fram att den information som ska lämnas ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. Man kan säga att regeringen verkligen har ansträngt sig för att visa att det är ganska stora krav som ställs på kommunerna. Detta gör att information som annars inte skulle vara tillgänglig för invånarna, genom att få den direkt från det företag som driver verksamhet, ska lämnas via kommunerna. Kommunerna ställer krav på utförarna att om de ska vara med i verksamhet ska de också vara skyldiga att lämna ganska mycket information som är tillgänglig för allmänheten. Dessa förändringar i lagstiftningen när det gäller informationsskyldigheten kommer i gång och övriga förändringar . Min bedömning är att de tillägg som görs i kommunallagen får positiva effekter på kommunernas verksamheter. Jag är övertygad om att det också kommer att uppskattas av invånarna. Vi i har tillstyrkt regeringens förslag, och jag yrkar bifall till förslaget i betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 11 § Redovisning av verksamheten i , samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2012 och 2013 betänkande 2013/14:UU9 Redovisning av verksamheten i , samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2012 och 2013 (skr. 2013/14:139) föredrogs. 82 (S): Eftersom jag är första talare i en rad av utrikespolitiska betänkanden funderar jag på om det inte vore på sin plats att jag som utrikespolitiker utfärdar en liten varning, en så kallad trigger warning, inför det som komma ska. Det skulle kunna låta ungefär så här: Trigger warning: Det här talet kommer att innehålla skildringar om förtryck, krig och svält. Därigenom skulle vi utrikespolitiker kunna förvarna de lyssnare som just upplevt förtryck, krig och svält och vars djupt liggande olustkänslor skulle triggas i gång av påminnelsen. Vad är en trigger warning? Jo, fenomenet började i bloggvärlden – på den amerikanska vänsterkanten – för att varna särskilt känsliga personer vars posttraumatiska stress skulle kunna väckas till liv av blogginnehållet och få dem att må dåligt. Sedan tog det fart, och internet fullkomligen översållades av trigger warnings. Enligt har fenomenet till och med nått campus. Vid har studentkåren formellt efterfrågat varningar för igångtriggande kurslitteratur. Och , fru talman, känner jag att turen har kommit till mig, så innan jag fortsätter att tala vill jag således säga följande: Trigger warning: Det här talet kommer att innehålla referenser till , klimatförändringar och koalor med klamydia. När talar lyssnar makten. Det var en av rubrikerna i . Enligt artikeln spetsar maktens män öronen när höjer rösten, och den hänvisade till världsbankschefen , som just höjt ett varningens finger och sagt: Det är mycket, mycket ont om tid. Han syftade på klimatförändringarna och den då levererade världsbanksrapport som visade att jordens klimat riskerar att bli fyra grader varmare. Det är ett scenario som inte ens den värsta klimatpessimist kan se framför sig. En temperaturhöjning med fyra grader skulle vara den största som jorden upplevt . Mina barn, som är vuxna när framtidsscenario infaller, skulle leva i en värld som inte ens liknar den vi lever i. Knappa basresurser skulle skapa fientlighet och slagsmål om vatten och mat. Världshaven skulle bli surare och havsnivåerna en och en halv meter högre och placera mer än 360 miljoner människor i riskzonen. Men, fru talman, klimatförändringarna drabbar världen . Enligt beräkningar är vi uppe i nästan en grads temperaturhöjning – redan. Det får följder. Vi behöver inte sträcka oss längre än till för att bevittna de senaste veckornas förödelse. Många människor har dött, och tiotusentals har blivit hemlösa efter de enorma översvämningarna. Katastrofen är den värsta i och Bosnien och en av de värsta i på evigheter. Sedan första klimatrapport kom har organisationen levererat ännu en rapport. Den lägger ytterligare en dimension till problematiken: Klimatförändringar och extrem fattigdom är sammanlänkade. Det är särskilt anmärkningsvärt. Dessa människor är de som är minst ansvariga för jordens temperaturhöjning och kommer att drabbas mest, först och hårdast. Det är fundamentalt orättvist. Så vad kan vi göra åt det? Vad kan göra åt det? För det första måste vi lyssna på forskarna och ta till oss vetenskapen som visar att det är människorna som förändrar klimatet. Vi måste titta på alla beslut vi tar genom skarpa, progressiva klimatglasögon. får agera klimatoptiker. För det andra måste avgörande steg tas för att begränsa ländernas kolanvändning och satsa på förnybar energi. Förbättringar har gjorts , men mycket mer behöver göras. Det är främsta ambition . Det är bra, tycker jag. Vi måste anstränga oss för att undvika fyragradersscenario. Det kräver omfattande internationella åtgärder och samarbete. Därför är båda rapporter viktiga väckarklockor, för som brukligt är: När talar lyssnar man, och när varnar agerar man. Världen väntar inte. kommer jag till koalorna. Under mina år i utrikesutskottet har jag vurmat för världens klimatdrabbade djur. Det har handlat om allt från elefanten, leoparden, tigern och, icke att förglömma, parningssugna, segelflygande grodor i Javas djungler. har turen kommit till nationaldjur nummer ett, på delad plats med kängurun, koalan. Koalan är en av de arter i världen som är särskilt känsliga för klimatförändringar. Det beror främst på att djuret har utvecklats till att bli extremt specialiserat på sin föda och sin livsmiljö. Koalan hinner inte anpassa sig när klimatförändringarna går så snabbt. Utdragna värmeböljor, som vi har sett mycket av , är särskilt farliga för koalorna. De överlever inte när temperaturen överstiger . Eukalyptusbladen, koalans föda, torkar så mycket att koalorna inte får tillräckligt mycket fukt och näring och gör att de inte kan reglera kroppstemperaturen. De ramlar ned från träden och dör.