prot · H20917 · 2014-11-06 00:00:00 — Det är inte heller de lantbrukare som drabbas. Varför vill regeringen lägga ytterligare stora, tunga stenar i ryggsäcken för landets lantbrukare? Signalen, fru talman, är att det är väldigt tufft just nu för landets lantbrukare, speciellt för mjölkbönderna. Min fråga till landsbygdsministern är: Har ministern samma uppfattning som jag, att det just nu är kris för många av landets lantbrukare? Vad tänker regeringen i så fall göra för att kompensera bönderna för den höjda skatten på handelsgödsel? 111 (S): Det har sagts här i talarstolen från borgerligheten att det är hög tid att förstå jordbrukets potential och så vidare. Jag tror att det var som sade det. Vad gäller det har vi nu suttit i regering , så det är fortfarande ganska nytt. Ni hade ansvaret , och som jag sade har 15 000 helårsarbetare försvunnit inom jordbruket under den borgerliga regeringen. Vi kommer, som ministern redovisade, att komma med en livsmedelsstrategi. Vi kommer att se nya jobb växa fram inom de gröna näringarna. Vi förstår att övergödningen är ett problem, både ekologiskt och ekonomiskt. Det är därför som regeringen, tillsammans med , ser att vi behöver ha mer effektiva styrmedel. Och handelsgödselskatten har varit ett effektivt styrmedel för att komma åt övergödningen och för att minska påverkan på . Den ena interpellationen har ställts av , som kallar sig den gröna rösten inom Alliansen. Jag har fortfarande inte hört några förslag från dem om vad de vill göra för att minska övergödningen. Vi har en livsmedelsstrategi. Vi har ett mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Vi kommer att se till att gröna näringar och livsmedelsindustri är med och bidrar till att uppnå det målet. Vi förmår ha flera bollar i luften , så vi kommer också att ta tag i de ekologiska frågorna och se till att vi presterar bättre, det vill säga att vi når fler miljömål. når vi inte 14 av 16 miljömål, och det tycker inte vi är okej. Därför tar vi nu flera initiativ, varav detta är ett. 112 (S): Såväl som LRF konstaterar att vi måste öka takten om vi ska nå de miljömål som vi har satt upp till 2020. Ett av dem handlar om att minska algblomning och bottendöd. Det är det här som det handlar om. Symbolpolitik – ja, vi kan naturligtvis diskutera om det handlar om symbolpolitik. Men är alternativet ingen politik? Ska vi fortsätta den utveckling vi har haft , eller ska vi faktiskt ta ansvar för det resultat som vi ser? Varför är det borgerliga svaret alltid att ska minska sina krav, i stället för att vara en stark röst internationellt för att öka andras ansvar och andras krav? Jag kommer från en jordbruks- och skogsbruksfamilj. Ja, det är ett företagande. Men vi som lever av jordbruk och skogsbruk är också väldigt måna om det som föder oss. Miljön är vår bas, och den är vår framtid. Därför finns det en mycket större förståelse från de organisationer som företräder jordbruk och skogsbruk än vad man får intryck av i denna kammare. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi fortsätter de fortlöpande samtal som vi har med jord- och skogsbruksnäringarna för att komma till rätta med att både ta ansvar för miljön och se till att ha en livskraftig jord- och skogsbrukspolitik och jord- och skogsbruksnäring i . 113 Landsbygdsminister (S): Först vill jag göra ett konstaterande om den tidigare handelsgödselskatten. Det fanns en skatt på kväve, och det fanns en skatt på kadmiuminnehållet i fosfor. Den minskade dramatiskt. De 300 miljoner som man fick in fördes också tillbaka till jordbruksnäringen – i stort sett allt. Vi har inte tagit ställning till exakt hur vi kommer att göra med den saken. När det gäller mjölkbönderna, som tar upp, är det inte ett Sverigeproblem och inte ett Europaproblem utan ett globalt problem. Vi hade kraftigt ökade mjölkpriser , och de toppade 2014, och vi fick en överproduktion globalt – från , , och . Det fanns inte en efterfrågan som kunde motsvara den överproduktionen. Och så kommer då Rysslandsembargot, som drabbar särskilt finska och baltiska bönder väldigt hårt. slår det också in i och drabbar svenska bönder. Det här är ett jätteproblem. Det diskuterades vid det senaste ministermötet som jag var med på i , och det kommer att komma upp i återigen där man ska diskutera om det går att använda krisfonderna för att kompensera i denna mycket besvärliga situation. Mjölken är alltså en global sak. Men vi måste också lyfta upp hela vår livsmedelsproduktion utifrån ett globalt sammanhang. Någon var här inne på att det blir fler och fler människor, och efterfrågan på livsmedel ökar dramatiskt globalt. sker det miljö- och klimatförändringar som slår ut stora arealer och skördar. Och så har vi ett land, , som har lägsta självförsörjningsgrad. Det är klart att vi måste peka ut en riktning: Vad vill vi med svensk livsmedelsförsörjning? En nationell livsmedelsstrategi är det viktigaste. Man kan inte jobba med någonting om man inte vet vart man är på väg. Jag kommer att tänka på när hon mötte katten och frågade: Hur tar man sig härifrån? Vart är du på väg? svarade: Det spelar ingen roll. Då spelar det väl ingen roll vart du tar vägen, svarade katten. Precis så är det; vi måste ha en riktning i dessa viktiga frågor som rör livsmedelsförsörjningen i det här landet. Jag och regeringen tror på den svenska landsbygden och på att den har en enorm potential. Vi har rent vatten, vi har ett klimat som i många stycken skiljer sig väldigt mycket från övriga världen, vi har kunskap och god djurhållning och vi kan producera friska och högkvalitativa livsmedel. Det är klart att det handlar om många andra saker också. Vi tillsätter nu en parlamentarisk kommitté som ska föreslå effektiva åtgärder för svensk landsbygd. Jag hoppas att ni är delaktiga i detta mycket viktiga jobb. Vi anslår 400 miljoner för att förbättra bredbandsservicen ute i landet liksom landsbygdsbutikerna, som är viktiga för livsmedelsförsörjningen på landsbygden. De mindre företagarna får ett högkostnadsskydd på 360 miljoner när det gäller sjukförsäkringen, och vi går in med 80 miljoner i extra anslag för exportstöd för att kunna bära svenska varumärken ut i världen. 114 (C): Jag är också medveten om att det är två olika skatter det handlar om. Det visade sig att kväveskatten inte har gett någon större effekt. Att kadmiumet har sänkts har inte bara med skatten att göra, utan det har haft en ganska stor koppling till teknikutvecklingen i gödselproduktionen, där svenskt handelsgödsel är nere på en världslåg nivå på . Det görs mycket arbete där ändå. Landsbygdsministern nämner ofta och gärna den tilltänkta livsmedelsstrategin, men tanken med en livsmedelsstrategi är att den även ska prägla de politiska besluten. Det fungerar inte att man med ena handen säger att vi ska öka livsmedelsproduktionen och att man sedan med andra handen inrättar skatter som minskar tillväxten och jobben ute på landsbygden. Det får inte bli så att livsmedelsstrategin blir en pappersprodukt medan de verkliga politiska besluten leder till försämrade förutsättningar för svensk livsmedelsproduktion. Just nu pekar alla tecken på att det faktiskt är dit vi kommer att komma. När det gäller konkurrenskraften nämner landsbygdsministern långsiktiga åtgärder för forskning, rådgivning och så vidare. Det tycker jag är kanonbra. Men som vi har varit inne på tidigare är det en krisartad situation inom lantbruket . Många lantbrukare slåss för att över huvud taget kunna betala sina räkningar. Man måste ha pengarna på gårdsnivå . Det hjälper inte att bara tänka på långsiktiga åtgärder, och vi har kanske inte råd med symbolskatter. Socialdemokraterna talar gärna om tomma lador. Ja, är tyvärr fullt av tomma lador, lador som förut var fyllda med grisar, kor eller spannmål men som stegvis har tömts i takt med att den svenska produktionen flyttat utomlands. Jag vill tacka ministern för svaren och debatten, men en sak är säker: En kväveskatt kommer kanske att fylla regeringens lador, men den kommer minsann inte att fylla några lador ute på landsbygden. 115 (M): Jag ska vara ärlig och säga att när jag blev talesperson hade vi i uppfattningen att vi inte skulle ha en livsmedelsstrategi. Min företrädare fick åka runt och försöka försvara den hållningen, och det gjorde han med den äran. Men jag tackar för att hon hjälpte mig att få partiet att få en annan syn i denna fråga. har vi en livsmedelsstrategi. Vi har jobbat fram en strategi som håller en mycket hög kvalitet och som tar upp väldigt många frågor. Man får alltid imponeras av Socialdemokraterna och hur de använder ord och one-liners. En mycket svag minoritetsregering är lika med en samarbetsregering. Låt oss se vad det innebär . Om vi skulle kunna hitta på en långsiktig livsmedelsstrategi så att det blir tydliga spelregler för svenskt jordbruk tänker i varje fall inte vi i vara de som sätter käppar i hjulet. Tvärtom tror jag att det är otroligt viktigt. Jag möter väldigt många unga svenska jordbrukare som säger: Ge oss bara fasta spelregler så ordnar vi utvecklingen i jordbruket själva. Men när vi investerar måste vi veta att vi inte lägger ned miljoner som är värdelösa för att man gör kortsiktiga ändringar. När det gäller det här med Rysslandproblematiken, som har berörts, är den redan här. Det började med ett mycket billigt fläskkött som vällde in över våra gränser, och ser vi bekymren för mjölkbönderna. Vi hoppas att fortsatt handel kan vända utvecklingen en vacker dag. Men handelsgödselskatt kommer som sagt att vända utvecklingen i fel riktning. 116 Landsbygdsminister (S): Jag tackar och för beskedet att de ställer upp på en svensk livsmedelsstrategi. Men jag blir orolig när centerpartisten talar om att den skulle vara en pappersprodukt. Detta är faktiskt en fråga som LRF har drivit väldigt länge och som vi socialdemokrater har motionerat om i denna kammare vid ett flertal tillfällen. Då fick vi tyvärr inte stöd av alliansregeringen, men har jag fått beskedet från att de är beredda att jobba med detta. Jag hoppas och vädjar: Var delaktiga, för detta är något väldigt viktigt. Det ska inte bli någon pappersprodukt utan en färdriktning. En färdriktning måste ha förslag som leder till något positivt. Vi ska öka svensk matproduktion. Det är jätteviktigt att vi gör det. Det handlar om solidaritet med resten av världen och om att skapa starka svenska varumärken som bygger på svenska råvaror och att bära ut dem i världen. Där har vi gjort väldigt lite. Vi tillför nu 80 miljoner för att kunna jobba med dessa frågor. Som jag sade i mitt tidigare inlägg har vi jättebra förutsättningar. Vi har som inte brukas . Det är klart att det finns enorma möjligheter för svensk livsmedelsproduktion. Vi kan öka vår matproduktion men också få ut varor i världen. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2014/15:54 om licensjakt på varg 117 Landsbygdsminister (S): Som jag sade inledningsvis i förra interpellationsdebatten ber jag om ursäkt för att jag inte har rösten riktigt i lag, men jag ska försöka göra mitt bästa, med respekt för kammaren och de nya debattörerna. har frågat miljöministern om hon avser att verka för att det kan genomföras licensjakt på varg . Han har vidare frågat henne om vilken rovdjurspolitik som miljöministern och regeringen kommer att föra och vilka målsättningar som hon har för att säkra djurhållning, jakt och brukade marker. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Jag vill inledningsvis framhålla att regeringen anser att ska ha långsiktigt livskraftiga stammar av rovdjur som ger en biologisk mångfald, bidrar till att uppnå miljökvalitetsmål och lever upp till , som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras, och socioekonomiska hänsyn ska tas. Genom ändring av jaktförordningen har fått ökad möjlighet att delegera rätten att fatta beslut om skydds- och licensjakt på stora rovdjur till länsstyrelserna. beslutade att delegera rätten att fatta beslut om skyddsjakt på varg, björn och lodjur till alla länsstyrelser utom på . Därmed har regionaliseringen av skyddsjakten ytterligare förstärkts. När det gäller licensjakt på varg beslutade att delegera rätten att besluta om licensjakt på varg till länsstyrelserna i det mellersta rovdjursförvaltningsområdet. Det innebär att om de stränga kriterierna i jaktlagstiftningen uppfylls kan vissa av dessa länsstyrelser fatta beslut om licensjakt på varg . Frågan om de senaste två årens licensjakter är förenliga med åtaganden enligt art- och habitatdirektivet är föremål för prövning i de svenska domstolarna. Licensjakten är föremål för prövning i kammarrätten, och licensjakten är föremål för prövning i förvaltningsrätten. Regeringen följer utvecklingen noga. har haft invändningar mot tidigare beslut att tillåta licensjakt på varg. I denna fråga finns ett överträdelseärende. har också haft invändningar mot att rätten att överklaga beslut om jakt inskränks i i förhållande till kommissionens tolkning av . Även i denna fråga finns ett överträdelseärende. Det behövs mer samverkan mellan dem som berörs av rovdjurspolitiken och en respekt för både människor och rovdjur. Vi ska ha livskraftiga bestånd av våra stora rovdjur, och det ska vara möjligt att bedriva djurhållning för att hålla markerna öppna och att bedriva jakt. Regeringen anser att rovdjursförvaltningen behöver utvecklas för att miljökvalitetsmålen ska uppnås och att ersättningarna behöver höjas för att förebygga och ersätta rovdjursskador på tamdjur. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen att ytterligare anslås för detta ändamål. Det är min förhoppning att konflikterna kring rovdjurspolitiken bättre kan förebyggas. 118 (C): Jag vill tacka landsbygdsministern för svaret. Jag är från sydvästra och skrev interpellationen från i jaktmarkerna, inte långt från i kommun, där det dödades en tax av varg, en i raden av hundar i under det här året som under jakt eller övning till jakt har blivit rovdjursangripna och ofta dödade. Jag skrev interpellationen till miljöministern, med tanke på att hon i allra högsta grad, som ansvarig för delar av området rovdjurspolitik, bör delta i debatterna. Men jag uppskattar att landsbygdsministern, som har ansvar för jaktfrågorna, tar debatten. Det är en oerhört viktig fråga. Vi lever i vår bygd med dagliga situationer – i , och andra län som har en hög andel av den svenska vargstammen. Man räknar med ungefär 20 föryngringar av varg i , och varje föryngring motsvarar 10 vargar, vilket gör en ungefärlig siffra på 200 vargar. De flesta av dem rör sig inom länets gränser. En del ingår i revir som vi delar med grannarna. Det stärker grannsamverkan i gränskommittéerna med och Hedmark. En del ingår i revir mot och en del i revir mot . Men alla har det gemensamt att de påverkar förutsättningarna för jaktens bedrivande, för hundverksamhetens bedrivande och inte minst för landsbygdens fortsatta utveckling och för jordbruket. Det berör många olika målsättningar. Det handlar om regional utveckling, och det handlar om miljömålen och möjligheterna att i våra bygder kunna bedriva en aktiv och utvecklande fåravel. Vi har hört olika uttalanden från regeringsrepresentanter . Miljöministern och vice statsministern menade i partiledardebatten att forskarna som rapporterar om vargen tvingas skrivas vinklade rapporter. Jag tyckte att det uttalandet var mycket anmärkningsvärt och undrar om landsbygdsministern instämmer i miljöministerns och vice statsministerns uttalande om hur forskarna tvingas skriva vinklade rapporter. Många i våra bygder ställer sig frågan: Vad är regeringens rovdjurspolitik? Hur ser man på kommande vinter? Hur kommer man att agera för att se till att beslut fattade här i kammaren kommer att verkställas? Efter sådana uttalanden kring synen på licensjakt och synen på underlag till beslut som har fattats här i är det många, både boende och intressenter i och på andra ställen, som ställer sig frågande kring regeringens inriktning och inställning. Vad är egentligen er hållning i regeringen kring den här frågan? Mer detaljerat: Hur kommer ni att driva rovdjurspolitiken, och vilka beslut eller förändringar planerar ni för att få en praktisk, funktionell, tillämpbar förvaltning? Det handlar inte bara om varg utan också om andra rovdjur. Jag är en av de åtskilliga som har berörts under den här hösten, när ett lamm togs av lodjur hemma i hagen . Vi har haft 16 olika angrepp i , och 120 får har blivit tagna det här året. 119 (SD): Jag är liksom interpellanten från , fast jag kommer från i norra delen av , där jag tror att vi har ännu mer varg än i hemtrakter. Jag är, liksom i , bekymrad över de miniminivåer som har föreslagit. Man har föreslagit att det ska finnas elva föryngringar i som en miniminivå, vilket omfattar ungefär 110 vargar. Trots att viltförvaltningsdelegationen har föreslagit 5–7 vargar lyssnar inte på det örat. Beslutet är problematiskt för enskilda läns möjligheter att komma till rätta med överkoncentrationen av varg. Det blir liksom en snedfördelning inom samma förvaltningsområde, i det här fallet det mellersta förvaltningsområdet. Älgjägarna är också oroliga för älgjakten. Ungefär 3 000 älgar tas av vargen i . tar älgjakten 6 500–7 000 älgar. Jag har inga aktuella siffror för året, men det är säkerligen flera hundra färre än det brukar vara, eftersom det inte finns älg i många områden, så att de helt enkelt får ställa in älgjakten. Det är en stor problematik. Oron är stor bland jägarna, speciell med tanke på att vargens huvudsakliga sommarföda är älgkalv. av återväxten blir vargmat, och då finns det till slut bara en äldre stam älgar kvar, när generationsväxlingen inte har fungerat på grund av vargen. Jag hoppas att regeringens målsättning ligger i linje med jägarkårens och landsbygdsbefolkningens, att den hållbara rovdjurspolitiken är ämnad att verkställas och att licensjakt genomförs i linje med besluten. 120 Landsbygdsminister (S): Mitt svar på interpellationen är regeringens svar. Det är också regeringens hållning i dessa frågor. Den bygger på det beslut som togs i kammaren 2013 om nya mål för rovdjurspolitiken, då man sade att det skulle finnas 170–270 individer när det gäller varg som ett referensvärde. har senare fastslagit att det ska vara 270 individer. Jag har fullt förtroende för bedömningar, och jag tänker inte ifrågasätta att har gjort en felaktig bedömning av detta. Jag har också fullt förtroende för de länsstyrelser som har delegerats att hantera detta. Det är inte min sak att ifrågasätta forskningen. Men jag vill ändå nämna att det finns forskning på flera håll om detta. Skandulv är ett institut som tittar på detta. Vi har också , Viltskadecenter och SLU. Sedan har vi som bidrar i detta sammanhang. Enligt finns det i 400 vargar. Av dem finns 370 i . 50 vargar sägs vandra över gränsen mellan och . Regeringens hållning i detta sammanhang är att vi har förtroende för det beslut som har tagit och att vi har ett förtroende för de länsstyrelser som ska hantera detta i praktiken i de berörda områdena. 121 (C): Jag skulle vilja fortsätta reflektera över och samtala kring de regionala förutsättningarna. Det är positivt att landsbygdsministern nämner olika referenstal beträffande den nationella nivån. Min reflexion är att en stor del av den nationella målsättningen redan uppnås lokalt i 16 kommuner där vi har 200 vargar. Anser landsbygdsministern att det är skäligt att ett län av storlek ska ha en så stor andel av den svenska vargstammen? Utifrån tidigare interpellationsdebatter nämner landsbygdsministern livsmedelsstrategin och vikten av att öka produktionen av svensk mat. Om man kopplar detta till vargfrågan undrar jag hur man ser på förutsättningarna för fåravel i , och . Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att stärka förutsättningarna för att kunna utveckla produktionen av lamm och andra djurarter i dessa bygder när vi ser att antalet vargar ökar och att antalet angrepp på fårbesättningar ökar? Trots rovdjursstängsel hoppar vargen in och tar lamm. Vilka insatser avser regeringen att göra som verkligen stärker förutsättningarna för att kunna öka produktionen av lamm? Detta efterfrågas alltmer i . Allt fler kommuner och landsting uppmanas att handla upp närproducerat om det går, men framför allt fler produkter som kan produceras inom rimliga avstånd. Inte minst tycker folk att det är väldigt viktigt att ha öppna landskap. Det är också någonting som vi diskuterar i politiska sammanhang. När många fårägare nu på grund av vargen planerar att avveckla sin verksamhet efter alla attacker kommer det långsiktigt att få oerhört stora konsekvenser för landskapsbilden i . Det är en större fråga, och det krävs en strategi kopplad till livsmedelsstrategin men också en konkret förvaltning som gör att vi kan minska antalet vargar och andra rovdjur. Jag ska ta ett exempel. Enligt statistik har det i skett totalt 37 rovdjursangrepp fram till . De flesta angrepp har gjorts av varg på får. Men också jakthundar har angripits. är det drygt tio hundar som har angripits bara i . och lokatt, som jag nämnde tidigare, har också angripit djur. Vi märker att förekomsten ökar . När folk lever under dessa förutsättningar ökar misstron och delaktigheten blir ifrågasatt när det handlar om legitimitet och förtroende för fattade beslut. Min fråga till regeringen och landsbygdsministern är: Kommer ni att slå vakt om det regionala inflytandet över skyddsjakten, och planerar ni några förändringar i förhållande till lagstiftning eller författningar när det handlar om rovdjurspolitiken? Hur anser ministern att vi ska ha det med föryngringen när det gäller antal djur? Ministern skriver i svaret om vikten av samarbete och samordning. har lämnat förslag på antal djur i fråga om föryngring. Detta är inte förslag. 122 (SD): För ett par sedan besökte jag ett par en dryg mil utanför . De berättade att de när de inte var hemma hade sina fyra hundar i en hundgård . När de kom hem rapporterade grannarna att ett tiotal vargar hade strukit runt hundgården och ylat. Hundarna som skällde hade lockat till sig vargarna. Det är så situationen och verkligheten ser ut för många ute i skogsbygderna i . Det är inte tryggt för vare sig tamdjur eller deras ägare. Det händer såklart inte saker , men var och är det rapporter om angrepp på får och framför allt hundar. Det är verkligheten i vardagen i . Vi har hört miljöministerns uttalanden och önskan om att licensjakten inte ska bli av detta år. Man undrar därför vilket ben regeringen egentligen kommer att stå på, och jag tycker att frågan är berättigad. 123 Landsbygdsminister (S): ställer massor av frågor till mig på detaljnivå. Jag vill upplysa honom om att denna riksdag faktiskt har tagit beslut om regionalisering. Det som du försöker säga är att jag ska börja toppstyra detta. Det är tvärtemot vad denna riksdag har uttalat, och det tänker jag inte göra. Jag är övertygad om att den länsstyrelse som hanterar dessa frågor i gör korrekta bedömningar. Jag tänker inte göra någon bedömning av hur många vargar som ska finnas i eller i något annat län eller hur föryngringarna ser ut. Detta överlåter jag till de myndigheter, forskare och andra som jobbar med frågorna. Däremot har vi gett ett uppdrag till SLU att titta på de indirekta skadorna och vad de innebär och hur ersättningarna skulle kunna se ut. Vi har i budgeten föreslagit 20 miljoner mer för detta, vilket jag sade i svaret. Sedan har samtliga länsstyrelser utom rätt att fatta beslut om skyddsjakt när de bedömer att så måste ske. Jag har inte något mer att säga om detta, och jag tänker inte ge mig in i någon ytterligare debatt om att en minister ska gå emot som har sagt att vi ska ha en regionalisering av dessa frågor. 124 (C): I riksdagsbeslutet anges ändå gynnsam bevarandestatus, och antal när det gäller föryngring diskuteras utifrån det beslut som har tagits. Jag vill uppmärksamma den process som pågår. Det ska komma ett förvaltningsskede och en tillämpningsfas efter det riksdagsbeslut som fattades . Eftersom ministern i sitt svar nämner samordning och samverkan vill jag säga att det är angeläget att uppmärksamma det lokala och regionala arbete som görs ute i länen.