prot · H109100 · 2014-04-11 00:00:00 — Vänstern är emot EU, och Vänstern är emot . Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2013/14:346 om behovet av fler platser för yrkeshögskoleutbildningar 10 Statsrådet (FP): har frågat mig om hur jag avser att säkerställa att det finns tillräckligt många studieplatser inom ramen för . Sedan den borgerliga regeringen tillträdde 2006 har kraftiga förstärkningar skett inom den dåvarande kvalificerade yrkesutbildningen och . Det handlar både om permanenta höjningar och tillfälliga satsningar för att möta den svaga konjunkturutvecklingen. Genom dessa beslut beräknas det 2014 finnas 28 000 årsplatser i . Det är en ökning med 10 000 årsplatser jämfört med den kvalificerade yrkesutbildningen . hänvisar till att det finns ett antal utbildningsanordnare som länge bedrivit utbildningsverksamhet inom ramen för men som fått besked om att deras ansökningar inte har godkänts. Jag vill därför påpeka att syftet med är att den ska erbjuda utbildningar utifrån vad som efterfrågas på arbetsmarknaden. Det innebär att även utbildningar med god kvalitet kan få avslag om andra utbildningar med god kvalitet bedöms som mer angelägna. Myndigheten för har till uppgift att med stöd av analyser och kontakter med branscher göra denna avvägning. Jag har stor tilltro till att myndigheten utför denna uppgift på ett ändamålsenligt sätt. Bland annat därför är det min och regeringens övertygelse att fortsatt är och kommer att vara en attraktiv utbildningsform för såväl studerande som företag som efterfrågar kvalificerad yrkeskompetens. 11 (MP): Jag tackar ministern för svaret. Framför allt den sista meningen, att kommer att vara en attraktiv utbildningsform för företag som efterfrågar kvalificerad yrkeskompetens, kan jag till fullo instämma i. Jag hoppas också verkligen att den kommer att besannas. För var inrättande ett länge efterlängtat beslut. Det som fick mig att skriva den här interpellationen är något som också nämns i svaret, nämligen att ska erbjuda utbildningar utifrån vad som efterfrågas på arbetsmarknaden. har jag haft kontakt med ett antal utbildningsanordnare som alla har skapat bra utbildningar som har lett direkt till jobb. På den utbildning jag först hade kontakt med, nämligen den på Skillebyholm i , var det 19 av 20 som fick jobb direkt efter utbildningen. Sedan har vi byggmästarutbildningen vid Nackademin. såg sig föranledd att skriva en debattartikel på Brännpunkt, där man uttryckte att man var helt förfärad över att Nackademin hade fått nej, för man var i desperat behov av fler utbildade personer, som skulle ha kunnat få jobb . Jag var på , där vindkraftsutbildningen hade fått nej. Av de utbildade har 18 av 20 fått jobb direkt efter utbildningen. Detta är utbildningar som skapar jobb. De ger människor möjlighet att komma ut i arbetslivet. De skapar de jobb som vi behöver nu och inte , när vi hoppas att konjunkturen faktiskt har kommit i gång ordentligt. Konjunkturmässigt är det nu vi ska utbilda våra arbetslösa. Det är nu som de kan matchas in på arbetsplatser. Det är det som gör mig oroad. var det 1 185 ansökningar till , men det var bara 380 som beviljades. Också själv säger att man inte kan bevilja alla de utbildningar som man tycker borde komma till stånd. I grunden ligger en total felbedömning från alliansregeringen i budgetsammanhang. Man ger för få platser och för lite medel till . Det är ganska allvarligt i ett läge där det just är den bästa tidpunkten att utbilda folk så att de kan sätta i gång att arbeta i den kommande högkonjunkturen. är vi antagligen i en högkonjunktur, och då är det inte lika angeläget, men just nu är det ett gyllene tillfälle. Då misslyckas alliansregeringen med att skaka fram utbildningsplatser som leder till arbete. Därför undrar jag: Hur kommer ministern att se till att vi kan matcha dessa människor, som vill jobba, mot arbetsmarknadens behov? De får ju inte den möjligheten. Alliansregeringen nekar dem faktiskt rätten att få utbildning så att de kan komma ut i arbetslivet, och de måste fortsätta vara arbetslösa. Det är ganska allvarligt. 12 Statsrådet (FP): Tack, , för en viktig och angelägen fråga! Man kan ju definiera misslyckanden på olika sätt. Myndigheten för fördelar nu 10 000 fler platser än vad som var fallet 2006, när alliansregeringen tillträdde. Mot 18 000 platser då ska vi ställa 28 000 platser . Det är ett uttryck för att Myndigheten för har blivit en väldigt lyckad satsning. Den bygger på att vi utbildar för jobb. Jag kan försäkra att jag träffar företagare och representanter för regioner och kommuner som alla är väldigt bekymrade över att de inte får de platser de känner att de behöver. Det är ett uttryck för hur var menad att fungera att alla inte får. Det är arbetsmarknadens behov som ska styra, och utifrån det kommer det alltid att vara några som är besvikna. Det ingår i utbildningsformens konstruktion. Jag har svårt att se hur det annars skulle kunna se ut. Jag känner mig frustrerad över att det inte finns ännu mer resurser. Trots att alliansregeringen satsar 6 miljarder mer på vuxenutbildning än företrädarna gjorde skulle det såklart vara fantastiskt om vi hade ännu mer resurser. Men givet de resurser vi har, har vi gjort en mycket kraftig utbyggnad, och jag är väldigt stolt över . Jag vill gärna tillägga att det naturligtvis finns en lång rad barnsjukdomar som inte i första hand har att göra med resurstillgången. Det handlar snarare om hur man förhåller sig till utbildningar som är dyra att investera i, som det kostar mycket att bygga upp. Hur ska man få utbildningsanordnare att våga satsa på dem? Hur gör man med yrken som till exempel tandsköterskeyrket, där det finns en ständig efterfrågan? Dessa och en lång rad andra frågor håller vi nu på att titta på inom . En del resultat kommer . En del kommer snarare framåt vintern och våren. Och jag ser framför mig hur vi ska fortsätta att utveckla Myndigheten för och dessa viktiga utbildningar. 13 (MP): Jag blir lite lättad när jag förstår att ministern känner sig frustrerad över bristerna, för det är viktigt. Men vi kan inte hålla på att jämföra med hur det var 2006, . Det handlar om att jämföra med framtiden och jämföra med framtida behov i stället för med hur det var när någon annan styrde. Det är en sjukdom som den här regeringen verkar ha, att tänka på hur det var . Jag tycker att det är lite länge sedan. Att man har det som motto att alla inte får har jag svårt att förstå. Meningen är ju att vi maximalt ska matcha de arbetslösa med de jobb som finns, och där har en viktig roll att utbilda. Det som fick mig att skriva den här interpellationen var att det verkar vara så tydligt att man inte längre ska tillåta karriärbyten. Myndigheten för är väldigt tydlig i sina avslag med att man inte ska byta karriär. Man ska ha ett förflutet i just det område som man vill fortsätta sin utbildning i. Jag tycker att det är ett väldigt märkligt synsätt, för hela det svenska samhället bygger på att vi har maximal flexibilitet för att maximalt kunna matcha rätt personer, med rätt utbildning, med rätt jobb. Myndigheten för ger ett svar när det gäller alla dessa tre utbildningar. Det handlar alltså om vindkraftstekniker – det är otvivelaktigt en framtidsbransch. Det handlar om byggnadsingenjörer – det är otvivelaktigt en framtidsbransch. Det handlar om en av de gröna näringarnas viktiga bitar: trädgårdsmästare. Man säger att människor måste ha ett förflutet just i dessa branscher i stället för att säga: Ja, man ska kunna byta bransch. Det är väl den flexibiliteten som har gjort den svenska arbetsmarknaden stark? Det handlar om att vi har en möjlighet till individuell flexibilitet och att vi kan byta karriär. Det är visserligen något som har varit en stor svaghet i hela Alliansens skolpolitik – man har försvårat byten inom gymnasiet. Men på arbetsmarknaden har jag inte märkt en vilja att bygga murar mellan olika utbildningar och mellan olika branscher på det här sättet. Det gör mig väldigt orolig. Därför skulle jag vilja fråga ministern: det att man på det här sättet inte längre ska tillåtas att göra karriärbyten i det svenska utbildningssystemet när man ska försöka matcha med rätt jobb? 14 Statsrådet (FP): ska jag vara riktigt ärlig och säga att jag inte riktigt förstår vad menar. tar upp tre utbildningar. Dessa utbildningsanordnare har inte beviljats att nu leverera utbildningar. De kan omöjligt ha fått avslag för att myndigheten är emot karriärbyten. Jag vill nog påstå att hela den svenska vuxenutbildningen handlar om karriärbyten. Det är därför vi har en historiskt stor satsning på vuxenutbildning, på vuxengymnasium, på yrkesvux och på lärlingsvux. Det är en historiskt stor satsning på den här typen av yrkeshögskoleutbildning. Det är lite svårt att jämföra med något annat än med hur det var förut. Jag kan hålla med om att det vore bättre om man slapp det, men det är ur det man har presterat som man kan hämta sin legitimitet. Vi satsar också 3,6 miljarder på folkbildning för att människor i ska få en andra och en tredje chans. Jag vill nog hävda att det svenska utbildningsväsendet och inte minst vuxenutbildning och folkbildning bygger just på karriärbyten. Och det är kanske en av de saker, förutom världens bästa förskola, som verkligen särskiljer från många andra länder. Därför vore jag tacksam för ett litet förtydligande på den här punkten. 15 (MP): Jag kan hålla med om stoltheten över det svenska systemet när det gäller både vuxenutbildningen och förskolan. Vad jag syftar på när det gäller karriärbyten är att Myndigheten för i avslagen när det gäller dessa utbildningar har anfört att det för lite har krävts att man ska ha erfarenhet av dessa branscher. Det är det jag menar med karriärbyten. Jag menar, precis som ministern sade, att det är viktigt att man kan göra karriärbyten. Men när det gäller byggnadsingenjörsutbildningen krävs det att man har haft en karriär inom den branschen. När det gäller trädgårdsmästarutbildningen krävs det att man har haft en karriär inom den branschen. Annars beviljas inte den utbildningen. Det är samma sak med vindkraftstekniker. Då blir jag orolig. Det är nämligen ett adelsmärke för svensk vuxenutbildning att man kan byta karriär. Det är just därför som jag tycker att det vore viktigt att få det bekräftat från ministern att det inte ska krävas en karriär inom just den bransch där man ska utbilda sig. Man ska kunna byta. Det skulle vara väldigt bra om vi kunde vara överens på den punkten. Men då måste man också inom yrkesutbildningen sluta kräva detta av utbildarna. De ska inte behöva kräva det av sina studenter. 16 Statsrådet (FP): Som jag sade i mitt svar har jag stort förtroende för Myndigheten för . Låt oss vid tillfälle reda ut vad det är som har stått i de här avslagen, för jag har väldigt svårt att tänka mig att man formulerar sig på det sättet. Tvärtom har man från myndighetens sida uppmärksammat att det ibland är svårt att göra tillräckligt mycket för att hjälpa dem som inte kommer från sektorn. I den interna utredning som jag berättade om, som vi gör på departementet, tittar vi lite på: Hur skulle man inom ramen för ännu bättre kunna rusta dem som inte kommer från rätt bransch, med ett tekniskt basår eller något sådant, som man har på högskolor och universitet? De ägnar sig åt att faktiskt hjälpa till att stärka studenterna inför deras utbildning. Enligt det jag vet, och som jag ser på saken, är det en mycket stark strävan för Myndigheten för och för annan vuxenutbildning i att vara ett stöd när det gäller karriärbyten. På den punkten är vi överens, och jag hoppas att vi ska kunna reda ut de här frågetecknen. Tack för en möjlighet att diskutera en viktig och angelägen fråga! Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2013/14:357 om jämställdheten i regeringsarbetet 17 Statsrådet (FP): har frågat mig om hur jag tänker följa upp och utvärdera att jämställdhetsintegreringen verkligen genomsyrar regeringens arbete. Regeringen ger i uppdrag att följa upp hur jämställdhetsperspektivet beaktas i propositioner, skrivelser, kommittédirektiv och i regeringens styrning av myndigheter. redovisade SCB resultatet av den senaste uppföljningen. Även kommer det att användas som ett underlag i den dialog jag och mina medarbetare för med departementen och som syftar till att kontinuerligt förbättra och utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering i . Det är ett vardagligt och viktigt arbete som bland annat innebär att man tar fram och analyserar könsuppdelad statistik och bedömer konsekvenser ur ett jämställdhetsperspektiv. I skriften Jämställdhet – Hela regeringens ansvar presenteras exempel på vad statsråden gör för att jämställdheten inom deras olika ansvarsområden ska utvecklas. Det uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken som presenterades i budgetpropositionen är ett annat exempel på hur regeringen följer upp och mäter utvecklingen. analyseras utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten i en bilaga till finansplanen. kommer 25 indikatorer kopplade till de fyra delmålen i jämställdhetspolitiken att följas upp i budgetpropositionen. Till detta ska läggas att regeringen beslutade att tillsätta en utredning om jämställdhetsutvecklingen och om jämställdhetspolitikens genomförande och effektivitet. Utredningen ska lämna sina förslag . Den svenska jämställdheten mäts även av olika internationella organisationer där val av indikatorer och hur de viktas kan skilja sig åt. Global Gender Gap Report, som ges ut av , placerar på fjärde plats efter bland annat . Den främsta förklaringen till det är att aldrig har haft en kvinnlig regeringschef. Enligt Gender Equality Index, som administreras av , placeras i topp bland EU-länder, det vill säga före , när det gäller jämställdhet. Jag håller med om att jämställdhetsintegrering är en kraftfull strategi för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. För att nå framgång med strategin krävs resurser, varför regeringen sammanlagt har satsat på olika jämställdhetsinsatser . En kontinuerlig och transparent uppföljning är avgörande för att veta om resurserna fördelas på rätt insatser, hitta förbättringsområden och höja ambitionsnivån. Den systematiska uppföljning som regeringen har inrättat och som jag här redovisat ger underlag för mig att fortsätta följa uppnådda effekter och resultat av regeringens arbete med jämställdhetsintegrering. 18 (S): Tack, statsrådet, för svaret på interpellationen! Det här är en viktig fråga. Funderingen om vi går åt rätt håll eller inte finns med i interpellationen. Det handlar om huruvida regeringen använder sig av verktyget jämställdhetsintegrering. Vi fick i statsrådets svar ett antal exempel på hur regeringen gör. Jag ska utveckla vidare i min debatt med jämställdhetsministern vad jag tycker behöver förstärkas och förbättras. Bland annat säger jämställdhetsministern att det ska vara en dialog med departementen för att förbättra och utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering i . Några av de exempel som jag tar upp i min interpellation gäller jämställda löner och vårdnadsbidrag. Jag hade en diskussion med en annan av regeringens medlemmar, socialminister , om frågorna. När jag försökte ta reda på regeringens inställning till vårdnadsbidraget ur ett jämställdhetsperspektiv blev svaret att vårdnadsbidragets syfte är familjepolitiskt, inte att det ska stärka arbetslinjen. Jag undrar om det är regeringens inställning att vårdnadsbidraget är en viktig del av regeringens familjepolitik, så viktigt att det ska genomföras trots att det inte stärker arbetslinjen. Ministern säger att en framgångsrik jämställdhetspolitik inte är avhängig vårdnadsbidraget. Han exemplifierar med att det är få personer som använder sig av det. Är det regeringens uppfattning att vårdnadsbidraget kan försvaras med att det är så få som använder sig av det, det vill säga att det skulle vara mer problematiskt om många använde sig av vårdnadsbidraget? Det är ett bakvänt sätt att resonera i en viktig fråga, det vill säga att försvara sig med att det är så få som använder sig av det och att det därför inte är problematiskt. Så var det frågan om ojämställda löner. Vi socialdemokrater har fört fram kritik mot att lönekartläggningen har minskat i omfattning. Det är ett av verktygen för att komma till rätta med de stora problemen med att kvinnor tjänar mindre än män. När jag ställde frågan till näringsminister svarade hon att en lönekartläggning är en mer effektiv metod än en kartläggning . Är det regeringens uppfattning att det är mer effektivt, och vad grundas det på? Näringsminister säger också att för att kompensera att kvinnor tjänar sämre är jobbskatteavdraget ett viktigt verktyg. Är det regeringens uppfattning, jämställdhetsministern, att jobbskatteavdraget är viktigt för att komma till rätta med ojämställda löner? Beroende på vad ministern svarar på frågorna anser jag att den typen av resonemang visar att det finns brister i jämställdhetsanalyserna i regeringen. Bristerna är kanske en orsak till att jämställdhetsarbetet går bakåt i . 19 (S): Jag hade inte för avsikt att gå upp i debatten, men jag ville säga något när statsrådet i sitt svar tog upp att så mycket hade satsats i pengar på jämställdhetsåtgärder. Man kan göra hur man vill med statistik och tabeller för att det ska se ut som att man satsar på saker och ting, men låt oss titta på fakta om vad regeringen har gjort som inte är bra för jämställdheten och koppla ihop med annat så att vi kan dra riktiga slutsatser. har tidigare tagit upp frågan om lönekartläggningarna. Vad gjorde regeringen där? Jo, man försämrade. Det var ett bra verktyg. Ministern har själv sagt att jämställda löner för kvinnor och män är en av hennes hjärtefrågor. Men varför ta bort ett verktyg som verkligen gav resultat? Sedan var det frågan om visstidsanställningar, som kunde staplas på varandra. Det fanns en lagstiftning som skulle träda i kraft, men ni tog bort den innan den ens hann träda i kraft. Det missgynnar kvinnor mer än män. Förskolan och äldreomsorgen krackelerar. Det är stora arbetsplatser med många kvinnor. Kvinnor har behov av en bra förskola för att kunna gå till jobbet, och de jobbar där i en dålig arbetsmiljö. Sedan litar inte kvinnor längre på äldreomsorgen. De lämnar arbetslivet eller går ned i arbetstid. Om man hade satsat de så kallade pengarna på de områdena hade det varit en jämställdhetssatsning. Men det har inte regeringen gjort. Där har man gång på gång gjort stora skattesänkningar som har gått direkt till redan rika män. Sedan har kvinnorna fått brödsmulorna. Det här är fakta från forskning och statistik. Det är inte bara vi socialdemokrater som säger så. Låt oss titta på de studier från som finns om arbetslivets villkor. Forskare inom området arbetsliv studerade vad som kunde göras för kvinnors arbetsliv kopplat till deras ohälsa. Detta tog ni också bort när ni tog över regeringsmakten. Ni införde vårdnadsbidraget, och det är ett tydligt exempel på något som inte har varit bra för jämställdheten. A-kassan försämrades så till den milda grad att kvinnor missgynnades oerhört. Det har blivit så hemskt med sjukförsäkringen att de som blir sjuka måste tänka mer på om de kan bo kvar i sin bostad än på att bli friska. Här har ministern mage att säga att ni har satsat på sådant som driver jämställdhetsarbetet framåt. Det gör ni inte. Det vet ministern precis lika bra som jag. Vi hade behövt satsningar på välfärd och tjänster och framför allt ett mer jämlikt delat föräldraskap. Då hade ni satsat på något. 20 Statsrådet (FP): Tack, , för en intressant och viktig fråga och tack, , för att du också vill vara med i debatten. Jag lovar att jag inte ska tala om vad du, , vet och tycker utan tala om vad jag vet och tycker. Jag har mage att stå här och vara jättestolt över att jobba för en alliansregering som har tagit genom den längsta och djupaste lågkonjunkturen i med en fortsatt tillväxt, med 30 miljarder mer till den offentliga sektorn, med ett jobbskatteavdrag som gör att fler kvinnor än någonsin jobbar mer än vad de har gjort, som har byggt ut förskolan med 100 000 platser, som har mer resurser per elev i förskola, grundskola och gymnasieskola än tidigare och som dessutom har satsat de så kallade pengarna, 2 miljarder, på jämställdhetsintegreringsarbetet. Det är tio gånger mer än vad den föregående socialdemokratiska regeringen satsade. Jag vet inte om jag ska tolka så kallade som att det här är någonting som inte kommer att fortgå om det blir ett regeringsskifte . Att jobba med jämställdhetsintegrering och på allvar avsätta resurser för att alla som jobbar i den offentliga sektorn i ska jobba med genusglasögon kan väl inte vara någonting som är så kallat utan någonting som får väl plats i en rimlig och bra jämställdhetspolitik. tar upp tre frågor: vårdnadsbidraget, lönekartläggningar och jobbskatteavdraget. När det gäller vårdnadsbidraget är det ingen hemlighet att detta är en fråga där det finns olika uppfattningar inom Alliansen. Om det blir regeringsskifte kommer att få erfara att ska man gå ihop några stycken får man ge och ta. När det gäller vårdnadsbidraget är jag, och överens om att det inte är någon jämställdhetsreform. Det är ett familjepolitiskt stöd, som är infört i ungefär en tredjedel av kommuner, och i de drygt 100 kommunerna är det av barnen som tar emot vårdnadsbidrag. Därför menar jag att det är svårt att se att detta har en avgörande effekt på hur jämställdheten ser ut i . Något som jag tror har drabbat jämställdheten hårdare är ändringen i möjligheten att ta ut föräldraförsäkring ända tills barnet fyller . En förändring som har gjorts i kammaren är att man numera måste ta ut huvuddelen av dagarna innan barnet fyller . Det tror jag får betydande effekter på jämställdheten. När det gäller lönekartläggning kan jag svara på frågan varför man gjorde det man gjorde. Det var i en ambition att minska krånglet, inte minst för mindre företag. Det är en ambition som jag delar, och jag förstår varför man gjorde det. Men jag tror att det var olyckligt. Det är därför vi från regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att se om det var ett klokt förslag och hur vi ska gå vidare. Resultatet av utredningen kommer vi att få ta emot . Vi har visat att vi tror på lönekartläggning genom att ge särskilda medel för att titta på det, som med stor framgång bedriver det arbetet. Lönekartläggning finns alltså. Avslutningsvis kort om jobbskatteavdraget: Jobbskatteavdraget har bidragit till att fler kvinnor än någonsin jobbar längre än någonsin, och det tycker jag är en viktig jämställdhetsreform. 21 (S): Jättestolt är jämställdhetsministern. Jag undrar över vad. Hon är jättestolt över osakliga löneskillnader och jättestolt över vårdnadsbidrag. Ministern säger att det finns olika uppfattningar i regeringen, och det har jag stor respekt för. Det tycker jag inte är konstigt. Men jag funderar över hur vårdnadsbidraget går ihop med att man jobbar med jämställdhetsintegrering som ska påverka alla regeringens beslut. Om det nu inte är en jämställdhetsreform borde jämställdhetsministern åtminstone kunna svara på vad regeringens uppfattning är om hur det påverkar jämställdheten, om det är bra eller dåligt. Jämställdhetsministern säger att det används i så liten omfattning att det är svårt att analysera. Jag accepterar inte riktigt det som ett fullgott svar. Jag tycker att man ändå kan kräva av jämställdhetsministern att hon säger om det är bra för jämställdheten och ökar jämställdheten mellan kvinnor och män eller om det är dåligt och ett problem. Det är svagt att inte kunna svara på det. När det gäller lönekartläggning svarar ministern att ändringen genomfördes för att minska krånglet, och det känner jag till. Men det är inte riktigt det som min fråga gällde. Näringsministern har i en tidigare debatt hävdat som regeringens ståndpunkt att man tycker att det är mer effektivt att ha lönekartläggningar . Det var det min fråga gällde. säger jämställdhetsministern att det var ett olyckligt beslut ur jämställdhetssynpunkt.