prot · H20920 · 2014-11-12 00:00:00 — Använder man ett dagsaktuellt exempel som trängselskatten i kan man se att den är en del av den statliga finansieringen av infrastruktur i , vilket begränsar statens ansvar till ett minimum. När det gäller till exempel Förbifartens finansiering står staten för och intäkterna från trängselskatten för resten. Om vi sedan bryter ner det på regional nivå kan vi se att statens investeringar motsvarar av bruttoregionalprodukt. Det är ungefär hälften av statens investeringar i infrastruktur i övriga landet. Samma mönster ser vi på de statliga järnvägsinvesteringarna. stod och för av hela landets bnp men erhöll av de statliga nyinvesteringarna på järnvägen. Här ser man tydliga skillnader, inte minst när man gör en jämförelse med Västsvenska paketet, där staten står för och regionen för 50, men i tunnelbanesatsningen, som kom för ganska precis , står staten för och regionen för . 399 (M) replik: Jag är göteborgare, men detta till trots köper jag mycket av det som sade om betydelse som tillväxtmotor. Det administrativa och politiska centrumet ger verkligen kraft för tillväxten i landet. Jag köper allt hon säger om vikten av infrastruktursatsningar i huvudstaden. Vi har en väldigt aktuell sådan i Förbifart . Till skillnad från många andra förslag där man säger att man vill bygga något är detta redan planerat och finansierat, startskottet har gått och spaden har gått i backen. Före valet sade Socialdemokraterna att det var jätteviktigt och skulle byggas, men efter valet har man satt stopp för det. Prislappen är per dag. Man säger att arbetet kan återupptas med en kostnad på kanske, om man ska tro , 170–helt i onödan. , är detta ett viktigt projekt, och hur ska ni finansiera den onödiga merkostnaden? 400 (S) replik: Tack, , för att du tar upp denna viktiga fråga. I regeringen har man ju öppnat för att förhandla om finansieringen. Det finns ingen annan överenskommelse än att om man inte har nått en ny överenskommelse om finansieringen kommer man från att låta projektet fortgå. Den uppgörelsen finns där, och det är inte mycket som du eller jag kan göra åt den. Vad jag i stället skulle vilja är att vi använder lite mer konstruktivt. Under hela förhandlingarna om framtagandet och projekteringen av Förbifarten har man missat många viktiga delar, inte minst avsaknaden av kollektivtrafikramper i påfarterna och så vidare för att man ska kunna använda Förbifarten på ett effektivt sätt för kollektivtrafikresenärer. Låt oss vara konstruktiva i stället för att stå här och tjafsa om sådant som vi faktiskt inte kan göra något åt här och . 401 (M) replik: Av trängselskattepengarna i går alltså till andra vägprojekt än Förbifart . Det har betydelse för andra viktiga investeringar i väginfrastrukturen i , inte bara Förbifarten. Vi kommer tillbaka till frågorna: Tycker man att detta är ett viktigt projekt? Ska det genomföras? Om man tycker att det ska genomföras, vilket jag gör, och jag att tror att det också är Socialdemokraternas linje, varför ska man då vänta till med en merkostnad på per dag helt i onödan? Är det inte bättre, , att omgående sätta spaden i backen igen för att spara skattebetalarnas pengar? 402 (S) replik: Jag skulle gärna se att man inte hade gjort den uppgörelse som gjordes under förra mandatperioden, där av finansieringen av Förbifarten kommer från trängselskatterna. För och tillväxten i var det inte en särskilt bra uppgörelse. Men det är inte detta som står på spel här, utan här öppnar man för att se över finansieringsdelen. Jag kan inte säga mycket mer än detta. Detta är inget vi kan ändra här och . Låt oss i stället vara konstruktiva och se till att vi använder på ett bra sätt för att få en så bra lösning som möjligt för Förbifart . 403 (M) replik: är utan tvekan en attraktiv stad. Jag tillhör dem som flyttade hit . Redan då debatterades trängseln i . Man debatterade förbindelser mellan norr och söder. Man sade att de enda sätten att ta sig från norr till söder var via Essingeleden eller genom att åka inne i stan. Man debatterade om flygförbindelserna och vikten av att kunna resa. Det debatterades om tunnelbanan och behovet av att bygga ut den. Allt detta har Alliansen sett till att driva och få fram avtal om. kan jag tyvärr konstatera att Förbifarten återigen är tillbaka på ruta noll. , min gamla hemstad, har en ring. har en ring. Men står fortfarande och stampar. Vad är vitsen med detta? Det handlar inte bara om miljoner, utan det handlar om människor som sitter timtals i köer. 404 (S) replik: Tack för att du tar upp de här frågorna, ! Jag är själv både född och uppvuxen i den här regionen. Det är klart att det finns enormt stora utmaningar, och det är väldigt mycket som inte har gjorts. Det kan man inte beskylla sittande regering för på något sätt. Jag tror att vi är många partier som bär ett gemensamt ansvar för detta, inte minst när det gäller tunnelbanesatsningen. Det var ju för väl att den förra borgerliga regeringen efter många års ovilja från körde över de borgerliga majoritetsstyrena i både och . Jag är den första att jubla över detta. Det var jättebra. Tack till inte minst er moderater, som var de som drev på här! är dock mycket av finansieringen snedfördelad. Man missgynnar när det gäller satsningar på infrastrukturen i jämförelse med till exempel Västsvenska paketet, där kommer från staten och resten från regionen. 405 (M) replik: För mig låter det ihåligt när talar om finansieringsfrågan. Vad Alliansen gjorde var att tillsätta en särskild förhandlingsman som faktiskt såg till att få fram ett avtal som kunde leda till att det skulle byggas en förbifart. Det tillsattes också en särskild förhandlare och utredare som såg till att ordna finansieringen. Allt detta finns på plats, eller låt mig säga fanns på plats. För del, se till att detta görs! 406 (S) replik: Förbifarten är ett resultat av förhandlingar. Det finns ett otroligt dilemma i att man faktiskt inte har kunnat komma överens. Det är inte fel, och det handlar inte om moderater eller socialdemokrater i , utan det har framför allt varit borgerliga kommuner som hela vägen har stoppat och hindrat. Det var väl för väl att man till slut lyckades nå en överenskommelse. Men att stå här och säga att det är Socialdemokraterna som har blockerat detta är helt fel. I den här frågan har S och M gått hand i hand. 407 (M) replik: Jag instämmer förstås i mycket av det som tog upp här. Jag är ju också stockholmare och kan konstatera att den här regionen har många behov. Infrastrukturen i påverkar dessutom övriga delar av landet. Det har vi märkt inte minst i och med olika järnvägsincidenter. Hela landet är beroende av infrastrukturen här. Därför behövs satsningar som Förbifart . Därför behövs Östra länken och tunnelbanan. Men jag tycker inte att jag fick riktigt klara besked i replikskiftet med . Jag ställer fortfarande frågan: Vad är egentligen regeringspartiernas åsikt när det gäller ? Jag vet att det finns stor splittring både mellan partierna och också inom det egna partiet. Jag vet att själv har varit en flitig motionär i frågan om att stänga . Därför vill jag ställa den raka frågan till henne: Varför anser du att ska stängas? 408 (S) replik: Tack för frågan, ! Det är ingen hemlighet vad jag tycker om Brommafrågan. Men för mig handlar om tillväxt. Det handlar om tillväxt. Jag är inte helt överens med mina partikamrater i frågan. Däremot tror jag att existens hindrar tillväxten för . Den underminerar och möjligheter till fler långdistansflyg. Den ser snarare till att man lägger långdistansflygen i eller i stället, och det kommer att försämra tillväxten för . 409 (M) replik: Jag får tacka för svaret från . Jag kan dock inte instämma i resonemanget. Jag får kanske påminna om de diskussioner vi hade så sent som med vd:n för , som pratade om att inte har kapacitet för att ta hand om den trafik som finns på . Jag kan också påminna om de rapporter från som visar att 24 000 jobb riskeras, inte bara i utan i . Med de faktumen i bakhuvudet kan jag väl hoppas att i just den här frågan inte får med sig sitt parti. 410 (S) replik: Det som kommer att hända är att det eventuellt tillsätts en förhandlingsperson. Själva förutsättningen är att varken jobb eller utvecklingsmöjligheter i ska påverkas negativt, oavsett var man kommer att landa någonstans. Det tror jag är en ganska viktig utgångspunkt. För det du och jag har gemensamt är att vi tror på . Vi tycker att tillväxt är jätteviktig. Sedan kanske vi har olika sätt att se på vad som skulle vara bäst. Men låt oss nu se på det här seriöst. Det är kanske inte våra åsikter som är det viktiga utan var tillväxten landar. 411 (S): Vi har en stor utmaning framför oss i att få tillväxt, jobb och därmed välfärd i alla delar av landet. Jag kommer, som några av er kanske hör, från . Vi kan konstatera att med en sysselsättningsgrad och en produktivitet som rikssnittet skulle bruttoregionalprodukten i växa . Det grundar sig på analyser som den nu avgångna alliansmajoriteten, som har suttit och styrt i , har gjort. Detta är inte unikt för . I många andra delar av landet ser vi regioner som inte når upp till sin fulla potential. Det är hög arbetslöshet, höga offentliga utgifter och lägre inkomster. Det innebär missad välfärd, och det innebär slöseri med mänskliga resurser. En grundläggande förutsättning för att nå regionernas potential är infrastrukturen. Tillförlitliga transportsystem är grundläggande. Det är också därför S- och MP-regeringen, med stöd av , föreslår ett utökat underhåll av infrastrukturen i budgeten. Jag ska gå tillbaka till den verklighet som jag kommer ifrån: . av förseningarna i kollektivtrafiken beror på brister i infrastruktur och underhåll. Det främjar inte viljan att pendla. Det bygger inga stora och robusta arbetsmarknadsregioner. Det innebär dessutom att vi inte får full effekt av alla de satsningar som vi gör ute i landet som trafikhuvudmän när vi köper nya tåg och bygger nya tågstationer. Vi missar positiva tillväxteffekter som kan följa av ökade investeringar. Vi behöver fortsätta med en utveckling av arbetsmarknadsregioner som gör att vi bättre kan dra nytta av den samlade kompetensen i en region och möta företags behov av kompetens i större delar av . Att de befintliga kommunikationerna fungerar och att den befintliga infrastrukturen fungerar är grundläggande. Men om vi ska lyfta oss rejält i förhållande till vår omvärld behöver vi också satsa på framtidsinriktade transportmöjligheter. Därför är det glädjande att se att stödet för till exempel höghastighetståg nu förefaller vara väldigt stort både i den här kammaren och från regeringens sida. Det är väsentligt. När vi som en region i pratar med våra vänner i och ser hur de bygger förbindelser norrut är det oerhört viktigt att vi kan säga till dem: Ja, viljan att knyta samman våra länder bättre finns också i och i . Det stärker våra tyska vänner och våra danska vänner när det gäller att faktiskt få fart på de nödvändiga infrastrukturinvesteringar som behövs i deras länder. Utbyggnaden av snabbare, effektivare och miljövänligare transporter måste kompletteras med en kollektivtrafik, bland annat i våra städer, som fungerar. Därför är det bra att vi ser att vi kan lägga in en statlig medfinansiering – vi brukar tala om det omvända. Det handlar om en statlig medfinansiering för kollektrafik också i större städer, så att man till exempel kan börja med utbyggnad av spårvagnstrafik där man vill göra det. Vi har här ett gemensamt ansvar att se till att vi formar politiken och inte minst infrastrukturpolitiken på ett sätt så att vi arbetar tillsammans med kommuner och regioner. Vi ska också ha förståelse för de behov och prioriteringar som finns i kommuner och regioner. Sedan måste det naturligtvis vägas samman med de nationella målen. 412 (M) replik: Det var många vackra ord om hur viktigt det är med en fungerande infrastruktur och att våra företag kan växa och utvecklas. Jag delar helt och hållet uppfattningen att infrastrukturen är en förutsättning. Det är också en förutsättning att de fyra transportslag vi har i kan samordnas och utnyttjas på bästa möjliga sätt. är ett stort och glesbefolkat land. Vi har företag runt om i landet som har vuxit fram och århundraden som är beroende av att kunna stanna kvar här. Ni föreslår nu en lastbilsskatt för att begränsa transporterna framför allt på våra vägar. Då skulle jag gärna vilja ha reda på följande: Har ni gjort någon konsekvensanalys av hur detta slår mot landsbygd, företag och jobb här i ? Anser du att skatten är för låg på lastbilstrafiken i ? Det är ja eller nej. Det är två enkla frågor. 413 (S) replik: Det vi nu föreslår är att vi ska utreda frågan. Då är det klart att man måste se på alla konsekvenser av att införa en kilometerskatt. Det är inte det enda bekymmer som vi har. Vi känner till diskussionerna vi har haft i trafikutskottet om till exempel cabotagebestämmelserna. Det är klart att en kilometerskatt kanske också skulle vara ett sätt att få bättre kontroll på trafiken i och betala en del av infrastrukturen. Men det grundläggande är att vi tillsätter en utredning. Vi ska titta på frågan. Då får alla konsekvenser lyftas fram. 414 (M) replik: Det kan alltså innebära att ni eventuellt drar tillbaka det förslaget om det kommer fram att det är tillväxthämmande och strider mot tillväxten i landet. Den andra frågan fick jag inte svar på. Den var: Är tanken att svensk lastbilstrafik är för lågt beskattad ? Det undrar jag eftersom man vill lägga på detta. Anser du att den är för lågt beskattad? Ni föreslår ju nya skatter på arbetsgivaravgifter. Bränsleskatter har vi också hört talas om. Anser du att lastbilstrafiken är för lågt beskattad i ? 415 (S) replik: kom det in lite andra frågor om arbetsgivaravgifter – det kommer ofta fram här i kammaren. Tiden medger dock inte att jag svarar på frågorna om arbetsgivaravgifter. Jag har inte varit i speciellt länge, men jag har varit här så pass länge att jag vet att det inte vore speciellt smart att nu stå och spekulera i vad en utredning kan komma fram till och dra slutsatser av den utredningen när den ännu inte ligger på bordet. 416 (M) replik: Jag tycker att det var klokt sagt av om regionernas betydelse. Som göteborgare och västsvensk tror jag att vi har mycket att lära av och framväxten av den regionala trafiken. Jag kan också som göteborgare konstatera att det som är viktigt för näringslivet hemma är vad som händer i regionen, att stadstrafiken funkar och regiontrafiken funkar. Det gäller också kommunikationerna till och från huvudstaden. Även som göteborgare måste man säga att är en viktig kraft för konferenser och kund- och säljmöten. Då är det viktigt att tågen funkar och, såklart, flyget. Då kommer jag tillbaka till det vi redan har diskuterat , det vill säga , i kombination med som ju om möjligt är ännu viktigare för eftersom det tar om man skulle välja tåget och det därför inte är lika konkurrenskraftigt. Min enkla fråga till är om han tycker att ska vara kvar – ja eller nej? 417 (S) replik: Jag tror att det är viktigt att klargöra vad vi pratar om när vi pratar om . Vi pratar ju egentligen inte om , utan vi pratar om transporterna till . Det är det som är det centrala för de skånska företagen och, förmodar jag, också för de västsvenska företagen. Det väsentliga är närheten till , att man kommer närmare huvudstaden. Man har inte någonstans fattat något beslut om att man ska lägga ned . Det finns inte ens någon hemställan om att man ska lägga ned . Jag har förstått att man i kammaren från vissa partier är glada i att sprida bilden av att det har fattats ett beslut om att lägga ned . Då tror jag att det är viktigt att vi och regeringen är tydliga och säger att vi ska ha transporter till och från från övriga delar av landet som gör att vi säkrar att jobben växer och att utveckling kan ske i alla delar av landet. Det är vår politik. 418 (M) replik: Om all expertis är tydlig med att man inte kraftigt kan utöka tågkapaciteten i närtid och inte har kapacitet att ta över trafik skulle en nedläggning av som de styrande i – S med flera – föreslår nu innebära att man slår mot transportmöjligheterna till huvudstaden. Det slår mot dem, men framför allt slår det mot oss ute i landet. Då kommer vi tillbaka till detta med viljan. Det är rätt att vi ska ha en analytisk och seriös diskussion – absolut. Inga beslut är fattade av regeringen, men det finns en viljeyttring från . Då kommer vi tillbaka till frågan: Vad vill ? Ska vara kvar eller inte? 419 (S) replik: har fått mitt svar på den frågan, och han har dessutom fått svar från som han hänvisar till. De pekar också på att jobben och utvecklingen är en förutsättning, det vill säga att vi kan rädda jobben och skapa fler jobb. En del av de problem som vi nu brottas av borgerligt styre är en högre arbetslöshet, och, som jag pekade på i mitt anförande, en dålig tillväxt till exempel i . Det måste vi åtgärda. Vi måste alltså ha bättre förbindelser, både till och till andra delar av landet, och vi behöver fler jobb. 420 (S): En framåtsyftande näringspolitik skapar möjligheter. Den stora utmaning som vi lever med , och där det krävs ständiga insatser, är att kombinera ökad tillväxt med en ansvarstagande klimatpolitik eller hållbar utveckling som vi ofta talar om. Ett nära samarbete mellan samhälle och företag är här en viktig ingrediens. Att ta ansvar för vårt klimat och vår miljö är att investera för framtiden. Det får inte stå i motsatsförhållande till en dynamisk utveckling. Tvärtom ska det vara en hävstång mot framtiden. Av dessa skäl behöver vi ytterligare lyfta fram begrepp som innovationer och entreprenörskap. Det är därför mycket glädjande att regeringen i den budget som lagts fram för särskilt betonar dessa områden. Här finns mycket att ta fasta på. Svensk basindustri är grunden och kommer så vara . Men vi måste självklart också vara öppna för andra typer av branscher som växer fram. Vi behöver ligga i framkant för att fortsätta stärka svensk konkurrenskraft. Nya förutsättningar och förändringar gäller som bekant . I min egen hemkommun i norra , för att ta ett för mig närliggande exempel, var träindustrin – dörrfabriken – den ledande privata arbetsgivaren med över 1 000 anställda. finns det max 300 kvar, inte ens det vad jag förstår. Effektivisering parat med en konkurrenssituation i omvärlden har förändrat bilden. På flera orter där det tidigare fanns en eller ett par dominerande industrier ser det ut på ungefär samma sätt. Det är mycket handel, transport och logistik som växer i stället, och jag ser också med intresse på det som sker inom till exempel kultur och design. Oavsett detta kan vi konstatera att de nya jobben finns i nya branscher där det ställs nya krav också på politiken för att rigga för detta. Det som brukar kallas gröna näringar leder framåt. Här finns grogrund för ytterligare utveckling där politiken kan vara pådrivande. Jag kan ta ytterligare ett för mig närliggande exempel. Nordvästra , ägs gemensamt av kringliggande kommuner , , , , med flera. Allt drivs på affärsmässig grund, men samhällsnyttan är påtaglig. Det är ett företag till vilket jag själv vid åtskilliga tillfällen haft förmånen att ta med besök, såväl internationella som nationella. Nyfikenheten är stor bland många. Det är en avfallsanläggning, eller ett återvinningsföretag, där av allt som kommer in går på soptipp. Resterande avfall återvinns. Det är vad jag förstår världsledande. 300 människor har sin dagliga gärning där. När jag pratade med vd:n för att uppdatera mig kring verksamheten berättade han att det som man kallar innovationsupphandling nu är på gång. Det handlar om att hitta nya vägar framåt för att skapa nya liv för gamla cyklar och andra redskap för förbättrad återvinning och kretsloppstänkande. Vi ser också inom en rad andra områden hur begrepp som hållbarhet och miljötänkande blir konkurrensmedel. Satsningar på hållbara näringar kan ju också vara en exportvara – både kunskapsmässigt och materiellt. Politiken visar vägen. Medvetna konsumenter ställer krav. Men samarbetet mellan företagen, samhället och akademin är en viktig förutsättning. 421 (M): Jag ska i mitt anförande fokusera på en liten del när det gäller företagande, och det handlar om uppfinnande och uppfinningar. Jag skulle vilja gå så pass långt som att säga att uppfinningar är grunden för vårt välstånd. Utan nya idéer som svarar på de behov och frågeställningar som finns finns det heller inte någon framtid. Men det är en lång och mödosam väg att gå för en uppfinnare. Vanligtvis tar det sex till , ibland ännu längre, innan en idé kan bli vinstbärande. Det är ju heller inte alla idéer som når marknaden, bara . Det innebär att det är ett stort vågspel att påbörja processen att få en lyckosam uppfinning. Men har faktiskt klättrat i innovationstoppen. rankades som bäst i världen av Innovation Capacity Index. Det finns åtskilliga artiklar som just talar om som ett innovativt land. Det är dock inte värt att slå sig för bröstet, för det återstår fortfarande mycket att göra. Jag vill här lyfta upp ett exempel som är och har varit lyckosamt. Det är satsningar på kvinnliga uppfinnare. Detta har gett resultat, och jag vill nämna ett exempel på detta. Det finns en utmärkelse som heter Årets uppfinnarkvinna. Antalet nomineringar är det högsta . Hur många kvinnor är det då som är nominerade? Jo, 119 stycken. Det är faktiskt dubbelt så många som antalet nominerade kvinnor . Enligt min uppfattning är detta på tok för lite. Kvinnor står för ungefär 8–av de patent som söks . Jag skulle vilja gå så långt som att säga att det måste göras mer. Med fler kvinnors idéer som kommer ut på marknaden kan vi också se förbättringar inom många områden där kvinnor är yrkesverksamma. Vilka är då de svenska uppfinnarna? En stor del av de idéer som utvecklas, herr talman, kommer från akademin, men ännu fler kommer ifrån vardagen, ifrån det dagliga livet. Det är människor som ser behov och möjligheter till utveckling. Det är det här vi måste stödja. Inom universiteten finns det också mycket att göra, men vi får inte glömma de vardagliga uppfinningarna. Inom uppfinnarkretsar lyfts ofta behovet av rådgivning upp som en viktig fråga. Då handlar det om rådgivning långt innan stöd kan ges. Varför är då detta så viktigt? Jo, det är för att många uppfinnare inte har någon erfarenhet av produktutveckling och företagande, och det är viktigt för att kunna gå vidare. Anledningen till att jag säger detta är att det bara är av idéerna som når marknaden. Det finns mycket som har gjorts som är bra, men ännu mer kan göras. Jag vill nämna en sak när det handlar om uppfinnarnas idéer och möjligheter på marknaden. har fått finansiering via alliansregeringen till mentorringar. Det har visat sig vara ett lyckosamt koncept. Jag skulle vilja avsluta med att säga att jag hoppas att det positiva klimat som har skapats kan fortsätta med den rödgröna regeringen. Utan uppfinnare och uppfinningar stannar . 422 (SD): När vice statsminister gick ut med att man ville höja miljöskatterna med 2,5 miljarder skapade det oro i näringslivet. Att regeringen sedan vill stänga ned , öka kostnaderna för energi, göra det dyrare att anställa unga och äldre samt införa vägavgifter ökar oron ännu mer. Inte nog med detta – regeringen vill även höja marginalskatterna och därmed göra det mindre lönsamt att utbilda sig. Inom näringslivet är man bestört och besviken över denna företagsfientliga politik som straffar både företag och löntagare. Ungdomsarbetslösheten är hög, och behovet av att vi arbetar längre gör sig påmint som behovet av rätt utbildad arbetskraft för att klara konkurrensen alltid är aktuellt. Regeringens politik skapar osäkerhet, vilket är företagens värsta fiende. Denna osäkerhet är investeringshämmande och gör att företagen inte kan planera framåt. Det drabbar i slutändan de anställda, herr talman. ser att detta inte är bra för . Vi tror på en ansvarstagande näringspolitik som gynnar alla parter.