prot · H20923 · 2014-11-18 00:00:00 — Om vi har höga skatter, inte minst på höga inkomster, kommer arbetsgivare och företag att behöva kompensera för dessa höga skatter. Det blir helt enkelt högre kostnader. Det gör det svårare för att konkurrera om talanger, internationellt sett. Bortsett från det rent ekonomiska skulle jag också säga att det i grunden är fel att motarbeta den här typen av dygder, som förkovran, flit och företagsamhet, som har en stor betydelse när vi ska bygga ett starkt samhälle. Jag vet att ni när ni hade kongress och antog ert framtidskontrakt bland annat skrev att ska konkurrera med kunskap och kompetens. Då är min fråga, återigen, till finansministern: inte regeringen en fara i att de här förslagen hämmar just förkovran, flit och företagsamhet? 21 FINN (M): kom interpellanten in på väldigt viktiga frågor, nämligen värdegrundsfrågorna. Vad har det för värde om man sänker skatter vid sidan av att det har visat sig förflytta oss åt ett positivt håll på Lafferkurvan, så att vi faktiskt genererar mer intäkter till staten som den enskilde får mer resurser att röra sig med? Ja, det är just därför som Alliansen har sänkt skatten i fem steg för löntagare och parat detta med sänkt skatt för pensionärer i fem steg, som har givit dem med de minsta inkomsterna, vare sig de är löntagare eller pensionärer, en extra månadslön eller en extra månadsinkomst. Detta är något som är otroligt viktigt för individen själv. Det handlar om att få en större autonomi och en större egenkraft att använda sina resurser till någonting som inte klåfingriga politiker kan plocka in. Då kommer vi över till det som har lyft fram, nämligen att skatter ska tas in i större omfattning av den nuvarande regeringen, och det gör man för att man ska använda dem till någonting vettigt. Jag har ställt frågan upprepade gånger. Historiken har visat något när det gäller de två största budgetposterna, som handlar om sjukförsäkringen. Det gäller sjukpenning och det som förr hette förtidspension, som heter aktivitets- och sjukersättning. Om man ändrar i sjukförsäkringen och går tillbaka till det regelverk vi hade tror jag att de utgiftsposterna kommer att öka dramatiskt, mycket mer än vad man har tagit höjd för i det nuvarande budgetförslaget. Man har alltså inte kontroll på utgiftssidan heller. Det är viktigt för att förstå att Socialdemokraterna aldrig sänkte ohälsotalet. Sjukskrivningarna minskade på grund av att människor gick över i förtidspension. Det var först när alliansregeringen kom in som såväl antalet långtidssjukskrivna som antalet förtidspensionärer minskade. Därmed minskade belastningen på den delen av budgeten. Jag befarar att detta kommer att öka, och det finns ingen höjd tagen för detta i budgeten. 22 (V): Ska vi bygga en välfärd som det går att lita på behövs det skatteintäkter. De skatteintäkterna betalas antingen av dem som tjänar mest eller av dem som tjänar minst. Man kan titta på hur den gamla regeringen förde sin skattepolitik. Man valde konsekvent att sänka skatterna, men det ledde alltid till att de som tjänade mest fick de största skattesänkningarna. I den här regeringens budgetproposition, som man har tagit fram tillsammans med , finns det ett fantastiskt fint diagram, tycker jag. Jag vill lyfta fram det i debatten. Det är diagram 1.3, som visar hur regeringens politik fördelar sig i olika inkomstskikt. Det visar sig ganska snabbt att de som tjänar minst i vårt samhälle kommer att få en ökad inkomst med den här politiken, och de som tjänar mest kommer att få en minskad inkomst. Det betyder att de bidrar mer till den välfärd som vi behöver bygga. Det finns ett annat väldigt fint diagram i regeringens budgetproposition. Det är diagram 1.4, som visar fördelningen mellan kvinnor och män. Det visar sig att kvinnor kommer att tjäna på regeringens och politik. Männen kommer att få betala lite mer. Det beror på att det i hög utsträckning är män som tjänar mest i vårt samhälle. Jag är väldigt glad och stolt över att få vara med och föra fram en sådan ekonomisk politik i . Därför är jag glad över den budget som läggs fram. Den leder nämligen till att vi får en välfärd att lita på, fru talman. 23 (M): Finansministern påstår att ökade skatteintäkter beror på att vi har blivit 500 000 fler invånare i landet. Jag vet inte om en invånare automatiskt genererar skatteintäkter. Jag trodde att det var invånare som arbetar som gör det. Jag skulle vilja påstå att det handlar om att det är 340 000 fler invånare som arbetar. Det är det som har ökat skatteintäkterna, och det är precis det som den här frågan handlar om. Finansministern har frågat oss varför vi inte fortsätter att sänka skatterna om det nu är så bra för samhällsekonomin. Jag vill påpeka att vi faktiskt gör det. Vi har till exempel förslag i vår budget om ytterligare satsningar på sänkta arbetsgivaravgifter för de yngre. Och hade vi suttit kvar vid makten hade vi fullt ut genomfört den brytpunktshöjning som regeringen nu inte vill göra. Det är två exempel. Men det viktiga är att den här debatten handlar om att vi kritiserar och diskuterar de skadliga skattehöjningar som regeringen vill genomföra och som slår direkt mot jobben. sade tidigare att sysselsättningsgraden i har minskat. (Finansminister (S): Nej, jag sade: inte ökat.) Ja, men då måste jag göra finansministern väldigt besviken. har vi haft en utfrågning av , som presenterade en tjusig graf över sysselsättningsgraden i , , euroområdet och . Där ser man tydligt att sysselsättningsgraden i har ökat och ökat markant . Det var faktiskt så att Riksbankschefen påpekade att har dragit ifrån de andra länderna och kommit ut bättre efter krisen än vad man var innan. Sysselsättningsgraden har alltså ökat. Där får läsa på lite ytterligare. Sedan har jag en kort fråga till . De som tjänar minst ska få en ökad inkomst tack vare politiken. Gäller det även dem som blir fast i längre sjukskrivningar eller i förtidspensioneringar och dem som kanske mister jobbet på grund av höjda arbetsgivaravgifter? Får de det också bättre? 24 (S): Jag tycker att interpellationen från är utomordentligt intressant. Han talar om att vi måste sänka skatten för att kunna behålla de smarta i landet i en snabbfotad ekonomi. Vilka är de smarta? Finns de på någon särskild plats? Det finns oerhört många smarta ute i järnverken, vid pappersmaskinerna, i äldreomsorgen, vid universiteten och vid polisen. Rangera inte människor på det sättet! Jag tror att det är viktigt att inse att alla i vårt samhälle ska ges en möjlighet att bidra. Det handlar om alla förmågor. Det finns nog dumskallar i skogsindustrin men också på universiteten. Det är jämnt fördelat i hela vårt samhälle. Men det riktigt intressanta är när han antyder att välfärd inte skulle vara produktiv. Jag tror att det är precis tvärtom. Låt oss tala om dem som han säger är smarta! Jag tror att de älskar ett samhälle som ger människor möjlighet att ta del av en barnomsorg vi finansierar gemensamt och som riktar sig till alla barn. Det handlar om att deras barn får träffa andra barn med andra erfarenheter. Jag tror att de tycker att det är fantastiskt bra att vi får gå i en högskola i vårt land som är avgiftsfri. Det är din egen arbetsinsats och begåvning som sätter sträckan och målet. Jag tror att den trygghet som vi nu förstärker vid sjukdom är oerhört produktiv. Det handlar om att ha en bra arbetslöshetsförsäkring som gör att vi inte behöver vara rädda för att ramla ned i ett stort svart hål om bruket läggs ned eller laboratoriet flyttar. Välfärd och trygghet är produktivt. Jag tror att ett samhälle som inordnar sig mer åt jämlika och solidariska villkor med ekonomiska termer blir mer produktivt än ett samhälle som inrangerar sig i målet djupa klyftor och orättvisor. Det visar alla jämförelser. Inte minst visas att också den skenbart starke och har nära till otryggheten i ett samhälle där vi människor skiljs åt. Det är därför det finns skatteuttag. Det är i grunden därför som socialdemokratin över tiden har formulerat samhällskontraktet att vi gemensamt bidrar till och också erövrar friheterna gemensamt. Det var när det samhället byggdes – det starka samhället så att vi slipper vara svaga, som brukade säga – som arbetslösheten var som lägst och tryggheten var som störst. Välfärd och rättvisa är produktiva faktorer. 25 Finansminister (S): påpekar att vi socialdemokrater tycker att vi ska konkurrera med kunskap och kompetens och undrar varför vi då höjer skatten. Om vi ska kunna bygga upp kunskap och kompetens måste vi också ha fungerande skolor. Vi behöver yrkeshögskolor, komvux, yrkesvux och högskolor, och det är där vi vill satsa pengar. Här genomför regeringen stora reformer för att bygga just kunskap och konkurrenskraft så att alla barn och ungdomar i har möjlighet att få de här kunskaperna. Det är därför vi börjar redan med de minsta barnen. Vi föreslår ytterligare satsningar i barnomsorgen så att barnen kan få det stöd de behöver redan i förskolan. Sedan vill vi ha mindre klasser på lågstadiet när ungarna är små så att de inte halkar utan faktiskt får med sig de viktiga och grundläggande kunskaperna när det gäller att läsa, skriva och räkna. Därför avsätter vi också pengar till fler speciallärare och specialpedagoger så att de barn som behöver extra stöd ska få det. Det innebär också att lärarna får mer tid för de barn som inte behöver extra stöd. Det är därför vi vill satsa resurser på lärarna så att de kan få kompetensutveckling och utvecklas hela livet så att de vill stanna kvar i läraryrket och också utvecklas i sin yrkesroll. Vi vill också satsa ytterligare resurser på att läraryrket ska ses som ett attraktivt yrke, och vi diskuterar med arbetsmarknadens parter om hur man ska kunna göra det. Därför sätter vi också av stora resurser för att bygga ut komvux. Om man inte har tagit sig igenom gymnasiet ska man kunna få möjlighet att göra det . Om man har gått en teoretisk utbildning ska man kunna få komplettera med yrkesvux. Vi vill också bygga ut högskolan så att fler av alla de ungdomar som vill gå på högskolan ska få möjlighet att göra det. Problemet med den förra regeringens politik var att det var en politik för sänkta kunskaper. Skolresultaten sjönk som vi hade en borgerlig regering. De sjönk snabbare än i något annat jämförbart land, och vi ligger nu under snittet av jämförbara länder i såväl matematik och naturvetenskap som språk. Det är resultatet av med en borgerlig skolpolitik. Ni har monterat ned gymnasiernas yrkesutbildningar, de utbildningar som ger jobb, på ett sådant sätt att få ungdomar nu söker sig till yrkesutbildningarna på gymnasiet. Det blev en teoretisering av gymnasieskolan när det skulle bli tvärtom. Många ungdomar läser nu en teoretisk utbildning, fast en yrkesutbildning kanske egentligen hade gett större chanser att få jobb. Det är också när man har monterat ned den högre utbildningen, där färre ungdomar får möjlighet att gå en högre utbildning. Detta var den borgerliga regeringens sätt att möta behov av konkurrenskraft . Den här regeringen har en helt annan syn på hur kunskap och konkurrenskraft skapas, nämligen att vi ger alla ungdomar och barn möjligheter så att de kan få med sig de kunskaper de behöver för att klara sig i yrkeslivet. Om man inte har lyckats ska man få återkommande chanser sedan, till exempel genom utbildningskontrakt: Om man inte har lyckats ta sig igenom gymnasiet ska man kunna fångas upp och få möjlighet att kombinera utbildning och jobb så att man får sin gymnasieutbildning. Vi vill även bygga ut den högre utbildningen kraftigt så att fler av alla de ungdomar som vill gå där ska få möjlighet att göra det. Problemet i är ju inte att ungdomarna inte vill ha en högre utbildning. Söktrycket är högt. Det är fler ungdomar än någonsin som söker sig till den högre utbildningen. Då måste vi också bygga ut den, och det är där vi satsar resurserna. Därför höjer vi skatten. Vi måste ju betala dessa utbildningssatsningar. Men på så sätt stärker vi konkurrenskraft. Vi kommer att stå starkare i den globala konkurrensen. 26 (KD): När jag ställde den här interpellationen var jag orolig för konsekvenserna av de höjda marginalskatterna. Jag får säga att jag fortfarande har kvar den oron. Vi vet att det är osäkert om de här skattehöjningarna över huvud taget kommer att leda till mer intäkter till staten. Det är osäkert. Vi vet, som jag sade tidigare, att skattehöjningarna motverkar dygder som är viktiga för vår ekonomi och vårt samhälle och som lär bli ännu viktigare framåt. Vi vet också att detta inte var någonting som Socialdemokraterna lyfte upp före valet. Före valet hette det att människor med inkomster på eller lägre inte skulle drabbas av inkomstskattehöjningar. Min tolkning är att Socialdemokraterna insåg vilka skadliga effekter det här skulle ge. Visserligen drev en annan linje. Där skulle det inte vara några skattehöjningar på inkomster . Vi landade någonstans runt , vilket vi väl får vara hederliga och säga är den nivå som gäller. Jag kan inte komma till någon annan slutsats än att det här är ren symbolpolitik från regeringen, att har fått diktera villkoren i skatteförhandlingarna. Jag förstår att detta är en viktig fråga för , men jag tycker att det är synd att det får så stora konsekvenser för vår ekonomi och dess konkurrenskraft framåt. Om vi ska behålla vår konkurrenskraft framåt tror jag att det är viktigt att främja och uppmuntra snarare än straffbeskatta utbildning, flit och företagsamhet. 27 (S): Den här och den tidigare viktiga debatten om jobb, tillväxt och skatter är bra. Det är bra att för den. Men jag tycker att vi kan ha en gemensam utgångspunkt från den tidigare moderatledda alliansregeringen, nu oppositionen, och de ingående regeringspartierna. Den utgångspunkten är att arbetslösheten ökade under era år vid makten. Vi kan väl vara överens om det och ha det som utgångspunkt. Den ökade från 260 000 personer till drygt 400 000 personer. Era skattesänkningar hjälpte inte. Det var också så att arbetslösheten bland långtidsarbetslösa förlängdes enormt mycket och ledde till en förvaring i fas 3. Vi kan väl också vara överens om att det var så. Vi måste väl också vara överens om att ungdomsarbetslösheten exploderade. Har vi den utgångspunkten kan vi diskutera politiken och vad vi behöver göra. Ni tror fortfarande att lösningen på arbetslösheten är att fortsätta sänka skatterna. Jag tror att en annan inriktning, att säkra välfärd och produktiv rättvisa, är viktig. Jag gläds oerhört mycket åt de 90 nya undersköterskor som kommer att anställas i med hjälp av de resurser som , hoppas jag, kommer att fatta beslut om att tillskjuta i budgeten. Det är jobb, och det är välfärd! 28 Finansminister (S): Precis som säger gör denna budget skillnad. Precis som påpekade när han tog upp diagrammen gör denna budget skillnad. Budgeten skapar större möjligheter för ungdomar att klara sig genom skolan och få en högre utbildning. Den skapar möjligheter för föräldrar att arbeta eftersom vi anställer fler i barnomsorgen, och den skapar större möjligheter för kvinnor att inte behöva gå ned i arbetstid när vi anställer fler i äldreomsorgen. Vi påbörjar en viktig modernisering av genom att investera mer i grön klimatomställning. Vi investerar mer i järnvägen, och vi investerar i infrastruktur i våra storstäder. Det är en budget där vi också gör viktiga satsningar på näringslivet. som vi gör dessa viktiga investeringar påbörjar vi projekt för att modernisera , för att öka konkurrenskraft. Det sker som vi skapar ett som håller ihop, vilket verkligen väl visade genom att ta upp diagrammen. Det här är en budget som gör att de som har lite tuffare ekonomiska förutsättningar får det lite lättare i sin vardag, till exempel ensamstående föräldrar, arbetslösa och sjukskrivna. De som har lite högre inkomster får möjlighet att bidra med lite mer. Det är en budget som gör det lättare för kvinnor att ha ett yrkesliv, medan män med höga inkomster får möjlighet att bidra med lite mer. Det här är en budget som stärker , stärker vår konkurrenskraft, moderniserar och ger förutsättningar för att hålla ihop. Det är detta som står på spel när ska rösta senare . Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellationerna 2014/15:50, 67, 76 och 104 om sysselsättningseffekter av slopad nedsättning av socialavgifterna för unga 29 Finansminister (S): har frågat arbetsmarknadsministern om bevekelsegrunden till de höjda socialavgifterna för unga. Även har frågat arbetsmarknadsministern om detta. har ställt en liknande fråga till närings- och innovationsministern. Motsvarande fråga har också ställts till mig av . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Jag ger ett gemensamt svar på dessa fyra interpellationer. Ungdomsarbetslösheten är , och antalet långtidsarbetslösa unga har ökat kraftigt jämfört före krisen. Att bekämpa den höga ungdomsarbetslösheten är en av regeringens viktigaste utmaningar. Den tidigare regeringens nedsättning av socialavgifterna innebar att alla ungas anställningar subventionerades, oavsett om det gällde nya eller befintliga anställningar och oavsett om det kunde förväntas påverka arbetsgivarnas framtida rekryteringar eller inte. Därmed blev politiken kostsam och ineffektiv. Detta har en rad oberoende instanser också påtalat. Resonemanget är detsamma oavsett vilken näringsgren som analyseras. I budgetpropositionen föreslås därför att nedsättningen av socialavgifterna för unga ska avvecklas och ersättas med åtgärder som är målinriktade och effektiva. Det som krävs är åtgärder som rustar unga för arbete, underlättar inträdet i arbetslivet och minskar riskerna för långvarig arbetslöshet. Regeringen föreslår därför investeringar i jobb, klimat och utbildning. Ingen ung människa ska behöva gå arbetslös i . Fler unga behöver slutföra sin gymnasieutbildning. Därför föreslår regeringen ett utbildningskontrakt för unga. Regeringen föreslår också traineejobb. Där kan unga arbetslösa ges möjlighet att arbeta i välfärden, påbörja en relevant yrkesutbildning och få en väg in på arbetsmarknaden. Därutöver gör regeringen kraftfulla permanenta satsningar på . Nedskärningarna inom högskolan stoppas. I stället sker en successiv ökning av antalet högskoleplatser, och antalet platser på folkhögskolans allmänna kurs utökas. Även de föreslagna klimatinvesteringarna bidrar till att skapa jobb åt unga. har arbetsgivare problem att hitta personal med rätt kompetens, vilket är mycket kostsamt. Genom de föreslagna reformerna kommer matchningen mellan arbetsgivare och arbetssökande att förbättras, vilket är ekonomiskt värdefullt för båda parter. En väl fungerande matchning är extra viktig för de många ungdomar som saknar egna nätverk och kontakter på arbetsmarknaden. Genom de reformer som föreslås i budgetpropositionen 2015 tar vi till vara ungas kompetens, kreativitet och vilja att arbeta, vilket gör starkare. Då , som framställt en av interpellationerna, på grund av ledighet från uppdraget som riksdagsledamot ej var närvarande vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 30 (M): Precis som vikarierar för arbetsmarknadsministern – frågan är ställd till henne – vikarierar jag för som är föräldraledig. Frågan gällde helt enkelt att regeringen ska ta bort de nedsatta arbetsgivaravgifterna och den fördel ungdomar hade gentemot andra ålderskategorier. Det grundläggande problemet med den nordiska modellen i sin helhet är att ungdomar på grund av den komprimerade lönestrukturen har svårt att konkurrera på arbetsmarknaden gentemot till exempel någon med arbetslivserfarenhet som är äldre och har liknande lönekrav. I och med att det råder en komprimerad lönestruktur måste ungdomar hjälpas på traven att få jobb, det vill säga få lite fördelar så att de blir mer konkurrenskraftiga. Vi kan vara eniga om att det icke är konstruktivt att slå siffran arbetslösa ungdomar i huvudet på varandra. Vi vet att har en hög ungdomsarbetslöshet i statistiken på grund av hur vårt utbildningssystem är utformat, sommarjobbande och andra faktorer. Om vi ser på sysselsättningsgraden bland ungdomar har goda siffror i jämförelse med resten av . Det ändrar inte det faktum att ungdomar har svårare att konkurrera. Mina enkla frågor till är följande: Vad planerar regeringen att göra för att förstärka ungdomarnas konkurrenskraft på ett generellt plan? Det gäller inte de ungdomar som hamnar så pass långt ifrån arbetsmarknaden att de måste gå till Arbetsförmedlingen för att få specialdestinerade jobb inom äldreomsorgen eller välfärden. Hur ska regeringen på ett generellt plan se till att fler ungdomar kan vara konkurrenskraftiga på arbetsmarknaden? 31 (M): Min fråga till finansministern handlade om vilka fakta och analyser som ligger till grund för att det ska bli fler jobb i besöksnäringen med regeringens politik. Vi vet att besöksnäringen är en näring som har gått framåt mycket. Det är en av de positiva sakerna vi kan se på arbetsmarknaden. Här finns ett exportvärde på 105,7 miljarder. Det är plus , och det är en bransch som alltså ökar i omfattning. När har ont om pengar, och även svenskar har ont om pengar, ökar också den svenska turismen i . Både européer och många svenskar turistar i . Då är de anställda i besöksnäringen enormt viktiga. Vi vet att många anställda i branschen i är mellan . Det är 51 366 personer som arbetar i den branschen. Branschen oroar sig för de höjda arbetsgivaravgifterna för unga. Det kommer att innebära att många kanske inte kan behålla sina jobb. I mitt län är 1 254 personer i den åldern. Det är precis den grupp som vi vill ska få jobb. Därför är det konstigt att jag fortfarande inte har fått svar på hur regeringens politik ska öka antalet personer som anställs i näringen. Jag kan inte se något som pekar åt det hållet, och jag vill gärna bli motsagd. I branschen totalt är av alla anställda . Personer som har jobbat i branschen säger att de ofta har fått sitt första jobb där. Det första jobbet är det absolut viktigaste jobbet, där man får ett cv, en referens och en arbetslivserfarenhet som sedan leder till ett annat jobb eller till att man vill utbilda sig. Det är alltså enormt viktigt. Det finns också en tendens att denna bransch kan öka ännu mer. Därför är jag jätteoroad när jag inte får något svar på frågan vilka fakta som kommer att leda till att det blir fler jobb i denna bransch. 32 (M): Svaret från finansministern i dagens interpellationsdebatt, i alla fall så här långt, är ganska uppseendeväckande. Maken till svartmålning av är det svårt att hitta. Påståendet att ungdomsarbetslösheten har ökat är till exempel inte korrekt. Finansministern säger själv i sitt svar att ungdomsarbetslösheten är , enligt SCB:s sätt att räkna. har redan påpekat att det inte riktigt speglar verkligheten. Det intressanta är att den var ännu högre 2006. Då var den 21 ½ procent om man räknar på samma sätt. Jag har en rapport om det som finansministern kan få läsa. På s. 3 finns den tabell som visar att ungdomsarbetslösheten var högre 2006. har har gått igenom en djup lågkonjunktur. Trots detta är alltså ungdomsarbetslösheten något lägre . har dessutom den näst lägsta långtidsarbetslösheten bland unga i hela EU. Vi har dessutom fått ned andelen unga som varken arbetar eller studerar, som vi brukar kalla NEET. En orsak till att ungdomsarbetslösheten inte har ökat under Alliansen trots den djupa krisen är rimligen att skatterna för att anställa unga har minskat. Det har bland annat gynnat handeln, besöksnäringen och omsorgssektorn, som är arbetsplatser där många unga arbetar. Vi har också sänkt momsen för restaurangsektorn och infört RUT-avdrag, och det har också skapat många nya arbetstillfällen, framför allt för ungdomar. Förutom alla nya jobb som Alliansens reformer skapat glömmer man ibland en annan sak, nämligen hur många jobb som har räddats under krisåren tack vare dessa skattesänkningar. Inte minst ser man hur många ungdomar som har sluppit bli arbetslösa tack vare att kostnaden för att anställa har minskat.