prot · H20925 · 2014-11-20 00:00:00 — Detta kommer naturligtvis att gynna en sådan region som , vars länder har så nära relationer till varandra. Jag hoppas att vi framöver kommer att se en ständig förbättring av möjligheterna till ett gränslöst . 85 (S): Jag tycker att det låter väldigt bra att arbetet pågår. Även har kartlagt gränshinder. kom deras rapport 33 gränshinder. En del av de hindren har betats av , men det har också tillkommit nya. Det är det som är viktigt i sammanhanget – de här frågorna är inte en gång för alla lösta. Det gäller att beta av gränshinder, men eftersom det tillkommer nya gäller det att följa arbetet så att man kan lösa även dem. Det här ligger i både och intresse. Vi har ju annalkande arbetskraftsbrist i , och vi har det redan i . Det kan man faktiskt råda bot på genom att pendla över sundet. Det har vi redan kunnat se fördelar med. Det handlar om behörighet till olika yrken, som jag var inne på. Det handlar om att kunna göra praktik på båda sidor, och det handlar om hela arbetsmarknadens funktionssätt. Jag är tacksam för ett svar. 86 Statsrådet (S): Det har införts ett nytt arbetssätt inom ramen för . Man kan förebygga att hinder uppstår. När vi till exempel träffar beslut om nya regler i EU-samarbetet ska vi inleda ett proaktivt undersökningsarbete så att vår tillämpning av nya regler inte leder till gränshinder i . Den frågan är alltså uppe på dagordningen, och jag hoppas att det ska fungera väl. Är det så att det fortfarande förekommer hinder för att arbeta, som handlar om behörighet, är det också en fråga som det finns regler för att hantera framöver. Om det inte fungerar väl utgår jag från att vi kommer att kunna uppmärksamma det. Friskolors långsiktiga ekonomiska förutsättningar 87 (M): Min fråga är till utbildningsministern. Jag tror säkert att utbildningsministern är överens med mig om att skolor oavsett vem som driver dem har behov av långsiktiga förutsättningar, inte minst ekonomiskt, för att kunna utvecklas och ge eleverna utbildning av hög kvalitet. Genom att lägga sig platt för i stället för att genomföra det vi var överens om inom ramen för har regeringen sett till att osäkerheten inför många friskolors framtid är stor. Långa utredningar som förlänger osäkerheten riskerar att skada friskolornas möjligheter att överleva. kom en rapport om att studie- och yrkesvägledare avråder många elever från att söka till fristående skolor på grund av den osäkerheten. Vad är utbildningsministerns svar till de elever som undrar om den skola de vill välja kommer att överleva och finnas kvar? 88 Utbildningsminister (MP): Ja, det finns en stor osäkerhet. Det finns en stor osäkerhet bland elever och föräldrar om de pengar som går till skolorna kommer eleverna till del. Den osäkerheten har växt ur att man har sett skolor som skurit i lärartäthet och i lärares löner så att lärarkontinuiteten har försämrats, som struntat i att ha ett fungerande skolbibliotek, som inte haft en elevhälsa – allt för att kunna tjäna lite extra pengar. Den osäkerheten har kommit ur att vi har sett skolor där verksamheten sakta men säkert tömts på kapital tills man hamnat i en situation där elever mötts av en lapp på dörren på vilken det i princip stått: Ledsen, jag har tömt bolaget på pengar och konkat verksamheten. Den osäkerheten tänker vi råda bot på. Det gör vi genom ett nytt regelverk som garanterar att de skattepengar som går till en skola också kommer eleverna till del. Det är ett regelverk som alla de många seriösa och duktiga friskoleaktörer som finns i och som arbetar för sina elever inte kommer att ha några som helst problem att följa. Om osäkerheten försvinner gör det också att friskolor får mycket bättre möjlighet att få gott rykte bland de föräldrar och elever som väljer skola. 89 (M): Problemet är att tiden av osäkerhet om vilka långsiktiga villkor som kommer att gälla för fristående skolor i bara kommer att bli ännu längre och skapar större osäkerhet och tvivel när det gäller friskolornas överlevnad. Det tragiska är att de oseriösa aktörerna, som tillhör undantagen, ju har bra ekonomi bakom sig, så de klarar att överleva med osäkerheten. De som drabbas hårdast är de små friskolor som kanske drivs av en enskild företagare och inte har mycket kapital bakom sig. De får svårt att hantera osäkerheten, och eleverna kanske väljer bort dem. Det är ju väldigt svårt för föräldrar och elever att se vilken skola som är seriös eller inte. Det vore angeläget att man kortade ned tiden av osäkerhet, så att alla fristående skolor vet vilka regler som gäller. Det gäller för elever och föräldrar också. Problemet är att perioden av osäkerhet nu blir så lång. 90 Utbildningsminister (MP): Vi får uppenbarligen lite olika signaler. Jag möter också duktiga, seriösa friskoleaktörer som berättar för mig att det som några friskolor har gjort – de har skurit ned lärartätheten eller till och med drivit verksamheten på ett sådant sätt att man gått i konkurs – har skadat förtroendet för dem, och därför väljer föräldrar och elever nu bort dem. De ber oss att skapa regler som gör att alla kan vara trygga med att oavsett vilken skola man väljer går skattepengarna in i verksamheten och kommer eleverna till del. Detta är den osäkerhet vi har lyssnat på, och den är grunden för den friskolepolitik vi kommer att driva. Vi har haft en situation där till och med Skolinspektionens generaldirektör har behövt säga till föräldrar att de ska läsa skolornas årsredovisningar för att kunna göra ett informerat val då de väljer skola. Det kan ju inte vara okej att man som förälder ska vara tvungen att läsa en årsredovisning för att kunna veta om den skola man väljer faktiskt gör det bästa för ens barn. Det krävs kompetens för att läsa en årsredovisning, och man kan kanske behöva anlita en ekonom eller en jurist. Så kan det inte funka, utan det behövs ett regelverk som kan göra en trygg med att alla skolor är bra skolor och låter skattepengarna komma eleverna till del. Samverkan mellan gymnasiets byggprogram och byggbranschen 91 (C): Min fråga går till gymnasie- och kunskapslyftsminister . Vi står inför stora utmaningar att få igång bygginvesteringarna. Regeringen har aviserat ett blygsamt stöd till energieffektivisering i miljonprogrammet. I är vi, som var inne på, oroliga för att kraftigt höjda arbetsgivaravgifter för unga kommer att minska intresset i byggbranschen av att anställa yrkesutbildade ungdomar. Låt oss vara överens om att ett ökat bostadsbyggande och att fler elever söker sig till skolornas byggprogram för att ta jobb i byggindustrin är något som hänger intimt samman. Min fråga till statsrådet är: Har regeringen konkreta åtgärder för att förbättra dialogen mellan gymnasieskolornas program och byggindustrin för att få fram fler lärlingsplatser och mer arbetsplatsförlagt lärande på både stora och små byggföretag? 92 Statsrådet (S): Tack till frågeställaren för en väldigt viktig fråga! En av den här regeringens viktigaste ambitioner är en god partssamverkan. Jobben och skolan är två av våra prioriteringar, och de är egentligen två sidor av samma mynt. , som jag har hand om, handlar i mångt och mycket om att utbilda framtidens arbetskraft till det som arbetsmarknaden efterfrågar. Ska vi klara av den utmaningen måste vi ha en dialog med arbetsmarknadens parter och med branscherna för att få svar på vad som behövs för att skolan ska kunna utbilda ungdomar till det som arbetsmarknaden efterfrågar nu och . Vi måste också, likväl som vi skolar dagens arbetskraft, skola framtida arbetsgivare. Ja, det kommer att bli mer partssamverkan och samtal med branscherna. 93 (C): Tack, statsrådet, för svaret! Vi i vet att jobbskaparna i landet finns i de små och medelstora företagen. Det gäller i högsta grad inom byggbranschen. Yrkesintroduktionsanställningarna är ju begränsade till företag inom vissa avtalsområden och till sådana som har kollektivavtal. För byggindustrierna som helhet betyder kraftigt höjda arbetsgivaravgifter för unga att bostadsbyggandet fördyras med 2,4 miljarder eftersom 50 000 personer är anställda i den sektorn. Kombinationen med en ny gymnasieskola, där elever tvingas läsa in högskolebehörighet, kan göra att färre ungdomar söker sig till byggjobben och till de utbildningar som leder till jobb inom den sektorn. Min nästa fråga till ministern är därför: Är inte ministern orolig över att arbetsmarknaden kan gå miste om yrkeskunnande och motiverade hantverkare om man inför högskolebehörighetskraven inom gymnasieskolan? 94 Statsrådet (S): Jag vill återigen poängtera att partssamverkan och dialog med branscherna om vad de behöver kommer att prioriteras. Vi kommer att finna olika former för sådan dialog med arbetsmarknaden. Frågan gällde behörighetskraven. En modern arbetsmarknad kräver högskolebehörighet. Vi ser att våra konkurrentländer runt om i världen – , med flera – har den sortens ambitioner. bör också ha det. Vi ska inte lura ungdomarna att de klarar sig utan sådan kompetens. De behöver det, och därför kommer den här regeringen att prioritera detta framöver. Straffskärpningars effekt på brottsligheten 95 (S): Min fråga går till statsrådet . Det finns många teorier om hur man kan minska brottsligheten i vårt samhälle. Det finns bland annat förebyggande åtgärder som man kan sätta in i skolan, det finns polisåtgärder och det finns straffskärpning. Mätbarheten hos straffskärpningens påverkan är inte helt enkel. Därmed är det inte så lätt att utläsa forskningsresultat på detta område, och åsikterna går också isär. Min fråga till är: På vilket sätt anser statsrådet att strängare straff påverkar graden av brottslighet i samhället, och finns det vissa typer av brott som kräver straffskärpningar? 96 Justitie- och migrationsminister (S): Det är alldeles riktigt att det inte finns några enhetliga resultat i forskningen när det gäller detta. Min allmänna inriktning är att om man vill avskräcka från brott är det mycket effektivare att öka upptäcktsrisken, det vill säga att öka antalet brott som upp. Där har vi stöd i forskningen, som säger att detta är mycket effektivare att göra. Därför tänker jag inte gå fram med några generella straffskärpningar över hela linjen. vill jag dock säga att det finns några brott som jag tycker att samhället ska se strängare på än man har gjort . Då får man väga varje brottstyp för sig. En sådan frågeställning gäller de allvarliga sexualbrotten, där jag tycker att vi bör göra en skärpning för att komma i linje med det allmänna rättsmedvetandet när det gäller hur man ska se på de allvarligaste sexualbrotten. Där kommer vi att gå fram med en skärpning. 97 (S): Jag har också en fråga om vilka övriga åtgärder som ministern främst tror skulle minska brottsligheten i samhället. 98 Justitie- och migrationsminister (S): I den breda politiken tror jag att det bästa är att försöka skapa ett samhälle där klyftorna är så små som möjligt och öppna möjligheten att komma vidare på andra sätt än med kriminalitet. Det är så bra som möjligt för så många som möjligt. Vi har en svår situation med en kombination av fast etablerad, organiserad kriminalitet och en väldigt hög arbetslöshet bland de unga. En del av dessa ungdomar kommer att sugas upp av den organiserade kriminaliteten om vi inte ser till att bryta den utvecklingen . Man ska gå in med tidiga insatser men också ge unga människor framtidstro och framtidsmöjligheter på ett annat sätt än vad som varit fallet tidigare. Det är, tror jag, det allra effektivaste. Det sträcker sig långt över det ansvarsområde som jag har hand om, för det handlar om socialpolitik, arbetsmarknadspolitik och utbildningspolitik. Men jag tror att om vi ska nå fram handlar det om den typen av sociala insatser och om att ställa om och se till att samhället fungerar på ett sådant sätt att så många människor som möjligt ser de framtidsmöjligheter som finns. Därmed är dagens frågestund avslutad, och jag tackar statsråden och frågeställarna för deltagande i frågestunden. § 8 (forts. från § 6) Svar på interpellation 2014/15:110 om krisen i den svenska mjölkproduktionen 100 Landsbygdsminister (S): Jag fick ett antal frågor före frågestunden. En fråga handlade om utbetalningen. Jag har kollat upp detta och har ett positivt besked från . När det gäller gårdsstödet kommer utbetalningen att ske . kommer dessa medel att betalas ut. Miljöstödet har betalats ut . ligger alltså bra till med årets utbetalningar. Det som givetvis avgör om dessa stöd kan betalas ut har att göra med kontroller så att man får korrekta utbetalningar och inte behöver göra några återbetalningar. Sedan hade förslag på åtgärder och nämnde offentlig upphandling. Välkommen, , i gänget som vill ha bättre offentlig upphandling. Detta är ett prioriterat område. Statsrådet jobbar mycket intensivt med detta. Man ska underlätta för köp av närproducerat. Det går givetvis inte att ange ort eftersom det strider mot EU-förordningen. efterlyste goda exempel. Jag ska lämna ett mycket gott exempel som jag är stolt över. lyfts alltid fram i dessa sammanhang. Där har man delat upp upphandlingarna, så att det närodlade får en chans. vill att jag ska åka ned till och ta tag i de här frågorna. Jag har hunnit vara i två gånger och i en gång. har jag alltså varit där och tagit tag i dessa frågor. När det gäller kompensationsbidraget ser vi en linje från kommissionen som definitivt inte är bra. Inget tillfälle ska försittas för att tala om vad den svenska positionen i detta ärende är. Det här kan få konsekvenser för vårt jordbruk som inte är bra. Jag fick också en fråga om hur den nationella livsmedelsstrategin ska se ut och när den ska sättas i gång. Jag har ännu inget svar på vad den nationella livsmedelsstrategin ska innehålla. Vi håller på att jobba med direktiven. Det ska utses en expertgrupp, och det ska också utses referensgrupper av olika slag. Det ska även finnas en parlamentarisk referensgrupp. Jag välkomnar därför och KD att vara med i detta. Det är ett jätteviktigt arbete att vi skapar en riktning när det gäller dessa frågor. Vår avsikt är att få i gång livsmedelsstrategin så fort som möjligt, och helst ska vi ha i gång den när nyårsklockorna har ringt. Men vi måste ha direktiv och struktur på detta när vi sätter i gång jobbet. En nationell livsmedelsstrategi handlar också om förutsättningar, och vi har förutsättningar som är betydligt bättre än i många andra länder. Vi har ett fantastiskt klimat och en fantastisk miljö som gör att vi inte behöver använda gifter alls i den utsträckning som många andra måste. Vi har tillgång till vatten, vilket är en enorm resurs i detta sammanhang. Det handlar också om att ta fram starka kvalitetsprodukter som kan föras ut på en exportmarknad långt ut i världen. Det handlar om svenska varor med starka varumärken som bygger på svenska högkvalitativa råvaror. Jag tror att svenskt jordbruk och svenska mjölkbönder kommer att ha mycket stor nytta av detta. 101 (KD): Jag tackar för detta svar. Det var fint av landsbygdsministern att kolla upp det. Jag tänker framför allt på utbetalning av bidrag. har världens högsta ambitioner när det gäller miljökrav och djurvälfärd inom jordbruket. Men vad hjälper det om vi ändå importerar alltmer mat från länder med betydligt lägre krav? Jag anser att det är dubbelmoral. Jag tycker att det är en skam för . Det är dags att vi i nu talar ur skägget, om lantbruket är ett särintresse eller om det är ett allmänintresse och om det ska finnas lantbrukare kvar som producerar mat i vårt eget land. Är regeringen beredd att säga att lantbrukare måste få betalt för de extra kostnader som de högre svenska ambitionsnivåerna innebär? Här har du handen! vill vara med och ta ansvar för att vi har en matproduktion kvar i landet. Vi måste ta ansvar och skapa framtidstro. Det ska löna sig att bedriva jordbruk i nu och . 102 Landsbygdsminister (S): års utbetalningar sker måste reformen införas. Det är en utmaning att få till stånd att detta ska fungera på ett effektivt och bra sätt. Jordbruket är inget särintresse. De gröna näringarna över huvud taget är inget särintresse som ska ligga vid sidan om. Det är därför som vi kraftsamlar och flyttar dessa frågor till där alla andra frågor om företagsamhet finns. Jordbruket och mjölkproduktionen är definitivt inget särintresse som ska finnas vid sidan om. Svensk matproduktion ska, som sagt, öka. Det är min ambition när vi antar denna livsmedelsambition. Vi lever faktiskt i en ganska farlig omvärld. Efterfrågan på livsmedel ökar dramatiskt på grund av att befolkningen ökar globalt men också på grund av att klimat och miljö slår ut stora skördar. Vi har en mycket låg självförsörjningsgrad. Det är klart att lever farligt om vi inte tar tag i detta. Just därför behövs en långsiktighet. Det har funnits projekt när det gäller svensk mat . Men det har varit i just projektform. Ingen har vetat vart man är på väg. Det finns en del bra saker i dessa projekt som vi kan ta med. Men man måste ha en riktning, och man måste veta vad man vill. Det är just detta det handlar om. Jag tror på svensk landsbygd, jag tror på svensk mjölkproduktion och jag tror att de gröna näringarna faktiskt kan förändra situationen och skapa många nya jobb på landsbygden. De kan vara mycket viktiga i den strategi som vi har i regeringen om att ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Jag tackar för en bra debatt. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2014/15:101 om saklig prövning av svenskt medlemskap i 103 Försvarsminister (S): har frågat mig vad jag avser att göra för att ta fasta på slutsatsen i Utredningen om internationella försvarspolitiska samarbetes rapport (Fö 2013:B), nämligen att en saklig prövning bör ske av vad ett svenskt medlemskap i skulle innebära. Först och främst vill jag betona att den aktuella utredningen är ett välskrivet arbete samt att utredningen beslutades av min företrädare i den tidigare regeringen. Jag ser det också som viktigt att poängtera att utredningen, såsom utredaren själv framhållit, inte är en Natoutredning och att utredaren heller inte föreslår svenskt Natomedlemskap. Vi ser ett försämrat omvärldsläge efter den ryska aggressionen i och utmanande uppträdande i närområdet. Vi måste i det här läget också vara realistiska när vi bedömer utvecklingen i närområdet. Vi måste vidare vara medvetna om att det även fortsättningsvis kommer att uppstå oförutsedda händelser. För att kunna hantera utvecklingen måste försvars- och säkerhetspolitiken medge ett flexibelt agerande. Vi måste kunna förekomma och hantera utmaningar och hot i och vårt närområde och, när det krävs, utanför vårt närområde. En av de viktigaste frågorna vi har framför oss nu är att stärka den operativa förmågan hos det svenska försvaret för att höja tröskeln för den som skulle vilja angripa eller använda militära maktmedel för att utöva påtryckningar mot . Här blir försvarsbeslutet vägledande, då den ambitionsnivå visar där också utgör förutsättningen för våra internationella försvarspolitiska samarbeten. Den solidariska säkerhetspolitiken är grunden för den svenska försvars- och säkerhetspolitiken. Som Försvarsberedningen skriver omfattar den svenska unilaterala solidaritetsförklaringen EU-medlemmar samt och . Hot mot freden och vår säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder. är inte med i någon militär allians. Det går inte att se militära konflikter i vårt närområde som skulle påverka endast ett land. kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-land eller nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. ska därför kunna ge och ta emot civilt och militärt stöd. Formerna för att realisera detta väljer vi tillsammans med våra samarbetspartner. Regeringen ser goda möjligheter till fördjupade säkerhets- och försvarspolitiska samarbeten. Svensk säkerhetspolitik byggs på ett ökat samarbete inom , , EU och FN. Vår första prioritet är att utveckla det fördjupade bilaterala samarbetet med . Regeringen anser att samarbetet med Nato ska fortsätta att utvecklas inom ramen för det svenska partnerskapet. samarbete med Nato begränsas ytterst av att vi inte åtar oss försvarsförpliktelser. Förutsättningarna utvecklas exempelvis genom det undertecknade avtalet om värdlandsstöd () med Nato, vilket beräknas träda i kraft efter behandling och efter att meddelat Nato att alla krav därmed uppfyllts. Även en väl fungerande transatlantisk relation är viktig för säkerheten i närområde. har anmälda förband till Natos snabbinsatsstyrkas (NRF) reservstyrkeregister NATO Response Forces Reserve Pool. Detta ger ökad interoperabilitet genom praktisk samverkan och tillgång till ytterligare standarder. har även erhållit möjligheter att utveckla vårt partnerskap med Nato med utgångspunkt i våra behov genom det så kallade Enhanced Opportunities Programme. Regeringen avser att återkomma till med en redovisning av hur man avser att utveckla partnerskapet. En stor del av utredarens beskrivningar av de utmaningar vi står inför har också konstaterats av Försvarsberedningen. Vi har en lång tradition av bred politisk samsyn runt viktiga säkerhets- och försvarspolitiska vägval. Forumet för detta är Försvarsberedningen, och såväl statsministern som jag själv har varit tydliga med att Försvarsberedningens arbete, som sex av åtta riksdagspartier står bakom, gäller. Där tydliggörs att en begränsning som gäller för våra försvarspolitiska samarbeten är att vi inte åtar oss ömsesidiga försvarsförpliktelser. Vi kommer inte att medverka till att riva upp eller underminera den överenskommelse som träffats i Försvarsberedningen, och därmed är det enligt vår mening inte heller aktuellt med en utredning avseende ett eventuellt svenskt Natomedlemskap. 104 (M): Fru talman och försvarsministern! Nato grundades , och myntade vi parollen om alliansfrihet i fred. Det syftade till neutralitet i krig och har följt med oss dess. var också året då tog över . hade precis börjat sin statsministerperiod. Det svenska flygvapnet moderniserades och tillfördes det då hypermoderna Flygande tunnan, och upphörde vi faktiskt med den svenska köttransoneringen. Allt det där kan låta som en svunnen tid, och det är det också. Det är väldigt olikt den värld vi upplever , senare, och jag tror inte att någon här inne skulle våga sätta likhetstecken – det räcker med att öppna en kartbok för att se att mycket har förändrats i sina grundvalar. Trots alla förändringar är dock , precis som 1949, militärt alliansfritt. Världen har förändrats på så väldigt många olika sätt, men vi utgår faktiskt mer eller mindre från ungefär samma karta som den vi hade 1949. har vi dessutom en regering som har valt att ta ett ordentligt kliv tillbaka i tiden genom att i regeringsförklaringen säga att alliansfriheten inte bara har tjänat oss väl utan tjänar oss väl än . Det innebär att regeringen lämnar den överenskommelse den dåvarande regeringen gjorde med de borgerliga partierna. Det beklagar jag. Vi ska nu tydligen tillbaka till det som gällde innan socialdemokratin moderniserades i de här frågorna, och ibland ställer man sig nästan frågan hur länge det dröjer innan vi återigen börjar tala om neutralitet. Jag vill tacka försvarsministern för svaret. Det är väl uppenbart att vi inte håller med varandra, men jag tycker också att svaret är fullt av motsägelser. Å ena sidan vill regeringen se mer av försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete, vilket är bra. Å andra sidan får samarbetet inte ske med den enda organisation i världen som faktiskt har någon reell försvarspolitisk kapacitet. Dessutom får det bara ske i fredstid och alltså inte då man verkligen behöver ett försvarspolitiskt samarbete, nämligen i händelse av krig. Försök hitta logiken i det, den som kan. Vidare vill regeringen fördjupa samarbetet med Nato, och det är bra. Men om vi nu ska vara med och bidra med svenska soldater, svenskt försvarsmateriel och svenska skattepengar, varför då inte se till att vi också får tillbaka det allra viktigaste Nato kan erbjuda, nämligen säkerhetsgarantier?