prot · H109101 · 2014-04-15 00:00:00 — Det är där organisationerna inom Svenskt Friluftsliv genom sin direkthet och möjlighet att få kontakt med barnen kan få dem att komma ut och njuta av friluftslivet och dessutom få ett mer hälsosamt liv. 93 Miljöminister (C): Det är alldeles tydligt att vi alla som deltar i interpellationsdebatten sätter friluftslivet högt och inser den nytta det innebär för samhället, individen, hälsan och för människors utveckling. Då är det viktigt, som nämnde, att det finns tillgång till områden där friluftsliv kan bedrivas. Det gäller både tätorter och tätortsnära miljöer men också områden som vi genom statliga beslut sätter åt sidan och med statliga medel skyddar. Därmed får människorna en tillgänglighet och kan ta sig till de områdena. Det är glädjande när det gäller tillgängligheten för funktionshindrade att fler och fler av våra reservat och parker får informationsplatser, leder och slingor där man kan tillgodogöra sig och njuta av den natur som vi sagt är så viktig att vi vill bevara den. Här finns också tillgängligheten till häst. För många funktionshindrade är det kanske enda sättet att ta sig ut i naturen. Då är det viktigt att vi successivt ändrar föreskrifterna så att det är möjligt, kanske inte överallt men i stora områden, att ta sig fram på häst, på samma sätt som man genom särskilt utformade angöringsplatser ska kunna ta sig ut i skärgården med båt. Det ska vara tillgängligt för alla våra medborgare. Samarbetet mellan idrottsrörelsen och Svenskt Friluftsliv framgår tydligast genom att man kan söka anslag inom varandras områden. Det blir tydligt om vi tittar på hur det ser ut. Svenskt Friluftslivs anslag har det precis beslutats om. Det handlar om Scouting för alla, Sportfiskarnas Klassdraget, Unga utvecklar fjällen, men också lärarfortbildning i orientering, livräddarkollo, mer friluftsliv i skolan, kottar och barr i förskolan. Även har erhållit anslag. Det finns anslag på friluftslivets område som också gynnar organisationer med tävlingsverksamhet. Det är onekligen så att idrottsrörelsen har mycket större anslag. Den stora särskilda satsningen inom svensk idrott, Idrottslyftet, utbetalade 2012. Det gällde satsningar på att öppna dörrarna till idrotten för fler barn och ungdomar och att utveckla verksamheten. Det utgick dessutom från ett jämställdhetsperspektiv men också från ett jämlikhetsperspektiv. Ur den stora potten kan även friluftslivsrörelsens organisationer söka anslag. Det är så vi gemensamt från och sida har hjälps åt för att överbrygga men också förstärka och effektivisera. Jag tycker att det är väldigt bra, men jag är den första att säga att det kan utvecklas vidare. Jag tog simningen som exempel, men det finns fler exempel. Det finns ett samarbete, och verksamheterna faller inte mellan stolarna. Tvärtom finns det två stolar att välja på för att utveckla verksamheterna. 94 (S): Jag tackar miljöministern och mina meddebattörer. Det var roligt att lyfta upp den här frågan som annars brukar falla mellan stolarna. Vi kanske har gjort en välgärning här – jag vet inte. Det var bra att antog det nya målet och att vi även ska mäta tio utpekade mål. Jag vet inte om man väntar på utvärderingen innan man gör lite verkstad, för oavsett om du är med i Korpen, paddlar kanot, cyklar, är med i , eller någon av brukshundklubbarna vill verksamheterna oavsett organisation öppna upp för fler. Därför måste vi från politiskt håll ge verktyg så att fler unga ska kunna delta. Oavsett om man bor i staden eller på landsbygden tappar den yngre generationen tyvärr alltmer kontakten med natur och friluftsliv. Det är inte så stor skillnad på om du bor i staden eller på landet. Det kan jag säga som bor i ett mindre samhälle. Jag tror att vi från politiskt håll behöver göra mer och göra bättre. Jag tackar för debatten. Den var bra och konstruktiv. 95 Miljöminister (C): Ärade ledamöter och åhörare! Också jag skulle vilja tacka för en konstruktiv och bra debatt, en debatt i en anda som jag tycker att man ska ha när man diskuterar och jobbar med idrott och friluftsliv. Det handlar om att använda våra resurser och utveckla människan i samarbete. För friluftslivets del tycker jag att det är viktigt att notera att som idrottsrörelsen bygger på tävlandet – även om det utvecklats genom etiska regler, och Idrottslyftet är ett gott exempel på inkluderande verksamhet – behöver det i samhället också finnas plats för dem som vill ha en annan sorts verksamhet där man inte mäts mot varandra utan där man gemensamt hjälps åt att hitta glädjen i friluftslivet och att utveckla varandra genom kunskap och aktivitet. De två områdena kan berika varandra, och det arbetet har vi påbörjat genom att öppna upp för anslags- och projektansökningar inom och mellan respektive sfär. Det är fullt möjligt att utveckla det. Både kulturministern och jag som miljöminister är besjälade av att det samarbetet ska utvecklas. Därför skulle jag vilja tacka för interpellationsdebatten. Jag vill tacka samtliga deltagare för en mycket intressant diskussion som emellanåt behöver föras också i riksdag. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2013/14:361 om regionalt investeringsstöd 96 Näringsminister (C): har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärder för att ge utrymme för de fem kommunerna i län på stödområdeskartan även –2020. Frågan är ställd mot bakgrund av att Europeiska kommissionen reviderat sina riktlinjer för regionalstöd. Dessa anger i sin tur kriterier för vilka stödområden som får pekas ut i medlemsstaterna samt under vilka förutsättningar statligt stöd till företag får beviljas inom området. Det beslut kommissionen har fattat innebär att tilldelningen för svensk del baseras på gleshetskriteriet, det vill säga län med mindre än 12 ½ invånare per kvadratkilometer. Det innebär att de fem nordligaste länen utgör grunden för kommissionens godkännande av stödområde i den kommande perioden. Det finns även möjlighet att föra in andra delar av landet i stödområdet, men det måste i så fall röra sig om ett geografiskt samlat område som inte har mer än 12 ½ invånare per kvadratkilometer. Dessutom får invånarandelen i stödområdet inte överstiga av befolkning, vilket är en relativt stor neddragning i förhållande till dagens nivå, . Det svenska förslaget till regionalstödskarta täcker 1 171 304 invånare, vilket är 248 invånare mindre än vad vi får ha enligt kommissionen. Utifrån de givna förutsättningarna har regeringen gjort en samlad bedömning där utgångspunkten har varit att ta in områden som samlat uppfyller kraven på gleshet och långa avstånd. Det har inneburit att kommuner i län inte kommer att kunna ingå i stödområdet 2014–2020. Riktlinjerna för stödkartan är inte möjliga att förhandla om, och kommissionen har beslutanderätt i frågan. Jag vill dock påpeka att regeringen vid samtliga möjliga tillfällen, såväl muntligt som skriftligt, framfört till kommissionen våra krav på större flexibilitet, motsvarande dagens karta. Avslutningsvis pågår en stor översyn av hela statsstödssystemet inom EU där inte bara riktlinjerna för regionalstöd förändras. Det finns även stödformer som är möjliga att arbeta med utanför stödområdet, och vi ser nu över möjligheterna att skapa ännu bättre förutsättningar för att de regionala företagsstöden ska vara viktiga instrument för tillväxt i företag i alla delar av landet. 97 (S): Jag ska börja med att tacka för svaret på min interpellation. Det här är en fråga som engagerar medborgare och kommunpolitiker i mitt hemlän. ändrade inför programperioden –2020 kriterierna för det svenska regionala investeringsstödet. Regeringen har därefter utarbetat förslag som ändrar regionalstödskartan. Som jag beskriver i min interpellation krymps stödområdeskartan i med en femtedel om förslaget genomförs. Bland annat kommer kommunerna i län att exkluderas. Det finns nu en oro för vad denna förändring kommer att innebära för redan hårt utsatta kommuner vars näringsliv domineras av exportberoende verkstadsindustri som drabbats hårt av de senaste årens finansiella kris. Bland annat försökte en av de stora industrierna söka de så kallade nödlånen, vilka man nästan fick beteckna som sms-lån, men som det aldrig gick att få ut några pengar från. De lånen var någonting som förra näringsministern var med och tillskapade. Om nu de här kommunernas företag fråntas möjligheten att ta del av regionalt investeringsstöd kommer det att få allvarliga konsekvenser. Det fortsatta utvecklingsarbetet försvåras. Större företagsinvesteringar, framför allt vad gäller fastigheter, kommer att i det närmaste omöjliggöras i denna del av landet, eftersom bankerna inte går in i sådana projekt med mindre än att någon annan aktör delar finansieringen. Om man till exempel ska bygga en industrifastighet finns det inte möjlighet att låna pengar, då fastighetsvärdet på de här orterna understiger byggkostnaden. Utan regionalt investeringsstöd är det svårt att se vilken aktör som skulle ha valt att göra det. Därför har jag ställt frågan till näringsministern om regeringen avser att vidta åtgärder för att ge utrymme för de här kommunerna. Om jag förstått svaret rätt är det nej. Näringsministern påpekar i svaret att man från regeringen muntligt och skriftligt framfört krav på större flexibilitet till kommissionen. Jag har läst ett svar som regeringen skickade in , men när det gäller synpunkter på regionalt investeringsstöd står det ingenting om några invändningar om kartan. Jag skulle gärna vilja ta del av de skriftliga synpunkter regeringen skickat in. De muntliga förstår jag att jag får lita på. I sitt svar säger också näringsministern: ser nu över möjligheterna att skapa ännu bättre förutsättningar för de regionala företagsstöden. Men den översynen löser inte frågan . Det man har möjlighet att göra är att söka pengar från i län, och de pengarna är slut . Möjligheten att få det här stödet finns inte. Vart anser näringsministern att de här kommunerna och företagen ska vända sig? Var ska man kunna få det här stödet, som man har kunnat söka? Var ska man ha möjlighet att få hjälp med finansiellt stöd? Bankerna kommer inte att låna ut pengar med mindre än att det finns någon annan som kan gå in. Tänker sig näringsministern att det är de enskilda kommunerna som ska stå för risken? På vilka grunder har kartritningen skett? finns det kommuner som är stora tillväxtkommuner men ändå har fått starka investeringsstöd och finns med på regeringens karta. Det vore intressant att få reda på vilka kriterier som egentligen har gällt i den här frågan. 98 Näringsminister (C): Förslaget till nytt stödområde grundar sig på ett antal kriterier som jag tog upp i interpellationssvaret. Bland annat ska området ha mindre än 12 ½ invånare per kvadratkilometer, ingå i stödområdet i nuvarande programperiod, alltså , och som helhet bedömas ha permanenta nackdelar, såsom avfolkning eller långa avstånd till större marknader. Som jag redogjorde för i interpellationssvaret har vi lagt ned mycket möda och tid på att se hur ett stödområde ska utformas för att uppfylla kommissionens krav. Det är kommissionen som har beslutanderätt i den här frågan. Utgångspunkten för kommissionens godkännande av stödområde kommer framöver att vara just glest befolkade områden. Det är på den bogen regeringen och har tilldelats medel och möjligheter att jobba med stödfunktionerna. fanns det en möjlighet att ta med områden baserat på andra kriterier, som arbetslöshet, bruttoregionalprodukt eller sysselsättningsutveckling. Det finns det inte . Kommissionen ställer tydliga krav. För gleshetskriteriet är det mindre än 12 ½ invånare per kvadratkilometer som gäller. Det har för svensk del när vi har tittat på kartan resulterat i att det är de fem nordligaste länen som kommer att vara grunden för kommissionens godkännande av stödområde. Det är också möjligt att plocka in områden utanför de fem nordligaste länen, men då måste dessa glest befolkade områden vara angränsande till de fem nordligaste länen och angränsande till det övriga stödområdet. De måste också vara angränsande till varandra. Det måste alltså hänga ihop. Det har till exempel gjort att vissa kommuner i som varit med i stödområdet inte heller kan vara med . De nya riktlinjerna innebär även att dagens stödområde måste minska med en femtedel. Från att ha omfattat av befolkningen ska det omfatta . Det har inneburit att vi har måst göra en prioritering. Vi har gjort en samlad bedömning, och vi når upp till befolkningstalet. Det skiljer bara 248 invånare upp till det tak som kommissionen satt upp. Vi har pusslat med detta för att försöka få in så många kommuner som möjligt. För län är det viktigt att markera att de kommuner som hamnar utanför stödområdet inte mister alla möjligheter till företagsstöd. Flera viktiga stödformer kan fortsätta att beviljas utanför stödområdet, som regionalt bidrag till företagsutveckling och till exempel såddfinansiering. län kommer med andra ord även fortsättningsvis att ha stora möjligheter att bevilja företagsstöd i länet även om möjligheten till regionalt investeringsstöd kommer att försvinna. Tittar man på de underlag som vi från har på hur mycket företagsstöd som har beviljats i länet 2007–2013 visar det att omfattningen av företagsstöd som kan ges utanför stödområdet, det vill säga sådant som fortfarande kan ges, är mer än dubbelt så stort som det stöd som bara kan ges inom stödområdet. Det finns fortfarande möjligheter att ge företagsstöd 2014 och framåt. Det som finns och har varit mer än dubbelt så stort som vad som har getts inom ramen för stödområdet, det vill säga regionalt investeringsstöd. 99 (S): Jag kan meddela näringsministern att regionförbundets styrelse – som har företrädare för alla partier, men jag tror inte riktigt att alla partier var med på beslutet – har antagit en skrivelse där man påpekar de svårigheter som uppstår. Den kritiken har man också skickat över till . Jag konstaterar också att de som är näringslivschefer eller liknande beskriver en situation som de är väldigt allvarligt bekymrade över. Problemet med riskkapital är betydande, och det är svårt att kunna få stödet. Det är därför jag ställer frågan. När jag läser de synpunkter som regeringen skickade in står det tre synpunkter under regionalt investeringsstöd, men man nämner inte alls kartan. Det är bland annat två kommuner som finns med som är tillväxtkommuner. Jag ifrågasätter inte att de kan ha behov. Men om man tittar på kommunerna , som är två stora tillväxtkommuner, kommer de att fortsätta att omfattas, om jag förstod det rätt. Om de nu har tagits bort är det en sak. Men de fanns med på en annan karta som jag såg tidigare. De är alltså borta därifrån? Det man har gjort är att man har frångått och tätorter. Jag vill veta: Kan man någonstans ta del av synpunkterna som regeringen skickat in? I så fall vill jag kunna ta del av dem från . Det framgår här att man har sagt någonting. Men det finns inte med i det jag har kunnat läsa mig till. Vad är det mer man ska kunna hänvisa kommunerna till när det gäller stöden? De beskrivningar jag får från lokalpolitikerna och regionalpolitikerna är att det saknas pengar för att kunna söka eftersom det är så begränsat bland annat på länsstyrelserna. Det vore bra om näringsministern kan utveckla den frågan. 100 Näringsminister (C): Detta är en väldigt angelägen fråga. Den engagerar många lokala och regionala politiker och också en näringsminister som är centerpartist och jobbar med regional tillväxt i hela landet. Vi har lagt ned ett stort arbete på det regionalfondsprogram som jag presenterade för någon vecka sedan. Det handlar om 16 miljarder som går till bland annat riskkapital, innovationer, företagsutveckling och liknande. EU:s regionalfondsprogram som börjar 2014 och sträcker sig till 2020 är 16 miljarder som fördelas runt om i hela landet. För län, som ligger i programmet , får man över 1,1 miljard till regional tillväxt. Här har programmet valt att jobba med fyra tematiska mål. Man jobbar med att stärka forskning, teknisk utveckling och innovation. Man lägger 450 miljoner på detta. Man jobbar med små och medelstora företags konkurrenskraft. Där lägger man 340 miljoner. Det ska bland annat gå till riskkapital, möjligheter till kompetensförsörjning, livslångt lärande och att underlätta internationalisering. Man lägger också pengar på koldioxidsnål ekonomi. Det är 170 miljoner som ska användas till detta. Man lägger pengar på hållbara transporter och på att få bort flaskhalsar. Man jobbar med kollektivtrafik och liknande. Där lägger vi . De regionala programmen har tagits fram tillsammans av regeringen och regionerna. Det är väldigt viktigt att de kommer underifrån. Dessa medel går till att stärka företagande och regional utveckling. Utöver det finns det möjligheter i Europeiska unionen i de olika medlemsstaterna att ge ytterligare stöd. För det finns det regionalstödsriktlinjer. Som jag berättade i mitt interpellationssvar är möjligheterna när man kan ge stöd kraftigt neddragna från kommissionen. Det har gjort att vi har lagt ned mycket tid på att få på plats en bra stödkarta som följer kommissionens förslag. Vi hade gärna önskat ett mer flexibelt synsätt från kommissionen. Det har vi framfört ett otal gånger både muntligt och skriftligt för att på det sättet stärka möjligheterna. Även för en riksdagsledamot från länet är det viktigt att informera lokala och regionala aktörer att det fortsättningsvis är möjligt att jobba med företagsstöd framför allt inom såddfinansiering och det som kallas för regionalt bidrag till företagsutveckling. Det gäller även utanför stödområdet. Vi har tittat på hur stödområdet ska se ut, och jag har beskrivit de olika kriterierna på framför allt gleshet. Men det måste också vara sammanhängande och angränsande till varandra. För de fem Norrlandslänen innebär det bland annat att vi har undantagit tätortsområden just för att kunna inkludera angränsande områden utanför dessa län. Där undantas de större tätorterna just för att kunna komma under befolkningstaket. Det har varit ett detaljrikt planeringsarbete för att inkludera så många som möjligt. ligger vi 248 invånare under det befolkningstak som kommissionen har satt. Det är ganska nära taket. På det sättet har vi fått in så många kommuner som möjligt. För mig är det viktigt med regional tillväxt och möjlighet att ge sådana stöd. Därför har vi jobbat på att få det så bra som möjligt med en så stor bredd som möjligt. 101 (S): Då var det precis som i den beskrivning som jag försökte göra av kommunerna, att man hade kringgått själva tätorterna men att områdena runt omkring hade fått stöd. Så var det. Då är vi i varje fall överens om den bilden. Det är klart att kommunerna och regionen i län kommer att fortsätta att jobba med tillväxtfrågor, precis som de gör . Det jag har försökt beskriva är att man är bekymrad över detta. Men tycker att det är en tråkig utveckling och att regeringen borde ha drivit på hårdare. Regeringen säger att det är kommissionen som fattat beslut och att man inte har kunnat göra någonting. Det väcker frågor om hur vi ska jobba vidare med dessa frågor på regional nivå men också på riksdagsnivå. Jag tycker att det är viktigt att belysa den situation vi har haft i län. De diskussioner vi haft om industrin tas upp senare i debatten om interpellation. Det handlar om en viktig tillväxtfaktor i som står för en stor export. Om mindre företag ska expandera i kommunen och bygga fastigheter kommer det att vara svårt att kunna investera. Det vi behöver i kommunerna är nya investeringar. Men då måste de också kunna få möjlighet att få stödet som vi har pratat och debatterat om. Jag kommer att fortsätta att bevaka den frågan. 102 Näringsminister (C): Det är viktigt att sätta saker och ting i sitt sammanhang. Statistiken från län visar att inget regionalt företagsstöd eller investeringsstöd har beviljats i de två kommuner som tas upp i interpellationen , det vill säga och . Inget regionalt investeringsstöd har beviljats eller använts där. har inget regionalt investeringsstöd beviljats oavsett kommun. Trots att man har haft möjligheten att ge detta har man inte använt den möjligheten. I stället har man använt de andra två verktygen som är möjliga att använda även utanför stödområdet, det vill säga såddfinansiering och regionalt bidrag till företagsutveckling. Det kan man använda i hela oavsett om man tillhör stödområdet eller inte. Utöver de två verktyg som är kvar för dessa kommuner finns regionalfondsprogrammet, landsbygdsprogrammet och socialfonden. De uppgår tillsammans till satsningar på lite drygt 60 miljarder . Man ska jobba med innovation, grön omställning, små företags möjligheter till tillväxt men också bredband och service. Det är en bredd för att stärka tillväxt och konkurrenskraft i län och dess kommuner, i men också i . Det är i den delen jag tror att vi kan skapa fler företag och därmed också fler jobb. Det här är en viktig del i detta, med de regionalstödsriktlinjer som vi har talat om, men det är inte hela bilden. Vi har en rad olika verktyg i vår portfölj som vi kommer att fortsätta att jobba med och som kommunerna i län kan fortsätta att nyttja. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2013/14:373 om EU:s industripolitik 103 Näringsminister (C): har frågat varför det är regeringens uppfattning att inte kan stödja en utveckling av att industrins betydelse ökar i EU och i . Till att börja med vill jag säga att förmodligen har missförstått regeringens ståndpunkt. Industrin är självklart av stor betydelse för svensk och europeisk ekonomi. Regeringen driver, och kommer att fortsätta driva, en aktiv industri- och näringspolitik för att stärka svensk industri. Regeringen anser att det bör ske genom att etablera långsiktiga och goda ramvillkor, genom investeringar i forskning och innovation, genom åtgärder för ökad resurseffektivitet och minskad miljöpåverkan och genom en fortsatt omställning till ett koldioxidsnålt och hållbart näringsliv. Däremot anser regeringen att det inte finns något motsatsförhållande mellan tillverknings- och tjänsteindustri. Tjänster är viktiga för att industrins fulla potential ska kunna utnyttjas, och det är inom tjänstesektorn som sysselsättning, export och förädlingsvärde ökar mest. Tillverkningsindustrin är genom sin finansiella styrka och sitt kunskapsinnehåll som beställare av tjänster en viktig förutsättning för tjänstesektorns tillväxt. Det finns därmed ett starkt ömsesidigt beroende mellan tjänstesektorn och tillverkningsindustrin. Regeringen framhåller därför vikten av att fortsätta arbetet med att stärka den inre marknaden för både varor och tjänster, att ta till vara digitaliseringens möjligheter och att fortsätta att arbeta för att minska handelshinder såväl på den inre marknaden som med tredje land. Mer frihandel underlättar för globala värdekedjor. Regeringen anser därför inte att svensk och europeisk konkurrenskraft gynnas av att förutbestämma att tillverkningsindustrin ska utgöra av ekonomin i dess helhet. Det behövs större hänsyn till industrins utveckling i riktning mot en integrering av produkter och tjänster. Målet är att alla sektorer ska växa. Konkurrenskraften beror av många andra faktorer som till exempel utbildning, infrastruktur och möjligheter till handel. Att ensidigt fokusera på en del av ekonomin stärker inte konkurrenskraften långsiktigt. Den svenska positionen är att inte sätta upp ett kvantitativt mål för industrins andel av ekonomin. Den stöds av en majoritet av EU:s regeringar. Det kvantitativa målet var inte heller något som lyftes fram av EU:s stats- och regeringschefer i slutsatser från det avslutade . 104 (S): Jag ska be att få tacka för svaret på interpellationen. Jag tror i och för sig inte att jag skulle ha skrivit den om regeringens ståndpunkt hade varit densamma i detta interpellationssvar som den man lämnade i samband med att man skulle diskutera detta dels på konkurrenskraftsrådet, dels inför . Jag har inte missförstått regeringens ståndpunkt.