prot · H10959 · 2014-01-23 00:00:00 — Vi har gett mer pengar till välfärden, vi har sett till att det är fler undervisningstimmar i matte, vi har sett till att ta bort vårdköerna, vi har sett till att höja lärarlönerna, vi har sett till att det måste vara kvalitet i skolans verksamhet och vi har inrättat en skolinspektion som är ute och granskar denna kvalitet. Det är tack vare dessa granskningar som vi ser fler reportage om att kvaliteten inte håller måttet. fanns inga sådana granskningsorgan, och därför kom detta aldrig upp till debatt. Det här har vi nu inrättat. Den 68-retorik som med flera kör när de säger att vi vill privatisera allting är bara larv. Det finns dåliga och det finns bra riskkapitalbolag. Det finns dåliga och det finns bra privata företag i den offentliga välfärden. Och det finns dåliga och det finns bra kommunala och landstingsdrivna aktörer i välfärden. Vi ska granska företagen för vad de är och se till att de håller måttet. Avslutningsvis ska jag påpeka den andra stora ironin i debatten. Det är när Socialdemokraterna går upp och säger att vi inte lämnar besked före valet. Herregud – ni ska samarbeta med V och MP, så säg oss vilka av deras galenskaper som kommer att gå igenom före valet! 29 (M): Regeringen har i reella termer satsat mellan 40 och 60 miljarder. Det beror lite på hur man räknar inflationen, om man tar bort den och så vidare. Enorma summor har satsats inom sektorn vård, skola och omsorg. När vi har vunnit valet kommer vi att fortsätta satsa på detta och se till att vi sköter och förbättrar kvaliteten inom sektorn så mycket som möjligt. Jag kan absolut hålla med ministern om att den skatteplanering som har skett inom sektorn är förkastlig. Den är fel. Svenska folket är upprörda, och de ska vara upprörda. Jag hoppas verkligen att vi kan se till att det inte blir på detta sätt . Jag talar ibland med riskkapitalet, och de säger att de håller på att försöka få ordning i leden. De ska inte göra dessa skatteplaneringar här och där ute i världen. Jag är övertygad om att det kommer att bli allt bättre. Vi ska ha långsiktigt och varaktigt ägande; det är det som gäller. Jag tycker att det är jättebra att regeringen har tillsatt , och det allra bästa vore om man kunde klara det här utan att ändra så mycket i aktiebolagslagen. Jag ska kommentera lite av det säger om att man tar bort antingen det ena eller det andra. Man kan driva företag på många olika sätt inom alla områden. Det finns bra företagsledare, det finns mindre bra företagsledare och det finns urusla företagsledare. Det finns sådana som klarar större företag, sådana som klarar mindre företag och sådana som klarar medelstora företag. De finns företagsledare som alltid klarar situationen. Det är dem vi vill ha hit. Det är de som vi vill ska utveckla den här sektorn, och det finns redan nu många ställen där det är bra. 30 (S): Först vill jag lämna ett besked till . Han var orolig för att Socialdemokraterna inte ger några besked. Vi ger väldigt tydliga besked om att vi vill föra en socialdemokratisk politik. Vi ger också tydliga besked om att vi är beredda att samarbeta över blockgränserna. Vi tycker att den nuvarande blockpolitiken fördummar och låser politiken i stället för att se till de samhällsfrågor som vi har att lösa gemensamt. Till statsrådet vill jag säga att det säkert är en enig regering som har lagt fram dessa nya direktiv och också talat om hur man vill svara på och andras interpellationer. Jag kan notera att det nog har tagit att komma fram till detta gemensamt. Så sent som , , kunde jag läsa i att mer eller mindre vill lägga munkavle på andra företrädare för regeringen. Det kan vara bra för meddebattörerna här från sida att veta att deras gruppledare i , , har varit väldigt tydlig när det gäller om riskkapitalbolag ska kunna vara verksamma inom välfärdssektorn. Hon har nämligen sagt att de inte ska få vara det. Jag tycker alltså att ni ska prata med er egen gruppledare innan ni går på Socialdemokraterna som är tydliga i den här frågan här i . Jag kan också notera att när , i artikeln i , får samma fråga säger han: Det är orimligt att jag ska föra eller talan. Den senare har också uttalat sig om riskkapitalister. Det kan nog vara så att inte vill kännas vid vad andra statsråd eller gruppledare för den borgerliga majoriteten, liksom flertalet i , tycker är riktigt. Det här nya direktivet till utredningen pekar på att det i aktiebolagslagen finns en portalparagraf som säger att styrelsen ska arbeta utifrån aktieägarnas behov av vinster. Det kan vara så, men man kan också ha andra krav. Man behöver inte nödvändigtvis ha avkastning på det egna kapitalet i ett aktiebolag, utan man kan faktiskt hävda att det finns andra saker som är viktigare. I kommunala bolag till exempel behöver man inte ha avkastningskrav om man finner att det finns andra frågor som är viktiga att ta hänsyn till i den kommunala verksamheten. Jag noterar vidare att det går långsamt med att komma fram till de här särskilda direktiven till . – vi deltog där från Socialdemokraterna – presenterade , alltså , att man måste göra tydligt om det handlar eller när det gäller den långsiktighet som vi talar om. först, , kommer man med direktiv till utredningen och förskjuter tidpunkten för när den här utredningen ska vara färdig till efter valet. Man skapar på det viset ett utrymme för regeringen att inte behöva ge några besked och kunna hänvisa till jurister och andra som kan fundera på detta i stället för att peka med hela handen och visa vad som är den politiska viljan. 31 (S): Talepunkter är ett begrepp inom politikerspråk för ett slags komihåglista när man ska diskutera olika ämnen. Listan över talepunkter från Moderata samlingspartiets kansli är tydlig på en enda punkt: Socialdemokraterna vet inte vad de vill, de är otydliga och de talar inte om vem de ska samarbeta med efter valet. Det måste man säga i alla debatter, för annars får man smäll på fingrarna av gruppledningen i Moderata samlingspartiet. Det är lite imposant att vi i varenda debatt får höra samma sak. Det är på samma sätt lite intressant att höra talare från Moderata samlingspartiet med så stor frenesi försvara alla privata initiativ att det nästan får ett löjets skimmer över sig. Låt mig göra en jämförelse. Jag är en mycket stark EU-anhängare. Jag tycker att gå med i EU är en av de viktigaste saker som har gjort, och jag är väldigt engagerad i EU-frågor. Men med årens lopp skulle man kunna säga att jag har fått en liten varningsklocka i huvudet som ringer varje gång det kommer någonting från kommissionen. Jo, för att när vi gick med i EU sade alla vi som var stora och varma anhängare av EU ja till allting som kom från EU. Vi tyckte att allting var bra eftersom vi hade kamrater som inte var för EU, och dem hade vi då att bekämpa. Därför tyckte vi att allting var bra. har vi kommit till ungefär samma uppfattning och kan enas om att det kanske finns det som är bra och det som är dåligt. Det som är viktigt i den här jämförelsen är att man inte har någon kritik mot detta. Man säger till exempel utan att skämmas att vinsten är det som styr både utveckling och effektivitet. Inom den offentliga sektorn i övrigt har hur många mätningar som helst över sektorns effektivitet gjorts, och den har gått upp och ned beroende på vilken del av den offentliga sektorn som det handlar om. Sjukvården är ett bra exempel. Där är det lätt att mäta effektivitet. I omsorgsverksamheter är det betydligt svårare. Men det går trots allt att göra det, och man har mätt den och sett att den går upp och ned. Det är klart att det går att göra där också. Det går att effektivisera överallt om man gör det på rätt sätt. Det här är alltså bara struntprat. En annan liten illusion som de borgerliga partierna talar om – och det här står på första sidan i kapitel ett i deras ideologibok – är att förutsättningarna för att kunna välja är att det finns privata inslag. Vilket struntprat återigen! Det finns massor av skolor och massor av vårdcentraler. De kan bedrivas av olika aktörer, men visst kan man välja. Det här är bara rent struntprat. Vi socialdemokrater tycker att det ska få vara privata inslag i stora delar av den offentliga sektorn och att man också ska kunna få välja dem. Man ska också kunna välja offentliga utövare. Vad har vi nu sagt om det här? De som inte vet vad vi har sagt om vinster i välfärden måste endera ha varit utomlands eller varit så sjuka att de över huvud taget inte har orkat läsa en tidning, lyssna på radio eller titta på tv under vår kongress 2013. Där gav vi tydliga besked. Ni vet att vi hade en stor diskussion om detta på vår kongress. Det är alltså alldeles tydligt, så kom inte och säg att vi är otydliga i den här frågan. 32 Statsrådet (M): Låt mig börja med det som sade. Hans diskussion om aktiebolagslagen är helt korrekt. Det är just därför som utredaren får i uppdrag att utreda det lämpliga rent rättsligt i detta. Det är svåra frågor som det ska borras i. Jag delar din uppfattning. Om det här går att införa med nuvarande aktiebolagslag är det alldeles utmärkt. Går det inte får vi hitta andra former. Det är just det som det handlar om. Sedan noterar jag att på fråga om hur Socialdemokraternas politik ser ut var svaret: Vi ska föra en socialdemokratisk politik. Jag tror inte att skulle nöja sig med svaret från mig att vi ska föra en allianspolitik när det gäller hur vi vill agera på det här området, så jag ska försöka utveckla det lite ytterligare. Vi är, enligt min uppfattning, väldigt tydliga. Ta följande mening: En utgångspunkt bör vara att bolag som utför offentligt finansierade välfärdstjänster bör ha en långsiktig inriktning på sin verksamhet och inte huvudsakligen vara inriktade på kortsiktig lönsamhet eller inriktade på att sälja inom . Detta kan vara riskkapitalbolag; detta kan vara andra bolag. Här är vi tydliga. I övrigt är vi tydliga med att vi välkomnar privata inslag i välfärden. När jag lyssnar på , och den mångordiga rapsodin om hur farligt detta är, är det svårt att få en annan uppfattning än att hon vill utesluta vinstintressen. Rätta mig gärna om jag har fel, men det är svårt att få ett annat intryck. Till vill jag upprepa, vilket jag förmodar att du ändå förstår, att tilläggsdirektivet inte är mitt eller påfund. En enig regering, alla fyra partierna, står bakom dessa formuleringar. Vi har en enighet här, till skillnad från hur det är såväl inom ert parti som bland era kamrater på den sidan. Regeringens huvudsakliga politik har varit att sänka inkomstskatten för att få fler i arbete. Det har lett till att ungefär en kvarts miljon människor mer är i arbete , och det har lett till att skatteintäkterna är högre . Jag kan förstå att det är en smärtsam upplevelse att inse att skattesänkningar leder till mer skatteintäkter. För oss är det glädjande och konfirmerande, men för är det kanske smärtsamt. Detta har nämligen lett till att vi har kunnat värna välfärdssektorn och överföra mer resurser till skolan, till vården och till omsorgen. Det är möjligt att det var enklare att leva i ett samhälle där vi hade televerksbilar som åkte ut och reparerade när det var fel, när Domus hette Domus eller när kvinnor hade bara en arbetsgivare att gå till om de var engagerade i vården. Vi tror på ett annat samhälle, ett samhälle med mångfald som leder till utveckling och mer utrymme för att byta arbetsgivare och starta egna kooperativ eller andra bolagsformer. Vi tror på att utveckla välfärden tillsammans och göra den bättre för alla människor. 33 (S): Jag vill tacka för välkomstapplåden och sedan säga att med statsrådet logik skulle och ändra uppfattning. De skulle säga: Vi gör en ny, stor skattesänkning, för då kommer intäkterna in i massor till staten som saknar pengar. Men det säger de inte. är det skattestopp som gäller. Jag tycker att debatten har varit mycket klargörande. Ett av de viktigaste ledorden stod för när han sade att vinstintresset är en bas och en drivkraft för välfärd för . Jag tycker att det är ärligt och har respekt för den hållningen. Jag konstaterar också att de verbala piruetter som och har gjort när det gäller riskkapitalbolag saknar värde, ty regeringens samlade bedömning står för. Han lägger tydligt fast att riskkapitalbolagen har kommit för att stanna och också kan expandera inom välfärdssektorn. Varför vill vi socialdemokrater begränsa vinstuttaget och vinsten som drivkraft? Jo, det handlar nämligen om att vinstmaximering leder bort. Det drabbar jämlikhet. Det drabbar sammanhållning eftersom det är några som är mindre lönsamma. Vi vill inte ha ett marknadssamhälle. 34 (S): Eftersom det uppkom frågor får jag väl upprepa det jag sade. Det är ganska tydligt var vi socialdemokrater står. Vi vill ha långsiktiga regler, vi vill ha tydliga kvalitetskrav och vi vill införa vinstbegränsningar. Om detta råder ingen tvekan. Jag vill kommentera några saker som har tagits upp. var tydlig med att inte var ett riskkapitalbolag. Nej, men ägare till är det danska riskkapitalbolaget . Jag vill att det ska stå klart här och att vi talar sanning när vi står i talarstolen. var också uppe och jämförde företagsamhet rakt av. Det är klart att det är en väldig skillnad på industriell företagsamhet, om man driver en butik eller om man driver ett välfärdsföretag. Det är till och med en gigantisk skillnad, skulle jag vilja säga. Det är ganska enkelt att i ett industriellt företag byta ut personella resurser mot till exempel en robot. Men hur skulle det se ut om vi bytte ut franskläraren mot en mp3-spelare och matematikläraren mot en kalkylator? Det är klart att det kanske skulle gå, men det skulle inte vara många elever som klarade målen i skolan. Det är en utveckling som jag tror att varken du eller jag vill se. byter man ut till exempel idrotten mot en skidresa. Då slipper man lokalkostnader, och man slipper kostnaden för idrottsläraren. Men konsekvensen är att eleverna inte får lära sig det som skolplanen tydligt säger, nämligen hur viktigt det är med motion och hälsa genom livet och . Det missar man, och kostnaden för det får samhället sedan ytterst stå för eftersom medborgarna får ett mycket mindre hälsosamt liv. (forts. 9 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 35 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av statsrådet , landsbygdsminister , statsrådet , statsrådet och försvarsminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 36 (S): Jag tror att vi alla är oroade över långtidsarbetslösheten bland ungdomar. Under den här regeringens tid har långtidsarbetslösheten bland ungdomar tredubblats. Det har varit regeringens ambition – i alla fall har man sagt det – att ungdomar inte ska hamna i återvändsgränden fas 3. Trots det har , alltså 2013, antalet ungdomar i fas 3 ökat . Detta har skett trots att 2013 inte var något extremt krisår på svensk arbetsmarknad. Min fråga till är: Hur kunde det bli så här? 37 Statsrådet (M): Vi fick de senaste AKU-siffrorna, som visar, precis som frågeställaren inledde med, en bekymmersam utveckling när det gäller arbetslösheten. Det är vi väl medvetna om. De visar också en tillväxt när det gäller sysselsättningen. Vi har under en sett att det kommer nya jobb, men vi har fortfarande ganska stora problem, framför allt för de människor som står längst från arbetsmarknaden. Jag tycker att man ska vara lite nyanserad och noggrann här. Vi ser utan tvekan problem på ungdomssidan, framför allt när det gäller unga människor med svag utbildning. Vi ser problem för äldre människor, 55-plus. Och det handlar om människor som kommer från andra länder och människor med funktionsnedsättning. Det här är viktiga saker som vi lägger mycket energi på. ska man ha klart för sig att utan en arbetstillväxt, totalt sett i ekonomin, kommer vi aldrig att ha en chans att ge människor som står längst från arbetsmarknaden arbete. 38 (S): har regeringen praktiserat sin politik . Resultatet är svårt att beskriva på något annat sätt än som ett misslyckande när det gäller arbetslösheten, framför allt långtidsarbetslösheten bland ungdomar. Det finns inget skäl till att man ska ge upp i fråga om unga människors möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Men det är just vad regeringen gör när man placerar ungdomar i fas 3, där de ska vara sysselsatta hos en anordnare i stället för att delta i utbildning eller aktiva insatser för att kunna rustas att ta de lediga jobb som faktiskt finns. Vi har ju en situation på arbetsmarknaden där arbetsgivarna har svårt att få tag i personal till flera av de lediga jobben. Regeringens politik har prövats . har antalet långtidsarbetslösa ungdomar i fas 3 ökat . Hur kunde det bli så illa? 39 Statsrådet (M): Om man är seriös i politiken måste man kunna ha två saker i huvudet . Man måste kunna se att i en internationell kontext har svensk arbetsmarknad klarat sig bra, jämfört med många andra länder. Det växer till nya arbeten i , mer än 200 000 nya arbeten som vi ansvarat för. Det finns inget skäl att vara nöjd med det. Men motsatsen präglar de flesta europeiska länder, och den situationen vore mycket värre. Det handlar om att vara glad över det som växer och djupt bekymrad när det gäller de grupper på svensk arbetsmarknad som har det tuffare än andra. Vi har en omvandling av svensk arbetsmarknad som gör att det är mycket svårare att få jobb för människor med låg utbildning, framför allt dem som inte ens har gymnasieutbildning, för människor utan erfarenhet från svensk arbetsmarknad och för människor som har mindre uppdaterad kompetens. Därför ska vi lägga våra främsta ansträngningar på de grupper som har det allra tuffast på den svenska arbetsmarknaden just . 40 (MP): Jag har en fråga till landsbygdsministern. Det var många av oss som drog en lättnadens suck när årets licensjakt på varg stoppades i domstol. rapporteras det i radion att de ändrade regler för skyddsjakt som regeringen drev igenom har lett till en kraftig ökning av antalet vargar som skjuts av tamdjursägare, från tio åren 2010–2012 till tolv bara . Det handlar alltså inte om den skyddsjakt som beviljas av och när man inte kan hitta någon annan lösning. handlar det om vargar som skjuts på eget bevåg av tamdjursägare när tamdjur riskerar att angripas. När det gäller skyddsjakten på eget bevåg vet man inte vad det är för djur som skjuts, om det är genetiskt värdefullt eller om det har valpar, till exempel. I radioinslaget kunde vi höra en länsstyrelsetjänsteman som berättade om hur man skjutit föräldrahanen i ett vargrevir. Det ledde till att de andra vargarna inte kunde följa älg utan tvärtom sökte sig närmare bebyggelsen och till mer lättdödade byten. Hur blev det så här? 41 Landsbygdsminister (C): Vi har sett en tillväxt i de rovdjursstammar som vi har och ska ha i vårt land. Det är nu dags att börja förvalta de stammarna på ett sätt som innebär att också andra näringar och verksamheter kan fortsätta att utvecklas. Då tänker jag på näringar som renskötsel men också på bönder och de djur som bönder har. Det handlar om att vi får en tillväxt vad gäller livsmedelsproduktionen men också antalet jobb i vårt land. Därtill står det i de direktiv som finns i Europeiska unionen att vi har att ta sociala hänsyn. Det är precis vad regeringen har gjort i det här sammanhanget när vi har gjort de förändringar som är gjorda, bland annat vad gäller skyddsjakt på rovdjur i vårt land. 42 (MP): Jag tror att vi har lite olika åsikter om huruvida det är lämpligt att ha licensjakt på en vargstam som ännu inte är långsiktigt livskraftig. Men gäller det frågan om skyddsjakten, den som sker på eget bevåg, där man inte riktigt vet vad det är för djur. Man har sämre kontroll över den jakten. Den stora ökningen kan inte motsvaras av den ökning som varit i vargpopulationen. Var avsikten att man på det här sättet skulle smyga igenom en ökning av antalet dödade vargar, eller var det någonting som skedde utan att det var planerat? Om det inte var avsikten undrar jag: Finns det några idéer om att göra någonting åt det? 43 Landsbygdsminister (C): Vi kan konstatera att antalet angrepp på tamboskap har ökat i vårt land. Jag kan ta renarna som exempel. angrips och dödas tiotusentals renar av rovdjur i vårt land. Och när vi har populationer av rovdjur som är i den numerär som de är tyckte vi att det var lämpligt att ge möjlighet att också ta sociala hänsyn till dem som äger, hyser och lever på de här djuren, den hänsyn som systemet medger. Information om den framtida pensionen 44 (M): Nordea presenterade sitt trygghetsindex. Det visar förvisso att svenskarnas oro för den egna ekonomin minskar, men det finns fortfarande en oro för hur pensionsutvecklingen kommer att se ut. Därför vill jag ställa en fråga till statsrådet om vad regeringen gör för att bidra till att vi får en bättre bild av den egna framtida ekonomin i pensionssystemet. Det råder uppenbarligen oklarheter kring hur den sammantagna pensionsinkomsten kommer att se ut när man väl går i pension. Vad gör regeringen för att öka kunskapen bland medborgarna om den egna situationen i pensionssystemet? 45 Statsrådet (M): Vi har ett nytt pensionssystem, om det nu kan kallas nytt , som vi i bred enighet har antagit i den här kammaren. Vi har alltså ett pensionssystem som i allt väsentligt bygger på vad du betalar in under ett långt arbetsliv delat med hur länge vi i genomsnitt lever, helt enkelt. Då händer det intressanta saker. Vi lever allt längre. Vi ökar visserligen vår arbetsvilja och arbetsförmåga också högre upp i åldrarna men inte alls lika mycket som vi lever . Detta sätter en press på pensionerna i . Det är ett ganska viktigt problem inom ramen för en glädjande utveckling. Jag tror att en fundamental fråga för oss handlar om att ge människor en god och transparent bild över hela pensionen, det vill säga att den allmänna pensionen, tjänstepensioner och privata pensioner måste spegla helheten så att man kan fatta ett rimligt beslut om hur länge man ska arbeta. Det gäller inte minst konsekvenserna av deltidsarbete – en fundamental fråga. Vi tar många initiativ just nu tillsammans med försäkringsbranschen och parterna om att öka denna genomlysning och transparens så att folk kan fatta beslut på riktigt kloka grunder. 46 (M): Tack för svaret! Det är viktigt att öka informationen och transparensen så att man kan förutse den egna pensionen . Men det här handlar också om de åtgärder som måste till för att vi långsiktigt ska kunna få en bra och hög pension när det väl är dags att ta ut den. Här har regeringen tillsatt ett antal utredningar för att se över det nya pensionssystemet och vilka förändringar som kan behövas för att hålla pensionerna på en bra nivå . Vad händer med senare års utredningar? Hur jobbar regeringen vidare? Hur arbetar man i Pensionsgruppen för att utveckla pensionssystemet? 47 Statsrådet (M): Den parlamentariskt sammansatta Pensionsgruppen, som består av Alliansens fyra partier och Socialdemokraterna, förvaltar gemensamt hela överenskommelsen. Alla de stora utredningar som talar om, det vill säga AP-fonderna, premiepensionen, och en hel del tekniska beräkningsregler är föremål för samtal i Pensionsgruppen. Jag tänker inte spekulera i slutsatser, men vi är överens om att det är viktigt att bibehålla en överenskommelse. Det är viktigt att genomföra förändringar i bred enighet, och det är viktigt att nu påbörja en process som skapar långsiktigt hållbara pensioner. Den enskilt viktigaste frågan handlar om att successivt påbörja en resa där vi använder det faktum att allt fler människor lever allt längre. På olika sätt måste människors vilja och tillåtelse att arbeta högre upp i åldrarna stimuleras. Det kräver många saker, alltifrån pensionsåldersregler till arbetsmiljöinsatser till åldersdiskrimineringsinsatser. Det krävs kommande reformer på bred front.