prot · H109116 · 2014-05-28 00:00:00 — EU:s fiskeflotta är dåligt kontrollerad och undergräver utvecklingsländernas möjligheter att utveckla ett lokalt fiske, möjligheter till arbetstillfällen och att försörja sin egen befolkning med fisk. I stället bör EU använda biståndsmedel till att stödja det lokala fisket och dess kapacitet, vilket skulle skapa verklig utveckling för de berörda länderna. Om vi ska ha en samstämmig politik för global utveckling anser vi att fiskeriavtalen borde upphöra. Det finns många fler saker att säga om politik för global utveckling, men jag väljer att stanna där . 108 HANS (V): För mer än sedan antog propositionen Gemensamt ansvar: politik för global utveckling. Politik för global utveckling, PGU, är grunden för utvecklingspolitik. Genom PGU slog man fast att utvecklingspolitiken skulle genomsyras av ett rättighetsperspektiv och utgå från de fattigas perspektiv på utveckling. slog man fast att svensk politik måste vara samstämmig. Alla politikområden måste bidra till att uppfylla utvecklingspolitikens mål om rättvis och hållbar global utveckling. Politik för global utveckling tog sin utgångspunkt i vårt lands långa erfarenhet av bistånd. Det är antog proposition 100 och därigenom inledde bilaterala utvecklingsarbete. Bilden av av svenskt bistånd är självklart inte entydig. Exemplen är många på både framgångar och bakslag. Men av svenskt bistånd har många lärdomar gjorts. Vi vet vad som krävs för att bistånd ska nå de mål vi har satt upp. Vi vet att biståndet måste vara långsiktigt för att vara framgångsrikt. Exemplen är få, om ens några, på att kortsiktiga insatser kunnat uppnå hållbara resultat. Vi har lärt oss att om biståndet ska göra skillnad krävs det att människorna i syd, de som känner fattigdomen och hungern i sin egen vardag, sätter dagordningen för biståndet. Men den kanske viktigaste lärdomen vi gjort under av svenskt bistånd är att biståndet inte kan isoleras från andra politikområden. Exemplen är alltför många på när biståndsinsatserna har slagits sönder genom beslut på andra politikområden. möter vi människor som frågar varför vi inte ser mer resultat av biståndet. Då brukar mitt svar vara: Vänd er till ! Vänd er till ! Vänd er till Försvarsdepartementet! Där har ni svaren på varför biståndet inte kunnat vara mer framgångsrikt under de här decennierna. För mig som vänsterpartist är det självklart att se att vi behöver en utvecklingspolitik som hänger ihop, som är samstämmig. För utveckling och fattigdomsbekämpning krävs en rad åtgärder på en rad olika områden: en klimatpolitik där de rika länderna tar sitt ansvar, ett stärkt regelverk för vapenhandel, tydliga globala regelverk för utländska investeringar, skuldavskrivningar, rättvis handel men också en reformering av IMF och . Det har vi precis pratat om. I grunden handlar det om en helt annan världsordning där vi omfördelar både makt och resurser från nord till syd, från rika till fattiga, från män till kvinnor. med politik för global utveckling är svensk politik fortfarande inte samstämmig. Det är inte svårt att se exempel där samstämmigheten brister. För att det inte ska bli för abstrakt vill jag från denna talarstol, just där politiken i fortfarande brister, ta några konkreta exempel. För sedan avsattes demokratiskt valda regering i en militärkupp. var den största köparen av svenska vapen . Sammanlagt sålde krigsmateriel till för . På vilket sätt utgick besluten att godkänna denna vapenexport från PGU:s tydliga rättighetsperspektiv? Tillåt mig ta ett annat exempel. Från denna talarstol har vi närmast tävlat om att kritisera tidigare president . Utrikesminister gick så långt att han jämförde med den norske nazistledaren . Men även Janukovytjs regim fanns bland köparna av svenska vapen . På vilket sätt var de affärerna samstämmiga med den svenska utvecklingspolitikens mål om ökad demokratisering i världen? är vapenexporten inte det enda området. avslutades RFSL:s utbildning Rainbow Leaders här i , en utbildning för ledande hbtq-aktivister från , och . Det var en utbildning som hade finansierats av bland annat svenska biståndsmedel via Sida. Men en deltagare kunde aldrig komma till och delta i utbildningen. Den ugandiska hbtq-aktivist som hade blivit antagen till utbildningen kunde aldrig få visum och komma till – risken att hen skulle söka asyl bedömdes som för stor av det svenska . som vi har stått här i och upprörts över lagstiftning mot hbtq-personer stänger alltså möjligheterna för hbtq-personer i att komma till för att kunna få en biståndsfinansierad utbildning för att kunna åka tillbaka till och där fortsätta arbetet för en annan lagstiftning. Det är möjligt att det är detta som menar när de pratar om hjälp till närområde. Jag vill ta ett fjärde exempel på den bristande samstämmigheten. införde den borgerliga regeringen avgifter för utländska studenter vid svenska högskolor. Konsekvenserna blev dramatiska. sökte sig 8 235 studenter från länder utanför på egen hand till för att studera vid svenska högskolor och svenska universitet. Hösten därefter, när avgiften var införd, var det bara 1 651 studenter som sökte sig till vårt land. Det har alltså skett en dramatisk minskning av i synnerhet studenter från olika på de svenska högskolorna. På vilket sätt utgick beslutet om att införa avgifter för utländska studenter på de svenska högskolorna från de fattigas perspektiv på utveckling? Det är välkommet att regeringen presenterar en skrivelse där man utvärdera sitt arbete med PGU. De diskussionerna brukar vara viktiga för oss här i kammaren. Men det är uppenbart att arbetet med att skapa samstämmighet mellan olika politikområden går alldeles för sakta. Jag har tyvärr kunnat ge bara några exempel – tiden räcker riktigt inte till för att prata om alla. Det är ett grundläggande problem att det är vi i utrikesutskottet som år har den här diskussionen om hur kan skapa en samstämmig politik för global utveckling. Jag skulle önska att den diskussionen i stället fördes i näringsutskottet, i utbildningsutskottet eller i miljö- och jordbruksutskottet, men där ser vi tyvärr att den här diskussionen lyser med sin frånvaro. Om PGU ska vara framgångsrikt kan PGU aldrig vara bara biståndsministerns och de biståndspolitiska talespersonernas ansvar, utan det måste vara hela regeringens ansvar och hela ansvar. Därför vill jag yrka bifall till reservation 1, där , och tillsammans understryker vikten av att vi får en tydligare styrning av arbetet med politik för global utveckling, att det sker en samstämmighet också inom . Jag vill avsluta med att säga: Det är viktigt att vi får starkare policyer, att vi får mer av utvärderingar och starkare styrningsfunktioner när det kommer till samstämmighetspolitiken. Men vad vi har lärt oss är att det inte räcker, utan det måste också finnas en politisk vilja, om vi ska få till en förändring när det gäller svensk utvecklingspolitik. med den borgerliga regeringen kan vi tyvärr bara konstatera att den politiska viljan saknas för att verkligen ska föra en politik som är samstämmig. Därför kommer inte heller vårt land, om vi inte byter politik i grunden, att kunna bli en tydlig kraft för fattigdomsbekämpning och utveckling i världen. 109 (M): Jag får säga som de andra: Regelbundet står vi här och diskuterar politik för global utveckling. Det brukar vara lika intressant varje gång. Som sade har vi en bred samsyn i de här frågorna på många områden, men sedan hittar vi alltid saker som vi kan träta om. Det är alltid intressant utifrån att vi har en unik politik i som vi får mycket beröm för. Den har funnits . fattade de som då satt i beslut om den. Det är viktigt att politiken inte bara blir en diskussion här i kammare. Det är viktigt att det inte bara blir en diskussion i utrikesutskottet heller, såklart, för en politik för global utveckling ska genomsyra alla områden. Det är viktigt att det blir verklighet för människor och omsätts i praktiken. Hela poängen med vår utvecklingspolitik är ju att förbättra och stärka vardagen för människor runt om i världen som ofta lever under mycket knappa förhållanden och i hårda situationer. I tidigare PGU-betänkanden har sex olika globala utmaningar lyfts fram. Jag kan upprepa dem: förtryck, ekonomiskt utanförskap, klimatförändringar och miljöpåverkan, migrationsströmmar, som specifikt lyfts i det här betänkandet, smittsamma sjukdomar och andra hälsohot samt konflikter och sviktande situationer. Som jag sade lägger det här betänkandet extra vikt vid migrationsströmmarna och migrationens utvecklingspotential för de länder där man har sitt ursprung men också för de länder där man har sin destination. Vi tjänar ju på migration, även om det inte alltid är det som allra främst lyfts i debatten. Politik för global utveckling är ett område för alla politikområden, inte bara utrikespolitiken, även om vi ofta tar ett mycket stort ansvar för den. Det ska handla om hur var och en av oss ska kunna vara med och bidra till utveckling, hur vi kan minska fattigdomen. och även nämnde att det är viktigt att det sker en samordning. Det finns en reservation som i mångt och mycket slår in öppna dörrar, utifrån att det pågår ett arbete med att få till en väl fungerande funktion. Det är inte så att det inte finns något samarbete, utan i de gemensamhetsberedningar som förekommer mellan våra olika departement är detta en del av arbetet. Det råder även i det fallet en bred samsyn i vår riksdag. Men det viktigaste är att den fattiga människan står i fokus i vår utvecklingspolitik. Hur kan vi se till att kvinnors rätt till sin kropp stärks, och hur kan de få sina demokratiska rättigheter i länder där de har alltför lite eller tyvärr ingen frihet alls? Hur kan vi påverka miljön i en positiv riktning? Hur kan vi agera för att fler ska ges rätten att fritt våga uttrycka sina åsikter och kunna göra det? Förtryck och bristande frihet är tyvärr vanlig vardag för alldeles för många. Respekten för mänskliga rättigheter och demokrati är hörnstenar i vår politik. Alltför många lever ett liv där de saknar just de rättigheterna och inte kan uttrycka sin fria åsikt utan att riskera att straffas för det. Alldeles , , har vi här i haft ett val till . har medborgarna i de 28 EU-länderna haft möjlighet att rösta i fria, demokratiska, öppna val. När vi diskuterar EU i normala sammanhang diskuteras det många frågor. Det är mycket som vi kan tycka är tokigt och mycket som vi tycker är bra. Men det är väldigt mycket av detaljfrågor som kanske döljer lite av det som är det allra viktigaste, det som är kärnan och det som är helt gratis: öppenheten och den fria rörligheten. Människan har rört sig över gränser, flyttat och migrerat för att skapa en bättre situation för sig själv, utvecklas och utveckla också de länder dit de kommer. Det är en möjlighet för människor att skaffa sig och andra ett bättre liv och en bättre framtid, och det är grunden för det vi står här och diskuterar: politik för global utveckling. För och EU:s länder har detta helt klart varit en framgångssaga. Det är inte så att vi inte står inför utmaningar. Det är inte så att det inte finns upp- och nedgångar. Men sedan grunden för dagens EU grundades har man inte haft krig och konflikt mellan de länderna. upplevde den här kontinenten allt annat än just fred, säkerhet och därmed också utveckling. Länder som kommer in, till exempel senast och som är med och förhandlar, var alldeles i krig och konflikt med varandra. Att tro att migration inte har en positiv sida och är en viktig del även för länder utanför nuvarande EU:s gränser torde därför vara ganska orimligt. Det är nämligen viktigt för länder, oavsett om man är ett EU-land, kommer att vara ett EU-land eller om man befinner sig i regioner eller lägen där man absolut aldrig kommer att delta i det interna Europasamarbetet. Ungefär en miljard människor klassas som migranter, och det måste vara allas vår strävan att den migration som förekommer ska vara frivillig. Det uppnås givetvis främst genom vårt arbete för utveckling, ökat välstånd och minskat förtryck. Vi har alltför länge, hyggligt maktlösa, sett vad som händer och sker i . som människor i 28 EU-länder hade möjlighet att rösta fick även folket i , i vårt absoluta närområde, rösta i ett val för att välja en ny ledare – som förhoppningsvis kommer att vara demokratisk även fortsättningsvis – i stället för den avsatte odemokratiske presidenten som också har apostroferats i den här debatten. Ännu närmare , lite drygt en timmes flygresa härifrån, har vi . Där ser vi fortsatt förtryck, ofrihet och negativ utveckling. Inte mycket positivt rapporteras därifrån. Det är viktigt att står upp för de människornas rättigheter. Det finns många länder att nämna. Men vi kan också nämna länder som i vissa lägen har gått i rätt riktning och sedan går i fel riktning. Vi ska jobba för fred i alla länder, men det är bedrövligt när länder som har varit på väg går tillbaka. Jag brukar nämna där förtrycket ökar. Inte heller där finns något tecken på att friheten ökar, utan den stramas åt dag för dag. Jag hoppas att vi snart ser möjlighet till en vändning och en demokratiseringsprocess även där. Förtryck innebär dock inte bara ofrihet utan påverkar även den ekonomiska utvecklingen, bidrar till fattigdom och har generellt sett negativ påverkan på utvecklingen. Vi kan i de flesta länder som lever under politiskt förtryck även se att den ekonomiska utvecklingen avstannar. Vi kan säkert hitta något undantag, men vi kan tydligt se konsekvenserna av bristande utveckling i länder där förtrycket är stort. Jag har nämnt , , , – har förhoppningsvis tagit tydliga steg i rätt riktning . Förtryck finns även i , och en lång rad länder – alldeles för många länder. Tyvärr är det som vanligt oftast kvinnor och barn som far illa, allra först och allra mest. Att jobba för att säkerställa mänskliga rättigheter för alla är fortsatt centralt i arbete. Införande av marknadsekonomi och frihandel blir därmed något av det viktigaste för att lyfta världens fattiga. Att öppna länders gränser och tillåta frihet, öppenhet och rörelse är en viktig del. Här är , och EU likaså, i många lägen ett föredöme. är också ett föredöme och marknadsledande på att promota vikten av fri handel och öppna marknader. Det behövs i vårt eget närområde men även i övriga världen. Stark äganderätt är lika viktigt här som där. Alla delar hänger ihop. Öppenheten, rörligheten, den politiska friheten, satsningarna på klimat och miljö och så vidare är alla viktiga för att skapa utveckling. Därmed vill jag yrka bifall till utrikesutskottets förslag i betänkandet. Låt oss fortsätta driva en politik för att fortsatt vara med och bidra till global utveckling och därmed en bättre livssituation för alla människor runt om i världen. Avslutningsvis, eftersom jag säger att det råder bred samsyn i mycket, vill jag rikta ett tack till mina kolleger i samtliga partier som har varit med och bidragit i arbetet. Även jag vill rikta ett särskilt stort tack till under hennes sista debatt här i kammaren. Jag vågar nog också drista mig till att rikta ett extra tack även till . Jag sitter och följer vad som händer efter Europavalet, och det ser väl ut som att vi har en parlamentariker bland oss som ska byta parlament. Och i så fall vill jag också gratulera . 110 (SD) replik: I mitt anförande lyfte jag fram att vissa grundläggande förutsättningar måste finnas för att möjliggöra att migration ska bidra till just positiv utveckling. En av dem är att det ställs rimliga krav. Det är inte på något sätt ensamma om i . I till exempel , där motsvarighet eller i varje fall ett borgerligt parti sitter i regeringen, finns det skarpare krav på försörjning för i princip alla som tar emot anhöriga, och det finns skarpare krav för att få permanenta uppehållstillstånd. Vad anser om att ställa skarpare krav för att få en fungerande invandringspolitik? Varför anser ni att är unika med den politiken när flera av våra förslag går att återfinna i andra länder i ? De finns även i , men där är det en röd regering. Jag vill också framhålla att visst finns det positiv potential vad gäller migration. Men regeringen och vill oftast enbart lyfta fram det positiva och väljer att helst inte prata om de utmaningar som finns. säger att vi enbart tjänar på migration. När kommer regeringen att komma med den kalkylen, med uträkningen som visar på det? När kan man motbevisa det som vi har räknat ut? Jag håller med om att vi kan tjäna på ansvarsfull invandringspolitik, men dagens ansvarslösa invandringspolitik innebär en kostnad på 118 miljarder . När kan regeringen komma med en annan kalkyl som visar på det motsatta, vilket ni framhåller? 111 (M) replik: Jag ska svara på frågor. Jag brukar inte kalkylera i detalj när det handlar om att hjälpa utsatta människor i nöd. Svensk flyktingpolitik bygger på det. Jag ska inte heller analysera i mitt svar. säger att de är unika. Det må de vara, men det är inte speciellt positivt. Vad är det för fel med att ställa krav? Det är inget fel med att ställa krav. Och vi ställer krav. Det är inte så att vi har en kravlös invandringspolitik, migrationspolitik eller flyktingpolitik i . Det ställs en lång rad krav. Men kraven ska inte vara att det ska vara stopp när man når gräns. Kraven ska vara samma som de krav vi ställer på våra egna medborgare. Kraven ska vara att man i alla lägen ska göra vad man kan för att bli en del av det svenska samhället, en del av vår arbetsmarknad. Det är också kärnan i vår integration. Om man kommer hit från förtryck, om man kommer hit från krig eller vad det än må vara är det självklart inte rimligt att tro och förutsätta att personen går raka vägen från anländande ut i arbete. Man behöver stöd däremellan. Det ställs krav på att utbilda sig, att delta i olika former av svenskutbildning och så vidare. Det är bra, men vi har en syn på att det är viktigt att se till att personer kommer in i och blir en del av vårt samhälle. Det innebär inte att man behöver delta i alla traditioner, men man ska vara en del av samhället. Det finns självklart utmaningar. Jag har inte någon uträkning på mig, men om man räknar på alla de som är i visar en rad uträkningar att migrationen är med och bidrar och är en pluskälla för . 112 (SD) replik: Det är klart att vi ser att många av de människor som bor i är med och bidrar. Det sade jag också i mitt anförande. Det som vi har gjort våra beräkningar på är kostnaden för nyinvandringen till . År kan regeringen inte komma med någon beräkning eller erkänna att den faktiskt kostar. Människor ska bli en del av samhället. Det är otroligt viktigt. Men med regeringens politik ger man dem ju inte chansen. Men vi fortsätter att ha denna stora invandring, och jag anser att man ställer för lite krav. Så synliggör vi inte människor. Vi måste ju se på hur verkligheten ser ut. Vi ser områden med mycket utanförskap, med människor som inte har haft någon möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Det är ju den politik som regeringen för och som får dessa konsekvenser. Det är bra att moderater kan säga att det är viktigt att kunna ställa krav och att vi inte ska sätta stopp. Det är precis det som vi säger. Vi vill inte heller sätta stopp, men vi vill ställa rimliga krav i likhet med det som man gör i våra nordiska grannländer. Vi är inte unika. Det går att hitta många av våra förslag hos regeringar som styr i . En annan fråga är vikten av varaktiga hållbara lösningar för flyktingar. Hur kommer det sig att regeringen år lägger så enormt stora resurser på asylmottagning i och så otroligt liten del – om man ser till den totala summan – på flyktinghjälp i närområdet? Den absolut största andelen flyktingar befinner sig i närområdet. Behoven är enorma. UNHCR efterfrågar hjälp. Regeringen skulle kunna ge så mycket mer och bidra till exempel till barns utbildning för dem som befinner sig i närområdet. Men det väljer man att inte att göra. Varför väljer regeringen den här vägen att inte bidra tillräckligt med hjälp i närområdet? 113 (M) replik: Varken , regeringen eller andra partier säger att det är fel att hjälpa folk i närområden. Jag har träffat väldigt få flyktingar här i som säger att de har drömt om att fly till . Jag har inte träffat några flyktingar någonstans som har drömt om att fly. är en stor bidragsgivare till FN:s flyktinghjälp, till UNHCR och FN:s andra organ, för att hjälpa människor i nöd på hemmaplan. Men det finns områden där detta inte är tillräckligt. När det gäller tror jag att det finns 750 000 syriska flyktingar i . Vi är där och hjälper. Men det är orimligt att tro att något enda land ska klara alla påfrestningar i en sådan situation. Därför är vi med och tar ett solidariskt ansvar här i . Det har varit extra aktuellt nu under EU-debatten och EU-valet med att arbeta för att andra EU-länder ska ta ett större ansvar. Jag tror att hela världen – där det finns möjlighet att ha lyxen av att leva i fred och frihet – bör vara med och bidra och hjälpa personer som av olika anledningar förtrycks, förföljs och upplever krig i sina hemländer. När ska vända på det hela? Hon ställer frågor till mig, och det ska hon göra. Men hur anser att man ska hjälpa i de länder där vi är med och bidrar och hjälper på plats? Men det räcker ju inte. Varför ska vi då inte ta ett ansvar här i ? (forts. 14 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU29 Säkerheter vid clearing hos central motpart Kammaren biföll utskottets förslag. FiU31 En databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Statistik över hushållens tillgångar och skulder) 1. utskottet 2. res. (S, MP, V) Votering: 170 för utskottet 135 för res. 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 20 FP, 17 C, 18 SD, 18 KD För res. : 97 S, 21 MP, 17 V Frånvarande: 15 S, 10 M, 4 MP, 4 FP, 6 C, 2 SD, 2 V, 1 KD FiU18 Direktupphandling 1. utskottet 2. res. 1 (MP) 3. res. 2 (SD) Förberedande votering: 21 för res. 1 18 för res. 2 268 avstod 42 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: Kammaren biföll utskottets förslag genom uppresning. SfU17 Ett medborgarskap som grundas på samhörighet Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Lagförslaget i övrigt) 1. utskottet 2. res. 2 (MP) Votering: 266 för utskottet 21 för res. 2 19 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 98 M, 19 FP, 17 C, 17 V, 18 KD För res. 2: 21 MP Avstod: 1 FP, 18 SD Frånvarande: 15 S, 9 M, 4 MP, 4 FP, 6 C, 2 SD, 2 V, 1 KD (FP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 3 (Övriga medborgarskapsfrågor) 1. utskottet 2. res. 4 (MP) 3. res. 5 (SD) Förberedande votering: 40 för res. 4 18 för res. 5 249 avstod 42 frånvarande Kammaren biträdde res. (FP) och (C) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 249 för utskottet 39 för res. 4 19 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 98 M, 20 FP, 16 C, 18 KD För res. 4: 21 MP, 18 V Avstod: 1 C, 18 SD Frånvarande: 15 S, 9 M, 4 MP, 4 FP, 6 C, 2 SD, 1 V, 1 KD SfU15 Vissa socialförsäkringsfrågor Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Lagförslagen i övrigt) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (V) Förberedande votering: 19 för res. 1 21 för res. 2 267 avstod 42 frånvarande Kammaren biträdde res. (M) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 271 för utskottet 18 för res. 2 18 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 98 M, 21 MP, 20 FP, 17 C, 18 KD För res. 2: 18 V Avstod: 18 SD Frånvarande: 15 S, 9 M, 4 MP, 4 FP, 6 C, 2 SD, 1 V, 1 KD Punkt 3 (Skyldighet för att betala ränta) 1. utskottet 2. res. 3 (V, MP) Votering: 268 för utskottet 39 för res.