prot · H109104 · 2014-04-28 00:00:00 — Om vi fortsätter med utsläpp av växthusgaser i den takt vi gör kommer det att få ödesdigra konsekvenser för jordens befolkning. Det tar EU på allvar, och även om jag skulle önska att skulle förändra sin fossilberoende energipolitik än snabbare, är det viktigt med varje steg mot ett mer förnybart samhälle. baseras EU:s energisystem till på fossila bränslen. Det innebär att olja, kol och naturgas dominerar energianvändningen i EU. använder betydligt mindre fossila bränslen än genomsnittet i EU och använder i stället mer vattenkraft, kärnkraft och även en ökande andel förnybar energi. Användning av fossila bränslen vid energitillförsel leder till ökade utsläpp av växthusgaser. Därför har EU beslutat om olika direktiv som ska motverka detta. antogs ett klimat- och energipaket om mål till 2020. Det är de målen som är styrande för energi- och klimatpolitiken. För del ska vi ha energieffektiviserat jämfört med . I ska även andelen förnybar energi vara . Växthusgasutsläppen ska minskas jämfört med . I har vi gjort en hel del för att använda energin mer effektivt, men vi har enorma möjligheter att göra ännu mer än vad vi redan har gjort. Utgångspunkten för den svenska politiken för energieffektivisering är påverkan på priser genom generella ekonomiska styrmedel, exempelvis genom koldioxidskatter och utsläppsrätter. Det är effektivt, men det är inte tillräckligt. Därför finns en rad olika insatser för en effektivare energianvändning för våra transporter och för våra bostäder och lokaler, liksom för industrin. Energiminister och regeringen har lagt fram flera förslag för att öka energieffektiviteten i vårt samhälle och nå de energieffektiviseringsmål som vi tillsammans med EU har satt upp. Två av de förslagen handlar om att vi framöver vill att det ska bli obligatoriskt för alla stora företag att göra en energikartläggning av sin verksamhet. Jag tror att det berör ungefär 1 500 företag. föreslår vi att man när det är kostnadseffektivt ska installera individuell mätning av värme, kyla och varmvattenförbrukning i nya och ombyggda lägenheter. Det finns många energieffektiviseringsåtgärder som är lönsamma att göra men som inte görs därför att man som enskild eller företagare inte vet hur den egna förbrukningen ser ut eller hur stor nyttan med en viss insats skulle vara. En första förutsättning för att man ska kunna agera och ta ansvar för sitt energiliv är att veta vilken energianvändning man har. Det är för att främja just det som Alliansregeringen till exempel ger stöd till energikartläggning i små och medelstora företag. Det är av samma skäl som vi har infört möjligheten att få sin el mätt och debiterad . Jag hoppas att många stora företag, nu när det blir obligatoriskt för dem att återkommande göra en energikartläggning, kommer att spara rejält, både i rena pengar och när det gäller energi och miljö. Ett område där det finns stora möjligheter att använda energin mer effektivt är i vår bebyggelse – gammal som ny. En tredjedel av den samlade slutanvändningen av energi sker i bostäder och lokaler. Men till skillnad från industrin och marknaden, som reagerar på prissignaler och förändrar sin energianvändning när koldioxidskatter och andra ekonomiska styrmedel styr i rätt riktning, funkar inte den sortens styrmedel lika bra i bostads- och servicesektorn, eftersom energikostnaden inte alltid är synlig. Just därför är minimikrav och regelverk viktiga styrmedel för att göra vår bebyggelse grönare. Genom den nya lagstiftningen om byggnaders energiprestanda har vi i EU slagit fast att alla nya byggnader ska vara så kallade nära-nollenergihus, vilket innebär att alla nya hus som byggs ska ha väldigt låg energianvändning. Exakt vad det ska innebära i termer av energikrav i återstår att slå fast. Att nära-nollenergihus kommer att innebära skärpta energikrav står bortom allt tvivel. Men för att regeringen ska kunna avgöra exakt hur skarpa framtidens krav behöver vara krävs ett bättre kunskapsunderlag och en utvärdering bland annat av olika lågenergibyggnader och demonstrationsanläggningar. Just därför satsar regeringen på att utveckla energieffektiva byggnader för framtiden. De erfarenheter vi får genom den satsningen kommer att ligga till grund för de nya energikrav som ska gälla alla nya byggnader . Sist men inte minst skulle jag vilja ägna åt energieffektivisering inom industrin. är ett energiintensivt land, till stor del beroende på vår basindustri. Vi har här en utmaning i att ständigt effektivisera vår energianvändning, inte bara för miljön och klimatets skull utan också och inte minst för att fortsatt främja vår konkurrenskraft. En industri som gör mer men med mindre insats av energi kan hävda sig bättre mot sina konkurrenter. Vi kan se att vi är framgångsrika. Den svenska industrin har en hög grad av energieffektivitet, och trots att den vuxit ökar inte dess energiförbrukning. Vi ser en trend där de fossila bränslena i vår ekonomi minskar som de förnybara ökar. Detta i kombination med historiskt låga elpriser ger industrin goda förutsättningar att både bli grönare och hävda sig internationellt. är inte energieffektivisering något som automatiskt behöver innebära minskad energianvändning. När man blir bättre på någonting och gör det mer effektivt får man en konkurrensfördel och kan öka sin produktion. Det ska vi väl inte vara rädda för? Tvärtom, säger jag. Om svensk verkstads-, stål-, skogs- och massaindustri kan hävda sig gentemot andra länders mindre energi- och klimateffektiva industrier bidrar det till en effektivare resursanvändning och minskade utsläpp ur ett globalt perspektiv. Det finns en samsyn mellan de flesta partierna om att energieffektivisering är nödvändig och viktig. Vad som är oroande är dock Socialdemokraternas kritik mot regeringens val av minskad energiintensitet som målsättning och deras oro över ökad energianvändning. Socialdemokraterna är oroliga för att basindustrin flyttar utomlands och över hur svensk basindustri kan fortsätta att vara konkurrenskraftig gentemot andra länders basindustri. För mig klingar det ganska ihåligt om Socialdemokraterna är beredda att sätta ett tak för dess energianvändning och tillväxt. Regeringens syn är den motsatta. Kan vi använda energin på ett effektivt sätt ska vi göra det, och kan vi ersätta klimatskadlig fossil energi med förnybar ska vi absolut göra det. Men energianvändningen i sig ser vi inte som något problem om den är effektiv, miljövänlig och leder till fler jobb. 19 (MP) replik: Minskad energianvändning är avgörande för att nå klimatmålen, enligt FN:s klimatpanel IPCC. Med dagens politik når vi inte målet att minska energianvändningen. Vilka slutsatser drar av det? 20 (C) replik: Jag får dryfta mig till att upprepa det min kollega sade tidigare. När det gäller energieffektivisering, om vi bara tittar på , ligger vi ganska långt efter EU-länderna. Egentligen är vi globalt dåliga på att energieffektivisera. Många länder är fattiga, och de vill uppnå samma välstånd som vi. Om vi då kan visa att vi kan öka tillväxten, och göra det på ett miljövänligt sätt utan att för den skull sätta ett tak för energiintensitet när det gäller företagande och industri, tror jag att vi har större möjligheter att uppnå energieffektivisering än om vi bara lägger ett förbud. Problemet är att många företag i flyttar utomlands. Då undrar jag: Vad händer om man sätter ett tak för förbrukningen av energi? För mig är det nästan viktigast att visa att vi kan gå före genom att använda förnybart. Då är det inte något större problem att använda energin så länge energin produceras på ett hållbart sätt. Jag tror att vi kommer att bita oss själva i svansen om vi kommer att sätta ett tak. Då kommer omvärlden inte att energieffektivisera, och då kommer vi att få stora problem med att uppnå tvågradersmålet. 21 (MP) replik: I alla de olika beräkningar som har gjorts av hur kan nå målet förnybar energi är minskad energianvändning en avgörande pusselbit. Det allra bästa för miljön och klimatet är om vi kan minska energianvändningen och se till att energin används mer effektivt och därmed kan minska som ekonomin växer. Flera jämförbara länder, såsom och , har mål för minskad energianvändning, därför att man ser att det är det som är klokast för att stärka sin industri i konkurrensen med andra länder. har presenterat åtta konkreta förslag för hur kan minska energianvändningen och därmed göra en stor miljöinsats och sänka hushållens och företagens kostnader samt stärka vår konkurrenskraft. Min fråga blir till och på vilket sätt det skulle vara en styrka för och vår konkurrenskraft att vår industri gör av med mycket energi och har höga energikostnader. För att ta det exempel som jag använde tidigare: På vilket sätt skulle det stärka konkurrenskraft om vi i tillverkade en Volvobil med dubbelt så mycket el per bil som ? 22 (C) replik: För är det viktigast att energin är förnybar. Vi tycker att energin absolut kan användas. Det som är viktigast är hur den produceras. Om energianvändningen kan maximeras, det vill säga att man kan göra mycket mer av den energi som används än vad man gör , är det bra. är ju ett exportberoende land, och många av de jobb som vi har i är beroende av hur mycket vi säljer. Om dessutom kan gå före och visa att man kan vara konkurrenskraftig som man är miljövänlig tror jag att det sänder signaler till omvärlden som kommer att göra att vi kommer att kunna uppnå tvågradersmålet. För mig känns det främmande när , och vill sätta ett tak för energianvändningen. Det är klart att när vi nu har haft en global lågkonjunktur har vi använt mindre energi även i industrin. Men är konjunkturen på väg upp. När är så beroende av basindustrin och dess export ska vi väl inte säga till basindustrin, ABB och : Nej, stopp! Här ska vi sätta ett tak för energianvändningen. Det spelar ingen roll om energin är förnybar, utan vi ska sätta ett stopp för energianvändningen. Det tror jag är kontraproduktivt. 23 (S) replik: Det är nästan rörande att höra omsorgen om socialdemokratins industripolitik. Jag måste säga att det föranledde mig att begära replik. får det nästan att låta som ett självändamål att förbruka energi. Om vi ska ha en hög kostnadseffektivitet och energieffektivitet i svensk industri måste det väl vara ganska elementärt att använda en minimal mängd energi per producerad enhet. Jag förstår inte hur det kan vara någon vits med att förbruka mer energi än vad som är absolut nödvändigt. Den bild som försöker ge av hur den tillverkande industrin flyr är inte sanningsenlig. Den var till viss del sann under en del av slutet av 80-talet och . Så ser det inte ut . Det är snarare så att industrin och tillverkningsverksamheten återvänder till , eftersom har komparativa fördelar på en rad områden. Om vi ytterligare skärper energieffektiviseringen blir det ytterligare en komparativ fördel som vi kan dra nytta av och ha mer industri i , och det är vår absoluta målsättning att det så ska vara. Om kunde presentera ett enda konkret förslag inom de sektorer som vi har talat om tidigare, nämligen bostadssektorn och transportsektorn, skulle det egentligen skapa utrymme för industrin att förbruka obegränsat med energi. Det finns ingen motsättning i det. Du talade vackert i ditt anförande om nyproducerade bostäder men sade inte ett ord om det som är det stora problemet på det här området, nämligen beståndet. Hur ser politik för miljonprogrammet ut? Vad ska vi göra åt bostadssektorn? Det är bara en massa retorik kring nyproduktion, men vad är politik för beståndet? Vad är och politik för transportsektorn? 24 (C) replik: När det gäller transport tror jag inte att det är helt främmande för och att det har presenterats ett förslag om hur vi uppnår en fossiloberoende fordonsflotta till 2030, och det kommer en rad skarpa förslag. Jag kan hålla med om att när det gäller transportsektorn skulle vi behöva ha nått mycket längre, för en stor del av energiförbrukningen och fossila utsläpp kommer därifrån. Där har vi en hemläxa att göra, och det kan jag villigt erkänna. När det gäller bostäder sade jag i mitt anförande att regeringen satsar mycket pengar på hur vi ska jobba med bostadsbeståndet, både det nya och det gamla. Jag kanske bara nämnde det nya i mitt anförande, så då passar jag på att säga att det även gäller det gamla. Utredningen pågår till 2015, så vi återkommer med förslag på detta område. kan vara lugn. Vi har det under lupp och är medvetna om att en stor del av energiförbrukningen sker i bostäder, närmare bestämt en tredjedel. Jag är glad över att en del företag flyttar tillbaka till . Det är mycket tack vare regeringens politik. Vi har till exempel sänkt bolagsskatten. Vi har haft världens högsta bolagsskatt, men har vi den näst högsta. Inget gläder mig mer än om företag vill flytta tillbaka till . Jag är fortfarande förvånad, , över att ni kritiserar regeringens val av minskad energiintensitet som målsättning och är oroliga över ökad energianvändning. Vad ska du, , säga till ABB, eller andra energiintensiva företag? Är ni beredda att sätta ett tak på deras energianvändning och tillväxt? För mig, och alliansregeringen är det hur man nyttjar energin som är det viktiga. 25 (S) replik: För mig är det nog lika viktigt hur energin produceras, . Om energin är producerad av fossila råvaror är varje del som används och förbrukas ett problem. besökte jag ett företaget . var de en av riktigt stora konsumenter av energi och el. är de en nettoleverantör på hälften av sin produktion när det gäller energi och el. De är den överlägset största leverantören av fjärrvärme i den regionen. De levererar grön el. Det händer en massa saker på detta område. Jag är inte alls orolig för det som försöker måla upp. Den svenska industrin kommer att klara detta utmärkt. Den har klarat det tidigare. Med hjälp av bland annat PFE-programmet har svensk industri varit framstående på detta område. Det är summan av den förbrukade energin som är det intressanta för industrin. Så länge ni blir svaret skyldig när det gäller bostadssektorn och transportsektorn är det den samlade mängden energi vi diskuterar. Det är inget problem för industrin om vi klarar våra åtaganden på resten, men det gör vi inte eftersom propositionen saknar konkreta förslag på det området. Det är problemet. Det blir intressant att höra vad säger i sin slutreplik. Om utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 är svaret på hur vi ska lösa det finns anledning att vara djupt bekymrad, fru talman. 26 (C) replik: Låt mig kommentera påstående att propositionen saknar konkreta förslag. kan inte ha läst propositionen. Jag medger att den var något tungläst men att den skulle sakna konkreta förslag är en stor överdrift. Jag får nog be att läsa den en gång till och återkomma. Vi har en samsyn när det gäller energieffektivisering. Det har de flesta partier. Men min fråga, som inte har svarat på, är varför ni tillsammans med och skriver att det nationella målet för energieffektiviseringen bör ses över och att regeringen därefter bör återkomma till med förslag om ett nytt mål som inte bygger på det relativa måttet energiintensitet utan som inriktar energieffektiviseringsarbetet mot en absolut minskning av energianvändningen i . Det som oroar mig är att Socialdemokraterna under ledning av gärna framhåller den svenska basindustrin kraft. Jag kan därför inte för mitt liv förstå varför ni vill sätta ett tak för energianvändningen i . Så länge energin är förnybar och nyttjas på ett effektivt sätt måste man inte sätta något tak. Vad skulle ett tak innebära för vår basindustri som är i stort behov av export? Det finns all anledning att återkomma till denna debatt, , och jag tror att många inom basindustrin i oroar sig över Socialdemokraternas förslag. 27 (KD): föreslår i sitt betänkande nr 18 att ska bifalla alla de förslag som finns i propositionen om genomförandet av energieffektiviseringsdirektivet – med en liten ändring i naturgaslagen, som hade fallit bort i beredningen. Detta är inte vad man får intryck av när man lyssnar på mina goda vänner i oppositionen, men s. 40–67 är fulla av paragrafer som underställs denna kammare för beslut om att ändras. Det är alltså 27 sidor med konkreta förslag som regeringen lägger fram och som näringsutskottet har behandlat. Av detta har kommit en reservation från S, MP och V och en från , som yrkar avslag på alltsammans. Det är i grunden kloka och ändamålsenliga åtgärder som i direktivet förs fram på olika områden. Regeringen har, som vi har hört, tagit fram ett förslag för att implementera detta direktiv i . Det ska ske till . Jag tänkte inskränka mig till ett par saker, bland annat frågan om vita elcertifikat. Detta har, som några har påpekat, blivit något av en följetong i denna kammare. Bara är det redan vi tar sats för att få in synpunkter på vita certifikat i protokoll. I direktivet står det om detta, och det är fullständigt klart i artikel 7.1 att man inte behöver införa vita certifikat för att uppfylla direktivets förslag. Som ett alternativ kan man införa andra åtgärder som leder till samma eller bättre resultat. Det var en massiv remissopinion som på goda grunder sade nej till vita certifikat. har faktiskt utrett om kvotpliktssystem för energieffektivitet, alltså vita certifikat, är ett lämpligt styrmedel för . Myndigheten kom entydigt fram till att ett sådant system inte bör införas i . Bakgrunden är inte alls bara det som läste upp, en liten kort bit, utan har fyra konkreta skäl till att de avstyrker detta. För det första är det de bristande effekterna på energianvändningen. Det premierar genomförande av åtgärder, men inte effekt på energianvändningen i sig. Det är nämligen den bedömda effekten av åtgärderna som summeras till kvoten, varför det finns en skillnad mellan reell effekt och certifierad effekt. För det andra är det den samhällsekonomiska effektiviteten. Som mycket riktigt sade syftar det inte till att korrigera något marknadsmisslyckande som inte redan hanteras av något annat styrmedel. Det är tur det, för om det syftade till att korrigera något som redan är omhändertaget hade det funnits ett argument för de vita certifikaten. För att dessa certifikat som oppositionen pläderar för över huvud taget ska vara ett samhällsekonomiskt effektivt styrmedel behöver det så kallade energieffektiviseringsgapet kunna bestämmas. Det, fru talman, är något som inte ens anser är möjligt att göra. Kanske kan den rödgröna oppositionen delge oss sina beräkningar av energieffektiviseringsgapet. Det skulle i alla fall tillföra debatten något nytt efter alla omgångar som har varit. För det tredje avstyrker på grund av bristande kostnadseffektivitet mot de klimat- och energipolitiska målen och säger att man har små möjligheter att uppnå dessa mål på ett kostnadseffektivt sätt. Men de trosvissa rödgröna reservanterna vet bättre – tyvärr utan att på något som helst vis ge några indicier för detta. För det fjärde konstaterar att stora problem uppstår i samverkan med andra styrmedel. Man säger att vita certifikat som omfattar eleffektivisering på ett olyckligt sätt kommer att påverka och påverkas av EU:s system för handel med utsläppsrätter, ETS, och elcertifikat. Dessutom bedömer man att det är osannolikt att vita certifikat betraktas som additionella till dessa styrmedel och riskerar att överlappa både energiskatter och bidrag. undrar man vilka analyser och analysresurser Socialdemokraterna, har anlitat för att kullkasta vår egen expertmyndighets slutsatser? Är inte risken ganska stor för att det blir någon sorts rysk roulett med svensk industris konkurrenskraft och jobben? Man undrar i sitt stilla sinne om detta förslag – att förslag som är jobbfientliga inte ska ha något stöd – verkligen har passerat senaste utspel om någon sorts jobbscreening. Jag tror att ni borde tala lite med honom om detta. Det är en handfast man som har sina rötter i svensk industri och kanske har kommit upp från de mer teoretiska diskussionerna, som inte ens reservanterna tycks ha kunnat bevisa är relevanta i sammanhanget. Regeringen konstaterar att den alternativa metod som regeringen och näringsutskottet föreslår också har tillstyrkts av en majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig i frågan. Det finns mycket att säga om detta, men jag tycker att debatten har belyst en hel del av dessa saker. Jag tänkte i stället säga något om det som har varit uppe, nämligen vilka generella åtgärder som verkar i de olika program som är antagna. var inne på att i samband med antagandet av energipropositionen antog ett program för att bli effektivare till 2020. Det var ett antal styrmedel med energiskatter, koldioxidskatt och utsläppshandel, för att nämna några av de generellt verkande åtgärderna. är såvitt jag vet det enda land i Europeiska unionen som har infört en koldioxidskatt. Det är ett väldigt kraftfullt styrmedel också mot energieffektivisering. På oppositionen låter det som om ingenting har gjorts, att ingenting planeras och att det bara är oppositionens reservation som är frälsningen för svensk energieffektivisering. Så är det inte, fru talman. Det finns anledning att nämna den nya lagen om energikartläggning i stora företag. Där föreslår regeringen att företag som sysselsätter fler än 250 personer och har en årsomsättning ska bli föremål för en oberoende och kostnadseffektiv energibesiktning. Detta ska ligga till grund för konkreta åtgärder som ska utvärderas, och det ska också fastställas åtgärder för att minska utsläppen. Detta är något helt annat än att lägga tak för den totala användningen. Det finns också anledning att säga något kort om den nya lagen om energimätning i byggnader, som också föreslås. Det kom ett förslag i förarbetena som fick mycket tung kritik från remissinstanserna. I näringsutskottet hade vi besök av ett antal aktörer på energimarknaden. Jag har inget papper på det, men jag tror att det gjorde att vi samtliga där tyckte att det var rätt att man i stället kom fram till den skrivning som utskottet nu har ställt sig bakom. Regeringen föreslår , till skillnad från det förslag som först lades fram, att installationskraven för värme, kyla och tappvarmvatten begränsas så att kostnadseffektivitet blir ledstjärna också vid nybyggnation och större renoveringar. Det ska vara begränsat så att det är kostnadseffektivt och avse ombyggnader där det är kostnadseffektivt och tekniskt genomförbart. Det är klokt, tycker jag. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 28 (MP) replik: När den här kammardebatten om energieffektivisering närmar sig sitt slut kan jag konstatera att den har handlat väldigt lite om alliansregeringens förslag och mycket mer om oppositionens förslag. Jag tycker att det är ganska talande för den här regeringens brist på både ambitioner och idéer för energieffektivisering och energipolitiken i stort. Men jag tycker att det är väldigt trevligt att prata om förslag för energieffektivisering, så inte mig emot. Det är inte bara Socialdemokraterna, och som föreslår mål för minskad energianvändning. Det är även så EU:s mål till 2020 ser ut: minskad energianvändning. Det är det som är grunden för debatten , och det är därför EU har lagt fram ett direktiv om att medlemsländerna måste öka tempot och ambitionerna när det gäller att minska energianvändningen. En aspekt som inte har nämnts här handlar om den sårbarhet det innebär att ha en hög energianvändning och behov av att importera energi. Förutom att energieffektivisering innebär stora miljövinster, minskade kostnader och stärkt konkurrenskraft innebär det också att och EU kan bli mindre beroende av att importera energi. Det är en fråga som är särskilt viktig i dessa tider när vi ser vad som händer i . Både EU och importerar både ryskt uran och fossil energi. Om minskade sin energianvändning och bidrog till att EU kunde minska sin energianvändning skulle det innebära kraftigt minskad sårbarhet och minskade kostnader för importerad energi.