prot · H20941 · 2014-12-18 00:00:00 — Hur blir det fler jobb i när pensionärer som har slitit hårt hela sitt arbetsliv för att bygga upp välfärden i vårt land straffas extra hårt genom en högre skatt jämfört med en vanlig löntagare? Varför är det i enlighet med arbetslinjen att låta pensionärerna betala mer i skatt än en löntagare, och hur leder det till fler jobb? Det är min första fråga till . besökte jag en stor marin verksamhet i , min grannkommun. Där har man nu varslat 127 anställda på en fabrik där det också finns viss utvecklingsverksamhet. De anställda som är LO-anslutna omfattas inte av någon inkomstförsäkring via sitt fackförbund, utan där är det a-kassan som styr vilken ersättning de får. I det budgetförslag som jag står bakom hade vi höjt taket i a-kassan . Det hade för de här arbetarna inneburit eller eller som varat . Min andra fråga till är hur man skapar fler jobb genom att dessa arbetare som har slitit hårt i en internationell koncern för att bygga båtmotorer och har nått en ålder på 55–inte får en a-kassa som går att leva på. Hur blir de mer arbetslinjemässiga av det? 6 (M) replik: Det låter på som om idén med att arbetslinjen och sysselsättnings- och bnp-effekter av de förslag som alliansregeringen genomfört under åtta är någonting som alliansregeringen själv hade hittat på. Så är det givetvis inte. Det finns omfattande forskning som visar effekterna av de genomförda förslagen. Om man tittar i de budgetpropositioner som alliansregeringen lämnade ifrån sig vid makten så fanns det i varenda budgetproposition en tabell där man kunde redovisa och se sysselsättningseffekterna och effekterna på bnp och antal arbetade timmar av de förslag som regeringen genomdrev. Det är en rätt tydlig skillnad mot den budgetproposition som den rödgröna regeringen lämnade till . I den var nämligen tabellen bortplockad. Skälet till det är ganska enkelt. De skattehöjningar som ni ville genomföra i er budget skulle nämligen slå direkt mot sysselsättningen. Det skulle innebära färre jobb och lägre tillväxt, vilket leder till lägre skatteintäkter och därmed slår direkt mot välfärden. Allmänna bidrag till kommuner Detta försökte ni dölja. Ni redovisade inte den tabell med effekterna på sysselsättning och tillväxt som man normalt sett har gjort . Ert problem här är att budgeten är en helhet, men som grundregel väljer ni att alltid diskutera enbart utgiftssidan, och ni presenterar alltid detta som satsningar. Jag menar att man även måste titta på intäktssidan. Man måste titta på vilka effekter det blir i nästa led när man genomför stora skattehöjningar. Det slår mot intäkterna och framför allt slår det hårt mot kommunsektorn. 7 (V) replik: Precis som jag var inne på i mitt anförande för Alliansen en väldigt ineffektiv politik när det gäller till exempel sänkt arbetsgivaravgift för unga, där man låter varje arbete som man tillskapar kosta . Det innebär att man i stället skulle kunna få fyra jobb i välfärden. Jag vet inte om har tittat på en arbetslöshetssiffra . I min grannkommun är arbetslösheten bland unga. Ett vanligt uttryck hemma i är att det bästa du kan ge ditt barn är en enkelbiljett till , för där finns det åtminstone arbete att tillgå. Jag förstår inte hur beräkningar har betydelse när arbetslösheten uppenbarligen är på skyhöga nivåer och de satsningar ni gör inte skapar några arbeten. Hur blir , , som började jobba på verkstaden i när han var och sedan har jobbat där , gått dit och utvecklat sitt kunnande om den stora maskin han arbetar med, en bättre arbetare med större möjlighet att få jobb när han kliver ut i en stor arbetslöshet där han konkurrerar med ung arbetskraft? Dessutom ska han få mindre eller mindre eller mindre in på sitt konto. Jag förstår inte hur något av det här kan skapa mer arbete, . 8 (M) replik: Om det vore så att kostnaderna för de höjda arbetsgivaravgifterna inte vore ett problem, vilket det ändå låter på som att det är, ställer man sig ju frågan varför ni i så fall valde att kompensera kommunerna för detta i er budget. Om inte detta vore ett problem hade ni inte behövt göra den kompensationen. Det är klart att det är ett problem som i nästa steg slår mot jobben. Problemet med ert budgetförslag var att ni valde att kompensera kommunerna, men kostnaden skulle bäras av alla andra. Det vill säga alla de arbetsplatser där jobben behöver bli fler för att skapa ökade skatteintäkter skulle få betala detta med ökade kostnader. Beräkningarna i budgetpropositionen är ett sätt att försöka illustrera de effekter som man kan räkna fram och som kan förväntas uppstå. Men det går även att mäta resultatet, och där är det ett faktum att vi har över 300 000 fler sysselsatta än vad vi hade 2006. Nog ger det här resultat. Allmänna bidrag till kommuner problem är att utöver det som ni har varit med om att föreslå i den här budgetpropositionen driver ni också en linje om att genomdriva en arbetstidsförkortning. Det är intressant att se hur det skulle slå mot välfärden och mot den kommunala sektorn. Ni vill förkorta arbetstiden till . Det skulle innebära att det totalt i kommuner och landsting är över 200 000 heltidstjänster som skulle försvinna alternativt behöva ersättas till väldigt höga kostnader. En rimlig fråga att ställa till är på vilket sätt välfärden blir bättre av att man rycker undan 200 000 heltidstjänster som måste ersättas på annat sätt. Vårt svar är ganska tydligt. Genom att staten tar ansvar för att jobben blir fler och tillväxten ökar blir det också mer skatteintäkter till kommunerna. Viktigare än att bara diskutera hur kakan fördelas är att diskutera hur den skapas. Jobb- och tillväxtpolitik är helt enkelt bättre än bidragspolitik även i det här fallet. 9 (C): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Att vara förtroendevald med ansvar för kommunernas verksamhet tillhör de viktigaste politiska uppgifterna. Vi som haft den förmånen förstår vad jag pratar om. Skola, vård och omsorg tillhör verkligen samhällets kärnverksamhet. Då är det också viktigt att vi långsiktigt säkerställer finansieringen så att vi kan leverera god kvalitet och utveckla verksamheten. Det viktigaste för en hälsosam kommunsektor är att fler jobb skapas i nya och växande företag. Då tillförs våra kommuner nya resurser i form av skatteintäkter som kan användas till skola, vård och omsorg. De statliga bidragen är en viktig källa till kommunernas inkomster. Men viktigast är den skatt som betalas av människor som jobbar. Jag utgår ifrån att ni var och en väl känner till hur intäktsutvecklingen ser ut i era egna kommuner. För min del vill jag lyfta fram en ganska vanlig landsortskommun – i . Det är en kommun med drygt 42 000 invånare som har ökat sina intäkter eller 487 miljoner. Också SKL ger tydliga besked om hur intäkterna växt i våra kommuner tack vare Alliansregeringens jobbpolitik. Vi kan vara försiktigt optimistiska . Prognoserna säger att skatteintäkterna för kommunsektorn 2015 till 2018 kommer att öka snabbare än kostnaderna. Därmed bedömer utskottet att kommunsektorn som helhet kommer att uppnå ett resultat som är i linje med god ekonomisk hushållning. Detta skapas inte minst av den ökade sysselsättningen som är uppe i 340 000 nya jobb . Alliansens mål att till 2020 ha fem miljoner människor i arbete kommer att ha stor betydelse för kommuners skatteintäkter, intäkter som ger politikerna i våra kommuner och landsting möjlighet att fortsätta leverera en bra verksamhet med hög kvalitet. När vi diskuterar dessa frågor får vi inte komma bort från att det är jobben som är grunden för all form av välfärd oavsett om det gäller kommun, landsting eller stat. Allmänna bidrag till kommuner Jag skulle vilja tala lite om det största hotet som negativt påverkar våra kommuners förmåga att leverera likvärdig service i hela landet. Det är den pågående avfolkningsprocessen. Urbaniseringen fortsätter i allt högre takt. Mönstret håller i sig. Men det är inte bara landsbygden som töms utan också landsorten, det vill säga utanför de stora städerna. Enligt SCB flyttade drygt 3 000 personer , totalt 1,2 miljoner människor. Men vilka är det som flyttar? Jo, det är unga vuxna och barnfamiljer. Det innebär att kommunernas utmaningar nu och framöver kan sammanfattas i följande punkter:  De tre storstadslänen står för av befolkningsökningen –2012.  150 av 290 kommuner minskar i befolkning.  Enligt regeringens framtidskommission finns tre kommuner i landet där antalet utanför arbetsför ålder är fler än de som är i. förväntas av landets kommuner befinna sig i denna ytterst bräckliga befolkningssituation.  Vi lever allt längre. Det medför högre krav på samhällets service och omsorg.  Klarar kommuner som tappar i befolkning personal- och kompetensförsörjningen?  Vad kan invånarna acceptera när det gäller olikheter i utbud och service mellan olika delar av vårt land?  Innebär detta att vi långsiktigt inte kommer att klara att förse landsortens företag och den för så viktiga exportindustrin med arbetskraft? När jag lyssnade till regeringsförklaringen hörde jag statsministern tala om förvaltningspolitik. Vad innebär det? Jag läser ur regeringsförklaringen: ”Ett samlat arbete i nära dialog med landets kommuner påbörjas för att hitta organisatoriska, ekonomiska och verksamhetsmässiga lösningar som tryggar en god välfärd i hela landet.” Vad innebär det? Är det kommunsammanslagningar ni avser? Finns det något samband mellan stor kommun och framgångsrik verksamhet och liten kommun och sämre verksamhet? Vad blir bättre av att slå samman två glest befolkade kommuner? På många håll i finns andra lösningar; flera små kommuner samverkar i frågor som de inte klarar av att hantera på egen hand. På så sätt kan de leverera bra tjänster till sina invånare, som de behåller småskaligheten och engagemanget hos invånarna. Är det en väg som kan vara gångbar också i , eller är det bara större och större som gäller? Låt mig därför fråga regeringsföreträdarna: Vad menar ni med den upplästa texten i regeringsförklaringen? Kommer vänsterregeringen att på nytt genomföra en kommunsammanslagning, och vilka problem förväntar ni er att kunna lösa med det? Allmänna bidrag till kommuner Vi i är mycket tydliga med att vi vill ha ett decentraliserat samhälle. Vi tror på människans förmåga att ta ansvar för sig själv och för andra. Decentralisering handlar om att flytta makten närmare människornas vardag. Vi är också väldigt tydliga med att försvara det kommunala självstyret. För mig och är det självklart att människor ska kunna välja vilken förskola eller skola deras barn ska gå i eller vilken service gamla mamma behöver. Men för att det ska bli möjligt måste det finnas förutsättningar för service, skola och jobb i hela landet. Det behövs bättre villkor för dem som faktiskt skapar jobben, inte sämre villkor. Det är på det sättet kommunernas skatteintäkter ökar. Det är på det sättet vi skapar resurser som kan användas till skola, vård och omsorg. Det är vad vi i kallar närodlad politik. behöver mer närodlad politik. 10 (S) replik: är ett parti sprunget ur folkrörelserna och med bred förankring i landsbygden. Ofta ger de uttryck för att vara hela parti. Landsbygden och orterna utanför de tre storstadsområdena lyfts fram som något som ligger partiet varmt om hjärtat. För det förtjänar vår största respekt. Jag kan konstatera att du, , i ditt anförande lyfte upp just de frågorna. Avfolkningsprocessen är ett bekymmer. Mönstret håller i sig, och de tre storstadsregionerna urbaniseras och växer som vi får allt fler och allt större utmaningar i de mindre orterna runt om i landet. Det ser vi inte minst på den ort som du kommer från och kanske också i min hemort, som trots allt ligger i en större befolkningsregion. Det kommunala utjämningssystemet är viktigt för att kommunerna ska få likvärdiga förutsättningar. Det ska finnas en rättvisa. Oavsett var i landet vi bor ska det finnas möjligheter till en bra välfärd. tillsattes en utredning om likvärdiga förutsättningar. Det gjordes en översyn av det kommunala utjämningssystemet, och en helt enig utredning föreslog hur det skulle se ut. Trots det kan vi konstatera att den borgerliga alliansregeringen bestämde sig för att lyfta ut ur systemet och ge till tio rika moderatstyrda kommuner i . Tala om för mig, , var rättvisan i detta ligger. På vilket sätt stärker vi likvärdigheten i hela landet och ser till att även de orter som ligger utanför storstadsregionerna kan ges förutsättningar för en bra och likvärdig välfärd? 11 (C) replik: När det gäller skatteutjämningen var grunden att säkerställa att det blev en rättvis fördelning av de parametrar som hade snedvridits. var ett av de partier som jobbade stenhårt för att vi skulle klara det också den här gången. Därför är det bra att det blev på det sättet. Ingen kommun behövde heller lägga in mer pengar i utjämningssystemet . Däremot har det, om vi tittar på tillförseln av resurser i systemet, blivit en kraftig ökning. ingick 58 miljarder. Det som ligger i planen innebär att vi har passerat 90 miljarder. Det finns alltså mycket mer pengar, inte minst för landsortens kommuner, i systemet. Allmänna bidrag till kommuner När man fördelar pengarna finns det säkert en hel del likvärdiga jämförelser vi kan göra, till exempel på skolområdet. Där vet jag att ni riktar er till storstadskommuner med rätt mycket pengar, så det finns säkert likvärdiga jämförelser att göra. Vår del har handlat om att skapa mer arbete. Vi har skapat 340 000 fler jobb, vilket innebär att kommunsektorn, enligt de mätningar som SKL redogör för, totalt har fått 165 miljarder mer att röra sig med. En viktig utgångspunkt för mig är att den enskilda kommunen kan prioritera. När ni tar fram er lista med skattehöjningar på 25 miljarder verkar det som att det på något sätt kommer att regna guld över varje kommun. Om vi tar pengarna till äldreomsorgen, där ni slår er för bröstet, handlar det om 2 miljarder. I min hemkommun handlar det om ungefär fem tjänster. Så mycket är er långa lista värd. Låt det bli mycket mer pengar i form av kommunala skatter genom att fler arbetar. Det tror vi är bättre. 12 (S) replik: Att den borgerliga Alliansen säger nej till ytterligare 3 miljarder till kommunsektorn för att stärka välfärden i våra kommuner har vi vetat om , alltsedan man röstade bort regeringens budgetalternativ. Vi kan konstatera att , det parti som gör anspråk på att vara en bred folkrörelse med förankring i landsbygden och som ger uttryck för att vara hela parti, blivit fånge i den borgerliga Alliansen. Man accepterar bidragsmutan för att hantera interna konflikter i . Man tycker uppenbarligen att det känns bra att skänka 1 miljard till de rika Stockholmskommunerna. Man verkar vara beredd att avstå pengarna för att till varje pris hålla ihop Alliansen. De som får betala är de kommuner som ligger utanför , de kommuner som ligger utanför och de kommuner som ligger utanför . Vi kan konstatera att tydligen är hela parti. 13 (C) replik: Jag vet inte om gör rätt beskrivning av vilka kommuner som får mest bidrag genom skatteutjämningssystemet. Jag tror att kommun är en av de kommuner som får allra mest, om vi tittar på fördelningen av pengarna. Det skiljer sig mellan våra sätt att se på hur vi hanterar ekonomi. Jag tillhör ett parti som tror på ett decentraliserat samhälle där man lokalt har stort inflytande över sina intäkter. Jag som kommunstyrelseordförande kan vara med och prioritera skola, vård och omsorg. Vi kan själva bestämma hur vi vill hantera de ökade skatteintäkterna. Jag kommer från en liten kommun med 10 000 invånare som har fått mer i skatteutjämning, men vi har fått mer i skatteintäkter. Det ger en företrädare stor frihet att bestämma. Ni samlar ihop en lång lista på 25 miljarder i skattehöjningar. Ni tror att samhället kommer att fungera på precis samma sätt som det gör utan skattehöjningar. Ni vet hur ni ska prioritera. Listan kan göras hur lång som helst, och ni vet exakt vad som är bäst för svenska kommuner och medborgare. Allmänna bidrag till kommuner Här skiljer vi oss mycket åt i grundsynen. 14 (V) replik: lyfter upp viktiga frågor om avfolkning, om de urbaniseringstendenser som pågår och om vikten av att vi får en levande landsbygd i hela . Jag instämmer i resonemang. Vi går dock bort oss i en chimär om vi börjar diskutera kommunernas storlek som den avgörande faktorn för att vi har en urbanisering. Jag tror att problematiken är lite svårare när det gäller att få hela att leva. Något som är viktigt för att vi ska uppnå att alla delar av ska vara livaktiga och utvecklas är att vi har en bra infrastruktur i hela landet. När och jag debatterade lyfte han särskilt fram vikten av att Alliansens Sverigebygge kommer på plats. Du är från , , och jag är från . När , som avgår som partisekreterare för , skrev en debattartikel i noterade jag med intresse att ingen värmländsk riksdagsledamot från hade skrivit under. När jag frågade en av dem lite frankt varför ingen av dem skrivit under blev svaret: Det är för att satsningen gynnar . Det är en linje mellan och och en linje mellan och , mer eller mindre. I vårt budgetalternativ fanns Norrbotniabanan med. Det fanns ett ökat underhåll till järnvägar och satsningar på de mindre järnvägarna runt om i . Vi lär säkert höra mer om detta i den kommande infrastrukturdebatten . Hur ska Sverigebygget göra att hela kan leva? Eller leder det till att alla stora städer lever medan de små kommunerna får betala priset? 15 (C) replik: har vi satsat så mycket pengar på infrastruktur som i den plan som togs 2013. Vi fyller de underhållshål som tidigare regeringar har efterlämnat, och det kommer att ha stor betydelse för utveckling. Sverigepaketet innehåller mycket mer än järnvägssatsningar. Det innehåller också möjligheten att bygga fler bostäder, att skapa nya jobb och så vidare. I paketet nämns också Norrbotniabanan, men vi vill titta på möjligheten till samverkan mellan för att få en redundans i framför allt godstransporterna från norra . En mycket viktig del i detta är det upplägget. Det är lite magstarkt när ni slår er för bröstet och lyfter fram Norrbotniabanans stora del i er budget. Det finns inte en krona i er budget till Norrbotniabanan. Det finns utpekat spår till ett industriområde norr om . Men det finns inga pengar till det, utan ni talar bara om framtiden. Sådan är verkligheten när det gäller Norrbotniabanan. Allmänna bidrag till kommuner Låt mig återvända till synen på skatter och ta ett exempel på hur höjda arbetsgivaravgifter påverkar. I anställs just nu 2 000 unga . Det innebär att de 100 besöksnäringsföretagen, som säkert till en del känner igen hemifrån , drabbas av ökad arbetsgivaravgift på . Jag blir mycket förvånad när målar upp att detta inte har någon betydelse för utvecklingen av . Dessutom kompenserar ni kommunerna genom att ge ett ökat bidrag. ska ni lägga 3,1 miljarder på att kompensera en höjd arbetsgivaravgift. 16 (V) replik: Låt mig börja där slutar. Det är inte så konstigt att vi kompenserar kommunerna för de höjningar som blir i de höjda arbetsgivaravgifterna för unga. Dels är det en ineffektiv åtgärd, dels tog ni pengarna från utjämningssystemet för kommunerna när ni införde åtgärden. Ni sa: får ni en förmån, så därför tar vi dessa pengar från systemet. får vi i konsekvensens namn återföra dessa pengar. Vi tar ansvar för att vi höjer arbetsgivaravgiften eftersom vi tycker att det är en ineffektiv åtgärd, men som en konsekvens av det kompenserar vi kommunerna i utjämningssystemet. Landsbygdens utmaningar är stora, och vi är nog många i denna kammare som vill klara de utmaningar som landsbygden står inför. Vi har dock lite olika vägar att nå dit. Jag är ledsen över att vår budget föll, för jag tror att den hade haft en möjlighet att peka ut en riktning mot en lite mer positiv landsbygdsutveckling där vi ser hela . Jag såg med glädje fram emot en parlamentarisk utredning där alla partier skulle samarbeta och diskutera landsbygdens utmaningar och hur vi skulle stärka landsbygdens framtid. Vad det blir av denna utredning får vi se. Regeringen kan ju tillsätta utredningar även om inte har beslutat om det. Det fanns även andra goda intentioner där vi såg hela landet. Bland annat är det viktigt att vi har en fungerande järnvägstrafik i hela landet. Utan sådan infrastruktur går det inte att ta sig mellan stad och land på ett snabbt sätt. Det går inte att bo på en plats och verka på en annan. Därför måste vi ha en helhetssyn på . är mer än bara storstad. Därför måste vi arbeta tillsammans för att utveckla landsbygden. 17 (C) replik: blir jag förvånad när jag hör tala om den utveckling ni beskriver. I valrörelsen hade ni ett skatteförslag på 92 miljarder. 92 miljarder i skatt skulle läggas ut över , och samhället skulle fortsätta att fungera på samma sätt. Det är sanningen om er politik. ingår ni i en budget som har en betydligt lägre nivå, men är det som läggs ut. Det är intressant att höra talet om landsbygden när den ena statliga verksamheten efter den andra gör sitt uttåg utan att jag har sett någon riktig reaktion. För någon vecka sedan flaggade Arbetsförmedlingens generaldirektör för att 100 av 320 kontor skulle bort. Han hann inte tala om vilka kommuner som skulle bli utan arbetsförmedlingskontor, men jag gissar att en del kommuner i och skulle bli utan. Man använder tekniken för att centralisera samhället, inte tvärtom. Allmänna bidrag till kommuner Vi har inte sett någon reaktion från regeringen på detta utspel, utan det togs tillbaka – antagligen för att det inte skulle hamna i valrörelsen. kunde vi i affärspressen läsa att den statliga banken, , inte kommer att låna ut en spänn norr om . Man kommer inte att låna ut en krona till fastigheter eller företag norr om . Denna trend måste vi bryta. Jag är den första att delta i en sådan diskussion, för här måste vi hjälpas åt allihop. Vi kommer inte att greja detta om av kommunerna kommer att ha fler människor utanför arbetsför ålder än i. Det blir katastrof om vi inte vänder detta ganska snabbt. 18 (FP): Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. I en sådan här debatt hjälper det ofta att anta ett utanförperspektiv genom att jämföra med andra länder och låta andra bedömare titta på . Då blir jag stolt över . Vi är ett land med stor tillit mellan människor där vi kombinerar frihet med stor jämlikhet. Men det samhället är inte färdigbyggt, utan vårt samhällsbygge måste fortsätta. När jag tänker på tänker jag på ett samhälle där det ska betyda mindre varifrån man kommer och mer vart man är på väg. Där spelar välfärdens kärna en viktig roll med skola, förskola och äldreomsorg – att vi har ett system där vi tar hand om varandra och att vi också använder den offentliga sektorn för att investera i barn och ungdomar och för att bygga människor starka och därmed bygga starkt. Grunden för välfärdens kärna är arbete. Det vi diskuterar är det bidrag som staten ger till kommunerna, men grunden är givetvis att människor är i arbete och att vi på det sättet kan finansiera vår välfärd. Jag tänker på den resa en människa kan göra när en person går från socialbidrag till att hitta ett arbete. Det är för den enskilde på något sätt per definition känslan av frihet. Men det innebär också för den gemensamma välfärdskärnan att kommunen får mer pengar att investera och utveckla välfärden för. har vi i sett att den ekvationen fungerar. En politik som tydligt sätter jobben först innebär också att vi kan bygga ut välfärden och satsa på välfärden. Hundratusentals människor har gått från utanförskap in i sysselsättning. har kommuner, landsting och stat kunnat satsa mer på välfärdens kärna, bygga ut välfärden och satsa mer pengar på välfärden. En av de största konflikterna i svensk politik handlar just om detta. Ska samhället bygga på arbete eller inte? Ska vi ha som politiskt mål att människor ska arbeta mindre, eller ska vi ha som politiskt mål att människor ska arbeta mer och att fler människor ska kunna gå från utanförskap in i sysselsättning?