prot · H10995 · 2014-04-03 00:00:00 — De tog upp den stora ohälsan bland människor med funktionsnedsättning och kopplade den tydligt till den höga arbetslösheten bland deras medlemmar och andra med grava synnedsättningar. De tog också upp svårigheten att påverka sitt vardagsliv. Efter att jag skrev lite på Facebook om den här debatten fick jag kommentarer om just detta. Människor med funktionsnedsättningar påpekar för mig hur viktigt det är att färdtjänsten, ledsagningen och den personliga assistansen fungerar, och de påpekade vikten av ett tillgängligt samhälle. De pekade också på hur liten medvetenhet det finns om det stöd man med funktionsnedsättningar behöver för att kunna delta i olika åtgärder och att man över huvud taget har svårt att ta upp den diskussionen med människor med funktionsnedsättningar. Jag vill ta upp en annan fråga som också är väldigt viktig, nämligen våld mot kvinnor i nära relationer och våld mot barn. Vi vet att många människor som mår dåligt har varit utsatta för våld, sexuella övergrepp och psykiska övergrepp, och de har inte fått möjlighet att bearbeta det tillräckligt. Därför måste vi både förebygga våldet och se till att de som drabbas, många ungdomar, får stöd. De som utsatts för våld i nära relationer har kanske levt i ständig otrygghet med någon som de har levt ihop med som de har älskat eller fortfarande älskar. Det finns kvinnor och barn som ständigt lever utsatta för våld. Vi tycker att frihet från våld, speciellt våld i nära relationer, bör vara ett tolfte folkhälsomål. Jag vill ta upp två frågor som vi också har tagit upp i betänkandet. Den ena handlar om att det är dags att se över smittskyddslagen. När hiv/aids kom hit till vet alla vi som har sett aldrig tårar utan handskar vad som hände i form av diskriminering, dåligt bemötande och stigmatisering. Det är viktigt att vi ser att vi har en smittskyddslag som lägger betydligt mer på de hiv-positiva själva, trots att hälsoläget nu ser helt annorlunda ut med bromsmediciner och inte alls den smittorisk som har funnits. Vi avviker från det som FN säger att man ska göra. Det är därför dags att se över smittskyddslagen ordentligt. Jag vill också säga något om frågan om läkemedelsberoende. Vi har från RFHL fått höra hur viktigt det är att ta upp att så många människor är läkemedelsberoende men i stort sett inte får något stöd alls . Vi tycker att det ska vara med i folkhälsomål 11, som handlar om tobak, alkohol, narkotika, dopning och spel. Därigenom sätter vi ytterligare tryck på att man ska få hjälp när man har fastnat i ett läkemedelsberoende. Det intressanta på folkhälsoområdet har inte hänt på den nationella nivån. Vi kan nästan tala om åtta bortkastade år. Det intressanta som har hänt har hänt i med breda arbete. Oberoende forskare och människor med stor praktisk erfarenhet har tittat på hur man ska få en jämlik hälsa i . Man har sagt att om vi inte gör någonting nu kan vi inte bromsa en utveckling som handlar om Malmös struktur med många barn som annars skulle växa upp i fattigdom. har lagt fram en lång rad viktiga förslag på en lång rad områden. Det andra exemplet är regionen som har en samling för social hållbarhet och åtgärder för jämlik hälsa. Man har lagt dessa frågor under regional utveckling. Man talar om jämlik hälsa, social hållbarhet, uppväxtvillkor, utbildning, arbete, delaktighet, levnadsvanor och välfärd. Man är i färd med att upprätta kontrakt med olika kommuner för att de ihop med regionen ska göra ett tydligare och bättre folkhälsoarbete. har länge krävt motsvarande arbete på nationell nivå som det som och gör. Vi vill ha ett arbete som ser över alla sektorer i och vad som samlat skulle behövas nationellt för att minska den ojämlika hälsan. Det har fått namnet utifrån WHO:s arbete med , ett arbete som har fått genomslagskraft runt om i världen. Det har också kallats en kommission för jämlik hälsa. verkar det tyvärr behövas ett regeringsskifte för att det arbete som man har gjort i , och som skulle behövas på nationell nivå, ska komma till stånd. Vi i de rödgröna partierna är helt överens om detta, men tyvärr har regeringen inte velat göra detta jobb. 6 (M): Frånvaron av en enhetlig definition av folkhälsa visar på den bredd och komplexitet det rör sig om. Det handlar om en rad olika saker såsom kost, motion, arbetsmiljö, utbildningsnivå, uppväxt och buller. Klart är i alla fall att folkhälsan utvecklats väl i takt med vårt ökade välstånd. Medellivslängden för såväl kvinnor som män ökar, fler sjukdomar upptäcks och kan botas och vår tobaks- och alkoholkonsumtion minskar. Det hänger samman med ökade ekonomiska resurser, höjd utbildningsnivå, bättre sjukvård och kunskaper om hur vi kan främja hälsa och förebygga ohälsa. Men som vi blir friskare och lever står vi inför flera folkhälsopolitiska utmaningar. Det är därför bra med nya , som startade och ger bättre förutsättningar för detta arbete. Folkhälsopolitiken bör vara framåtsyftande, stimulerande och inspirerande. Människor har ju själva ett stort ansvar för sin hälsa. Det handlar om vad man dricker och hur mycket, vad man äter och hur mycket, om man röker och hur mycket man rör på sig. Allt detta kan man påverka själv som enskild individ men också påverka som förälder. Vi vet att kost, motion, alkohol och rökning påverkar vår hälsa. Ändå är medvetandet om dessa faktorers inverkan på vår hälsa så olika. Alla de matprogram om hälsosam mat som visas i tv, alla som presenteras och vetskapen att motion och idrott är mycket viktigt för att kroppen och psyket ska må bra kan inte ha undgått någon. Ändå är det oroande få som rör sig tillräckligt . En undersökning visar att av befolkning rör sig . Därför är det bra att vi moderater föreslår mer idrott i skolan och rätt till fysisk aktivitet på arbetsplatser. Då kan man starta med något som man kan fortsätta med resten av livet. Lika oroande som utebliven motion är att många människor äter alldeles för mycket och fel. Föräldrar har ett stort ansvar för att lägga en bra grund till sina barns hälsa. Det gäller tandvård, kost och glädje till rörelse och aktiviteter. Hjärt- och kärlsjukdomar ökar och hör till de livsstilssjukdomar som kan förebyggas med hälsosammare livsföring. De flesta av dessa faktorer kan vi själva påverka och undvika. Den enskilt viktigaste åtgärden för att förbättra folkhälsan i är att minska tobakskonsumtionen, vilket vi talade om i går. 12 000 dödfall och en tredjedel av all cancer i kan relateras till rökning. Att ta ansvar för och påverka den egna hälsan ska kännas engagerande och angeläget. Samhällets ansvar är att ge verktyg till den enskilde och förutsättningar att stödja den enskildes ansvarstagande genom en effektiv samverkan mellan offentliga, privata och civilsamhällets aktörer. Här är mödravårdscentraler, barnavårdscentraler och skolhälsovård mycket viktiga aktörer för att hjälpa och ge råd till både föräldrar och elever. Forskningen visar tydligt att grunden för en god hälsa läggs tidigt i livet och att folkhälsa och högre utbildning går hand i hand. Ett flertal mätningar bekräftar att personer med kort utbildning har sämre hälsa än de med längre utbildning. Utbildningsnivå är också tätt sammankopplad med socioekonomisk situation. Här visar forskningen att risken för dödlighet bland barn och unga är högre i socioekonomiskt svaga grupper jämfört med socioekonomiskt starka grupper. Här är också risken för depression och ångest avsevärt högre. En bra skola som ger alla elever individuella förutsättningar till kunskaper är både på kort och på lång sikt avgörande för samhället i stort vad gäller tillväxt och välfärd men också för en ännu bättre folkhälsa. Därför är det bra med den nya skollagen , som alliansregeringen införde, med nya läroplaner och kursplaner med tydliga mål och kunskapskrav, tydliga regler för åtgärdsprogram och stärkt tillgång till elevhälsa. Helt avgörande för samma faktorer är sysselsättning och arbete. Alliansens arbetslinje är här helt avgörande för landets tillväxt, välfärd, skola, vård och omsorg men bidrar också starkt till människors välmående. Att arbeta, kunna försörja sig själv och göra egna prioriteringar och val är av stor betydelse för hur vi mår. Alliansens satsningar på skola och jobb ger en bättre folkhälsa. Jag sätter ett likhetstecken mellan dem. Inget är dock viktigare än att vi hjälper och förmår personer att ta sitt ansvar. Att göra det som ingen annan kan, att ta eget ansvar – det är där politiken måste gå in. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 7 (V) replik: är ett levande exempel på det jag talade om: att inte se samhällsstrukturerna som det viktigaste att jobba med utan säga att alla har ett stort ansvar och borde fatta från tv och tidningar att de ska röra sig mer, äta rätt och se till att barnen borstar tänderna och så vidare. Jag vet att tandhälsan i delar av och i , där jag kommer från, är väldigt dålig hos en del barn. Det beror inte på att deras föräldrar inte vill att barnen ska ha en bra tandhälsa, utan det beror på att det saknas kunskap. Jag mår illa av en moralism där man lägger ansvaret på föräldrarna och säger att de borde ha fixat detta när det handlar om att bygga upp strukturer som ger stöd och kunskap genom mvc, bvc och uppsökande folktandvård som jobbar ihop med förskola och skola. Det handlar också om att alla barn ska ha rätt till förskola. Barn till arbetslösa ska ha samma rätt som andra barn. Förskolan betyder ju så mycket. Varför ska de barn som behöver förskolan mest inte ha samma rätt som andra barn? Vi måste ändra på detta och tänka efter hur vi bygger ett jämlikt samhälle och en jämlik skola. Enligt och arbetet i handlar det inte om att lägga över ansvaret på enskilda, utan det handlar om hur vi ser till att barnen får en bra uppväxt och kommer till förskolan, hur vi ser till att de familjer som lever på försörjningsstöd får bättre ekonomi, hur vi ser till att barn till föräldrar som tjänar lite får gratis fritidsaktiviteter och annat. 8 (M) replik: Tänk om det vore så enkelt att vi kunde stifta lagar för att få en bättre folkhälsa. Men varken eller jag kan bestämma vad folk äter på fredags- och lördagskvällar, vad de dricker eller om de röker. I har vi gratis tandvård för barn . Bvc, mödravårdscentraler och skolhälsa har ett stort ansvar att informera föräldrar om de inte vet att det är viktigt att borsta tänderna. Det viktigaste vi kan göra är att satsa på skolan och att se till att alla människor får ett jobb. Det är den viktigaste satsningen. Ska man känna sig ekonomiskt oberoende, som talade om, är jobblinjen det absolut viktigaste. Då kommer också folkhälsan. Med höjd utbildningsnivå höjs också folkhälsan. 9 (V) replik: Jag har aldrig sagt att vi ska stifta lagar om allt detta. Då missförstod du nog mig helt och hållet, . Det handlar om vilket samhälle vi har. Ska vi ha ett samhälle där klyftorna minskar mellan fattiga och rika och mellan kvinnor och män? Ska vi se till att människor med sämre hälsa som blir diskriminerade faktiskt inte blir det? Ska vi se till att samhället blir tillgängligt för människor med funktionsnedsättning? Vi har bvc, mvc och annat, men eftersom vi har detta problem måste vi medvetet jobba förebyggande. Om vi ska ha en skola för alla kan vi inte ha en skola där vi får större skillnader mellan skolor och inom skolor mellan de elever som klarar sig bra och de elever som klarar sig dåligt. Men denna struktur vill inte ändra på. Ska vi ha rätt till arbete och en bra arbetsmiljö kan vi inte ha en massa människor som går i fas 3 och mår skit, utan då ska människor få stöd att kunna ta jobb genom riktiga arbetsmarknadsinsatser, möjlighet att läsa in gymnasieutbildning och annan utbildning etcetera. Jag är helt säker på att den moderata politiken inte ger en bättre folkhälsa. Det visar egentligen forskningen också. Jag skulle vilja fråga om det inte vore dags med en folkhälsokommission som bygger på forskning och kunskaper och de erfarenheter som finns. Varför vill inte ha en sådan? Jag tycker att det skulle ge oss alla ett bra vetenskapligt och beprövat underlag för vilka insatser som behöver göras. 10 (M) replik: När det gäller att stifta lagar var det som här i debatten talade om att hon ville ha en folkhälsolag. ((V): Nej!) När det gäller det arbete som görs har SKL presenterat en rapport som heter Gör jämlikt – gör skillnad! Där finns 5 rekommendationer och 23 åtgärder. Departementet har tagit initiativ till ett forum för nationell samverkan. Man håller på att titta på förutsättningar från kommissionen och hur man kan samverka med myndigheter och branschorganisationer. Man tittar på vad man kan bidra till politiskt för att nå folkhälsomålen. Detta kommer att utvärderas och presenteras . Jag tror att vi har precis samma målsättning när det gäller att ge stöd och hjälp och att förbättra förutsättningarna för personer med funktionsnedsättning. Men det är just därför det är så viktigt att de som kan arbeta ska arbeta, vara med och bidra och betala skatt i . De ska inte leva på bidrag. När det gäller skolan kan man titta på var de bästa skolförutsättningarna finns. Det är i de borgerliga kommunerna. Skolan är ändå ett kommunalt ansvar. Om man tittar i ser man att de kommuner som har lyckats bäst är de där det finns friskolor som man kan välja. Det är i de kommuner där det finns flera valmöjligheter. Där har alla skolor blivit bättre. Där friskolor har etablerats har de kommunala skolorna blivit bättre. Det har gagnat alla elever. Alla har fått en bättre utbildning i de borgerligt styrda kommunerna. 11 (S) replik: Låt oss utgå från att vi är överens, och jag, om att alla ska ha ett gott liv, må bra och vara friska. Jag tror att vi kan vara överens om det – alla som sitter här och debatterar folkhälsan. Men är det så att alla inte mår bra. Alla är inte friska. I mitt anförande nämnde jag att ojämlikheterna i befolkningen ökar. Det är inte bara , och jag som tycker så. En kanadensisk forskare, , har i en artikel gått igenom hur välfärden har utvecklats i de nordiska länderna . Vi har länge varit kända som världsledande i att föra en aktiv politik för god folkhälsa som har ett nära samband med en fungerande välfärdsstat. Men säger att vi nu kan se att ojämlikheterna i inkomster har ökat mest i enligt statistik från . Enligt samma statistik har andelen fattiga i de nordiska länderna ökat mest i och är nu högst här. har de sociala utgifterna som andel av bruttonationalprodukten ökat minst, och nivån på försörjningsstödet har sjunkit snabbast i . Vilka initiativ har då regeringen tagit till något som kan kallas arbete för ökad jämlikhet inom folkhälsoområdet? 12 (M) replik: Det där kan man diskutera. Det går att läsa statistik olika, men enligt den statistik jag läser har klyftorna minskat sedan alliansregeringen tillträdde. Klyftorna ökade under trots att det inte var ett sådant ekonomiskt utsatt läge. Detta måste man ändå säga är bra. Det är också den viktigaste punkten ur både jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv att människor kan försörja sig själva. Därför är sänkt skatt för låginkomsttagare, som vi har genomfört, oerhört viktigt. Det är jättemycket som pågår på folkhälsoområdet. Vi har de elva folkhälsomålen där också arbetet inom alkohollagen, tobakslagen med mera ingår. Vi har också den nya som arbetar. De har specifika uppdrag, och de startade just för att arbeta med folkhälsomålen och förbättra förutsättningarna i arbetet. 13 (S) replik: Jag nämnde i mitt anförande att levnadsvillkoren kanske är det som har orsakat den mest positiva utvecklingen när det gäller folkhälsan. nämnde i sitt anförande att kosten är viktig. Det är självklart. Fysisk aktivitet är viktig. Det är jättebra att man inför fler idrottstimmar. Det är också viktigt att man försöker få till det så att fler kan vara delaktiga i idrott. Här i tror jag säkert att man skulle kunna bygga betydligt fler idrottshallar så att människor kan träna i stället för att tvingas utöva idrotten på tider som kanske inte är så himla bra. Det kan vara sent på kvällarna när man är elva . När det gäller tobak går det säkert att göra mycket mer för att få folk att sluta röka med olika program. Utbildning har också nämnt. Någon kommission, som vi har varit inne på från oppositionen, vill ni dock inte tillsätta. En kommission skulle kunna analysera utvecklingen av folkhälsan och komma med förslag till förbättringar. , en känd folkhälsoförespråkare, talade , , på en konferens på temat Håller ihop? Den arrangerades av Forte – det statliga forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd. Han berättade där att han hade talat med svenskar som konstaterat att i riksdag diskuteras fortfarande WHO:s rapport . Marmots kommentar var att det hade varit ännu bättre om man inte bara diskuterade utan även agerade och gjorde något när det gäller den ojämlika hälsan. Delar denna syn? 14 (M) replik: Som jag sade tidigare pågår en översyn av detta – både när det gäller kommissionen och erfarenheter från . Man tittar också på hur man kan ha en bättre nationell samverkan. Detta ska utvärderas , så jag stannar vid det. När man tittar på vad som är det viktigaste av allt detta får man säga att har en sjukvård av världsklass. Vi har den bästa cancervården i världen och även den bästa vården när det gäller hjärt- och kärlsjukdomar. Men allting handlar till slut om skola, utbildning och jobb. Då måste man sätta in insatserna där de kan göra verkan på både kort och lång sikt. Det tror jag gäller för och för alla andra områden också. Där det finns personer som lever i mer utsatta områden gäller detta: Satsa på barnen och ge dem en bra utbildning! Sedan ska man se till att ungdomar får jobb – vilket vi gör allt för genom att sänka arbetsgivaravgifter för unga, genom en sänkt restaurangmoms och så vidare. Allt detta gör vi naturligtvis därför att chansen till arbete ska vara större. Det handlar om utbildning och skola. Det är det viktigaste för att nå en mer jämlik folkhälsa. 15 (FP): I morse höll jag föredrag om något som jag hade blivit ombedd att tala om. Frågan gällde: Kommer pengarna att räcka i vården? För del är svaret: Ja, om vi gör rätt saker. Pengarna räcker om vi öppnar arbetsmarknaden för årsrika personer. Vi ska inte ha en arbetsmarknadspolitisk debatt här, men jag nämner detta ändå. Det andra är att vi ska använda de skattepengar vi har på ett effektivare sätt, inte minst inom hälso- och sjukvården. Den debatten ska vi inte heller föra här. Det tredje är att förebygga den ohälsa som går att förebygga. har arbetat med denna fråga mycket . Redan kring 1980 kom frågan om en kommission upp. Det bildades en kommission. Den var väldigt aktiv under de första sammanträdena. Sedan började man skicka ersättare, och det hela liksom försvann ut i intet. Vi kom fram till att man borde koncentrera folkhälsoarbetet i en myndighet där man kunde samla bästa kompetens. Vi motionerade i om denna myndighet, och den bildades med Socialdemokraternas stöd 1992. Det var lite kompromisser i sammanhanget, som det blir i politiska beslut, så det blev inte fullt ut som vi ville ha det. Sedan ville Socialdemokraterna stärka det folkhälsopolitiska arbetet och bildade en kommission under ledning. I början kom man på sammanträdena på hög nivå. Sedan skickade man ersättare, och till slut flöt det hela ut i tomma intet. Erfarenheten av sådana här kommissioner är att om vi ska ha dem över huvud taget ska de vara tidsbegränsade och ha en begränsad uppgift med avrapportering. Annars är det bara ett slöseri med resurser. Vi har i stället trott på , men tyvärr beslöt ju och Socialdemokraterna om en utlokalisering som gjorde att man tappade det mesta av den kompetens som fanns i myndigheten. Den har tyvärr inte gått att bygga upp fullt ut. Alliansregeringen har försökt att råda bot på det här genom att ombilda myndigheten till att bli där också smittskyddet ingår. Jag var med på invigningen, och jag har stort hopp om att man nu åter håller på att rekrytera bästa inom folkhälsoområdet till att finnas i myndigheten och därmed bilda den här samlade resursen som kan arbeta i Marmots anda men i en annan organisatorisk form. Jag satt faktiskt med i 2, så jag vet hur vi har diskuterat där kring vad som behöver göras och hur det kan göras. Det jag såg var att länder kan komma att behöva organisera det här på lite olika sätt för att nå målet, nämligen en mer jämlik hälsa än vad vi har i världen . Jag vill också ta upp några andra saker i det här sammanhanget. När det gäller det här med smittskyddslagen är det bara ett måste att den ändras så som nämnde. pågår ett arbete i för att få den ändringen till stånd. Till min glädje ser jag att motioner som väcks i denna riksdag, som kanske bara kommenteras i betänkandena och sedan avslås, ändå har effekt i myndigheter och i . Det gäller det här med smittskyddslagen, det gäller det här med hepatit B och C och det gäller vaccinationsprogram. Vi som motionerar i denna riksdag ska inte sitta med neddragna mungipor och tro att ingenting händer, för det händer saker. Genom att vi motionerar ser omvärlden att vi har uppmärksammat frågan. I myndigheter men också bland olika organisationer driver man på utvecklingen i samma riktning. Sedan är jag väldigt glad åt att det här med läkemedelsmissbruk har kommit upp på prioriteringslistan. Det finns en folkpartimotion här om att läkemedelsmissbruk skulle läggas till målet om alkoholmissbruk och så vidare, men det har då sagts att det här i stor utsträckning är läkarinducerat och då inte ska läggas till målet för narkotika, alkohol, tobak och spelmissbruk. Det passar inte där. Däremot har utskottet kommit fram till, och arbetar med det, att få in det i ANDT-strategin. Det är alldeles utmärkt, därför att det här är ett borttappat beroende- och missbruksproblem. Det var väldigt uppe på dagordningen när vi hade fått de nya, lugnande sömnmedlen som visade sig ge beroende. Det gjordes en hel del på området, men sedan har frågan sjunkit undan och kommit upp till ytan igen. Det är inte bara fråga om förskrivna läkemedel, utan det finns preparat ute på svarta marknaden och på nätet också. Jag har stor tilltro till att man inom ramen för ANDT-strategin nu tar med läkemedelsberoende och läkemedelsmissbruk som de allvarliga problem som de är. Vi vet inte ens hur många människor det rör sig om som är drabbade. När det gäller det här med en hälsolag kommer det upp gång efter annan i denna riksdag att vi ska lagstifta och göra det ända ned på detaljnivå. Jag höjer ett varningens finger för detta. Lagar som i ett skede kan vara välmenta kan slå bakut rejält, därför att det tar sådan tid att ändra lagar. Det är bättre att sätta upp mål. Vi har mål i hälso- och sjukvårdslagen, vi har det i socialtjänstlagen och vi har de folkhälsopolitiska målen. Allteftersom vi får ökad kunskap om olika ting kan vi utveckla arbetet under målrubriken, så att säga. Det ger större snabbhet och flexibilitet. Sedan är det ändå så att vi också utvärderar, och vi utvärderar mycket. Alliansregeringen har ju verkligen satt fingret på behovet av kvalitetssäkring, och då måste man veta vad som har gjorts och med vilka resultat. Så görs också inom det här området. Jag tycker alltså att detta att arbeta vidare med målsättningarna är den väg som vi ska gå. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 16 (V) replik: Jag är glad att är så tydlig när det gäller smittskyddslagen, för det är verkligen dags att se över den. Det är ett konstigt synsätt att lägga allt ansvar på den ena personen när det är fråga om frivilligt sex där inget har hänt, man inte har överfört smitta och det inte heller var meningen men man ändå kan få fängelsedom för det. Det är något vi verkligen ska göra oss av med, och jag är glad att vi är överens om det. Jag är också glad att vi är överens om att lyfta fram läkemedelsberoende. Den stora lyfte fram detta tydligt och pekade på att det rör många människor och att de får detta beroende genom att sjukvården inte följer upp användningen.