prot · H20939 · 2014-12-16 00:00:00 — Om våra befäl exempelvis inte ska tappa kompetens och om vi ska kunna ha riktiga övningar måste vi ha personal. Det är väldigt basalt och väldigt grundläggande. Som jag sa förut är det någonting som har föreslagit. Det är väl känt att vi har lyft fram det, och tycker och den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen att man är överens om det här och vill gå vidare. Det välkomnar vi. Det är någonting som är bra. Precis som också var inne på finns det en rad olika utmaningar framför oss. Jag lyfte fram flera saker som vi behöver göra för att stärka vår försvarsförmåga i närtid. Visst är det viktigt att ha fler JAS-plan, och visst är det viktigt att ha ytterligare en ubåt, men framför allt måste vi titta på vad vi ska göra för att i den svåra och tuffa tid som vi befinner oss i se hur vi kan stärka vår förmåga att försvara , vårt territorium. Vi har exempelvis kust med tillhörande territorialvatten. hade vi förmågan att kunna söka efter ubåtar inte bara från fartyg utan också från luften. Det saknar vi, och därför måste vi titta på hur vi kan få tillbaka den förmågan. Som det heter nu kommer att finnas på plats först –2020. Är det rimligt att vi ska sakna den förmågan så länge? Det är en av flera frågor som vi behöver diskutera. 37 (M): Det här betänkandet berör många olika frågor. Jag vill ta min utgångspunkt i den frivilliga rekryteringen till Försvarsmakten. Det brukar ofta hävdas att den egentligen inleddes , att det var då skiftet skedde från plikt till frivillighet. I grunden skulle jag säga att värnplikten inte avskaffades genom beslut i den här kammaren utan snarare avskaffade sig själv. Om vi tittar sista värnpliktskullar ser vi att de var en bråkdel av vad de hade varit tidigare och en bråkdel av den bild som jag tror att många fortfarande har av hur värnplikten fungerade. Försvar och samhällets krisberedskap Vi är nu inne på fjärde året med frivilligrekrytering till Försvarsmakten. Det är egentligen en ganska , i alla fall i ett historiskt perspektiv. Skiftet från plikt till frivillighet var den största förändringen av försvar . Jag är övertygad om att det finns en stor potential i förändringen och i det nya försvar som växer fram. Jag tror nämligen att soldater och sjömän som är mer motiverade än tidigare, som söker sig till försvaret för att de vill, inte bara för att de måste eller för att någon säger åt dem att göra det ena och det andra, också skapar kvalitet. Moderna konfliktsituationer ställer dessutom betydligt högre krav än tidigare på att vi har välutbildade soldater och sjömän, och att bli välutbildad tar tid. Det är inget man hinner med på sex eller , utan det tar betydligt mer tid än så. Det möjliggörs med det nya systemet. Förändringen innebär också att vi kan få större effektivitet för varje satsad krona. Till skillnad från har vi inte längre separata organisationer, en för försvaret av och en för internationella insatser. Handen på hjärtat, vem kan säga exakt var ett hot mot uppstår? Är det per definition alltid först vid vår nations gräns? Eller kan det även ske på andra sidan jordklotet? Ja, jag vill hävda det. Om man ska summera mycket av den debatt som kretsat kring personalförsörjningen, inte minst i denna kammare, skulle jag säga att den varit väldigt polariserad. Det har i grund och botten handlat om att den antingen är en katastrof eller en succé. Jag tror att det mest rimliga svaret ligger någonstans mitt emellan. Det går på många sätt bra. Det finns, glädjande nog, ett stort intresse för att ta anställning, men det finns också viktiga utmaningar, inte minst att få det som vi betecknar som en försvarsreform att i grund och botten bli en samhällsreform. Det gäller att fler aktörer inser att försvarsreformen är viktig för hela men också att hela behövs för att kunna realisera den. Vi måste få ett tvärsnitt av befolkningen att söka sig till Försvarsmakten. Vi måste få det att bli mer attraktivt att tjänstgöra, men även att ha tjänstgjort. Här tycker jag att ett stort ansvar faller inte minst på alla oss i den här kammaren att tala gott om den nya personalförsörjningen och om de spännande framtidsyrken som det innebär att vara soldat och . kom en utredning av som handlar om hur man ska stärka folkförankringen och rekryteringen. Jag tycker att den på många sätt adresserar en hel del kloka förslag, såsom mer information i skolan och i försvaret. Betald vidareutbildning är fullt rimligt. Om man tjänstgjort som till exempel sjukvårdare, varför inte kunna lämna Försvarsmakten efter ett visst antal år som sjuksköterska? Dessutom finns behovet av validering av kunskaperna. Alldeles för länge har man satt likhetstecken mellan civilt meritvärde och att lämna tiden i uniform med ett körkort. Jag vill hävda att man kan lära sig oändligt mycket mer än så. Det handlar inte alltid om att uppfinna nya saker utan om att Försvarsmakten måste bli bättre på att sätta ord på och beskriva det som jag tror att alla som burit en uniform kan ställa sig bakom. Man lär sig samarbeta, man lär sig kamratskap, att ta i även när det är tufft. Det är kunskaper och färdigheter som är viktiga för såväl riksdagsledamöter som människor i näringslivet och i offentlig tjänst. Försvar och samhällets krisberedskap äger en debatt rum i kammaren om internationella insatser. Det är en viktig del, även om det inte är syftet med den frivilliga personalförsörjningen. Det är motiverande för många. Lika betydelsefullt är att vi har en god övningsverksamhet. Jag är glad att det här betänkandet innebär att Försvarsmakten slipper spara , resurser som förmodligen annars hade tagits från den viktiga övningsverksamheten. Det har inte gått så särskilt sedan valet. Det ska väl sägas att än finns tid för regeringen att infria sina vallöften. har det inte gått så oerhört bra, skulle jag vilja säga. Vi minns försvarsministerns löfte så sent som om att se över försvarsprisindex. Utskottet fick besked om att så inte verkar bli fallet. Arbetet med att förbättra förutsättningarna för försvarsindustri innebär att ska läggas ned om regeringen får som den vill. Det viktigaste är att regeringens löfte att anslå mer än Alliansen, alltså utöver Alliansens nivå, i praktiken blev en besparing på . Någon kanske invänder och säger att det inte är så mycket, men vi ska komma ihåg att förbandsanslaget skulle stärkas med 410 miljoner. 150 miljoner av det är . Dessutom är, som någon påpekade tidigare, en stor del av Försvarsmaktens kostnader fasta, vilket innebär att just miljonerna på slutet kan göra stor skillnad. Tyvärr är det ännu inte undanröjt. Om regeringen får som den vill ska besparingarna fortsätta att öka kommande år – 200 miljoner ena året för att uppgå till 300 miljoner. Det tycker jag är djupt problematiskt, inte minst mot bakgrund av det oroliga omvärldsläge som vi nu har. Det finns en bred politisk enighet i kammaren om att stärka försvarets förmåga. Det välkomnar jag, men jag tycker att det är beklagligt att regeringen väljer att lägga fram sådana förslag, att regeringen väljer att tala om samarbete men i praktiken fattar avgörande beslut om landets försvarsmakt utan att ens resonera med försvarsutskottet och med oppositionen. Det lägger tyvärr en lite sämre grund än vad som hade varit nödvändigt och annars hade kunnat göra det möjligt att fatta gemensamma beslut framöver. 38 (M): debatterar vi utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Det handlar om drygt 48 ½ miljard kronor. Jag ska tala om några områden som inte nämnts i debatten tidigare. Det har nämnts mycket viktigt om hur det ser ut i vårt närområde och annat. försvar är beroende av bra och moderna material. har en väl fungerade och internationellt konkurrenskraftig försvarsindustri. Det ser vi inte minst på att ett så litet land som kan producera ett så avancerat och välrenommerat stridsflygplan som JAS 39 . Försvar och samhällets krisberedskap Svensk försvarsindustri är för sin fortsatta överlevnad beroende av exporten. Exporten utgör så mycket som 65–av den totala omsättningen för försvarsindustrin. Att då inte ha en myndighet som hanterar detta på ett transparent och etiskt rätt sätt vore helt fel. Alla länder som exporterar försvarsmaterial bedriver en särskild statlig verksamhet för detta. Att skilja mellan upphandling och export av försvarsmaterial är viktigt för att det ska finnas en transparens och för att rollerna, vem som hanterar vad, ska bli tydliga. Att då, som Socialdemokraterna och i regeringen aviserar, lägga ned , , känns som totalt fel väg att gå. Jag inser, speciellt efter att jag har hört här, att det är som ligger bakom detta då de i grunden är emot försvarsexport. Dalunde nämnde att export inte är tillåten. Men i lagen 1992:1300 står det att export är tillåten om det behövs för att tillgodose det svenska försvarets behov eller i övrigt är säkerhetspolitiskt önskvärt. Vi har också ISP, , som godkänner all export. lade ett varsel på 125 tillsvidareanställningar – ett varsel som skapade en stor oro hos de anställda i men även hos alla andra berörda parter utefter långa kust. Varsel lades i 8 av de 13 län där har arbetsplatser. I mitt hemlän lades väldigt stora varsel, där 17 varslades. Det var 4 tjänstemän och 14 kollektivanställda. Detta gällde både och . skulle också drabbas hårt när 43 tjänstemän på huvudkontoret varslades. För att skulle kunna hantera det aviserade underskottet föreslog förra försvarsministern att skulle tillföras 20 miljoner och 67 miljoner och framåt. Med detta tillskott drog tillbaka det varsel som lagts . För att förbättra samordningen och resursutnyttjandet hos de maritima myndigheternas resurser gav alliansregeringen och andra maritima aktörer två uppdrag. Det ena uppdraget gäller hur tillsammans med Försvarsmakten och kan utveckla samverkan inom området rederi- och varvsverksamhet samt isbrytning i svenska farvatten. Det andra uppdraget handlar om att tillsammans med Försvarsmakten fått i uppdrag att utreda och redovisa hur samverkan mellan myndigheterna avseende övervakning av sjöterritoriet och sjörörlig logistik skulle kunna utvecklas i syfte att uppnå ett effektivare resursutnyttjande. Vi vet alla att vi har en lång kustremsa, som även nämnde. och Alliansen vill se en fortsatt samordning mellan de maritima myndigheterna för att skapa ett bättre resursutnyttjande av våra skattemedel. Det är glädjande att även försvarsminister går på samma linje och i regeringens budget ger samma summor till . Givetvis har Alliansen också det i sin budget , med en dryg miljard. är en viktig myndighet för säkerheten och miljön till sjöss och i kustnära områden. Försvar och samhällets krisberedskap utbröt en stor skogsbrand i . Det skulle sedan visa sig att den utvecklades till den största i i modern tid. I inledningsskedet låg ansvaret för räddningsinsatsen på nivå, så som är brukligt. Men när branden började sprida sig till ett allt större område och över flera kommungränser blev den alltför omfattande för att kommunerna själva kunna hantera detta. i tog då över ansvaret. Man kan givetvis fråga sig: Skulle detta ha skett tidigare, kunde det ha hanterats bättre, har tillräckligt med resurser och så vidare? Därför tillsatte den förra alliansregeringen med försvarsminister en särskild utredare för att redogöra för vilka lärdomar som kan dras i fråga om samhällets förmåga att förebygga och hantera allvarliga olyckor och kriser. Utredaren ska se över en rad punkter, och några är  övertagande av ansvar för ledning av insatsen mellan lokal och regional nivå  tillgång till helikoptrar och flygplan som kan användas både nationellt och internationellt  intresseorganisationers, frivilligorganisationers och enskildas deltagande och eventuell samordning mellan dessa  krisstöd till enskilda. Uppdraget ska redovisas , 2015. Vi får då ta ställning till vad förslagen kommer att innebära. Alliansregeringen sköt direkt efter branden till 360 miljoner till det drabbade området. Det handlar om att staten säkrar att kostnader för täcks, att kostnaden för utländskt brandflyg betalas direkt genom MSB, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, i stället för att kommunerna faktureras samt att i ges medel för att bistå i efterarbetet och för att täcka de kostnader som har uppstått vid . 39 (SD) replik: Jag har en fråga som gäller , som nämnde . Vi tillskjuter 400 miljoner till . De helikoptrar som fasas ut vill vi tillföra under införandet av de nya. Dessutom vill vi att ska bli en del av marinen. Hur ser på det? 40 (M) replik: Ni har ju 24 miljarder mer, sa . Jag undrar var ni hittar dem. Vänder ni på stenar någonstans? Var finns pengarna? Jag anser inte att budget är realistisk. Det går inte att spara på det ni hade tänkt spara. Det fungerar inte så i det här samhället. Försvar och samhällets krisberedskap De miljoner mer som ni satsar på tänker jag inte svara om, för jag tycker inte att det är relevant här. När det gäller att skulle bli en del av försvaret vet jag inte om partiet har någon speciell åsikt, men jag tycker nog inte det. Jag tycker att det är bra att det är en civil myndighet , för det är bra att skilja mellan vissa saker. Man bör ha rågångar mellan det civila och det militära. Däremot finns det inget som säger att man inte kan samarbeta när det händer saker. Det gör man . Man kan vara en insats i den civila beredskapen om något händer. har fartyg som kan agera som operationscentraler ute i havet, om det händer någonting på land, om någonting slås ut och om man behöver hjälp. Jag tror att det är bra att man håller en rågång däremellan. 41 (SD) replik: Jag tänker inte lägga tiden på att diskutera asyl- och invandringspolitiken här, , utan det får andra göra. De belopp som är framräknade står vi för. Om har några andra siffror får hon gärna lägga fram dem. Jag tackar för svaret. Min nästa fråga gäller MSB. De ska enligt vår uppfattning ta ett övergripande ansvar. Enligt vår uppfattning lär man sig väldigt lite från de katastrofer som händer. Jag har själv varit ute vid översvämningar med militären och med helikoptrar då vi hade de resurserna. Jag ingick också i ledningscentraler för det här. Man hade väldigt ofta olika spel och övningar och gick igenom detta noggrant. Min uppfattning är att man har tappat lite grann av det här. Man för ansvaret för långt ned på kommunerna, och när det blir för stort försöker man gå tillbaka till en central samordning. Vi vill att man ska ta tillbaka det övergripande ansvaret på Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Vi vill också att man ska försöka hitta en annan konstellation. Samverkan är bra, men man måste samordna verksamheten. Det är nödvändigt. Hur ser du på det? 42 (M) replik: MSB är i sin nuvarande form en relativt ny myndighet. Jag försöker räkna bakåt till exakt när MSB inrättades, men det kanske var 2008 eller 2009. Man måste också hitta formerna för hur man ska jobba. Jag tycker att MSB verkar fungera bra. Sedan får vi se på detta med samordning. tänker jag avvakta och se vad utredningen kommer fram till . Vad kan man göra bättre? Den ska ju titta inte bara på skogsbränder utan också på andra saker som kan hända i vårt samhälle. Vi avvaktar med att ge besked om vad vi tycker är riktigt tills vi har sett vad utredningen har sagt. Jag hoppas att också kommer att titta på utredningen för att se vad som behöver göras. Det räcker så för min del. Försvar och samhällets krisberedskap Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2014/15:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv (prop. 2014/15:1 delvis och skr. 2013/14:235) 43 (S): Vi socialdemokrater har som vårt viktigaste mål att sänka arbetslösheten till EU:s lägsta . Det kräver mycket av politiken: att våga satsa och investera i sådant som bygger starkt, att våga och vilja prioritera och att ta ansvar. Det sistnämnda har dessvärre lyst med sin frånvaro under den budgetprocess vi nu har att hantera. Alla talar om andras ansvar men få om sitt eget. Att regeringen och statsministern har ett ansvar är oomtvistat. Det fritar dock inte högeralliansen och från deras ansvar. Varje parti och varje ledamot som röstar för eller emot ett förslag i riksdag måste rimligen kunna hållas ansvarig för sin röst. Om man dessutom på förhand vet att det man röstar på kommer att få en majoritet förpliktigar det. Med det i beaktande är det för mig obegripligt hur moderater, centerpartister, folkpartister och kristdemokrater kunde tillåta att krokade arm och gjorde gemensam sak. En statsbudget mot en budgetmotion är ingen liten sak, det är inte på marginalen och det går inte att göra ogjort. För priset av kortvarigt segerrus riskerar nu att få betala dyrt. När resten av världen höjer sina ambitionsnivåer och satsar mer på utbildning, mer på innovation och mer på export ska nu stå still och se på när omvärlden springer förbi. Stabilitet, förutsägbarhet och ansvar har varit minsta gemensamma nämnare för svensk politik . Det har varit ett framgångskoncept, och det har tjänat oss väl. Det har attraherat kapital och investeringar och gett tillväxt och välfärd. Det har varit bottenplattan som tillåtit politiska visioner och gett oss råd med politiska strider. Om det går förlorat är förlusten mycket mer än ett förlorat år. Det kommer att kosta; i förlorade investeringar, i företag som lämnar och i innovationer som kunde ha blivit men inte blir. På sista raden handlar det om jobb och välfärd. Dagens debatt om näringspolitik är vidare än utgiftsområde 24. Näringslivets förutsättningar handlar om vikten av stabila och långsiktiga spelregler, om behovet av fungerande omställning, om kapital, kompetens och arbetskraftsförsörjning, om fungerande infrastruktur och mycket mer. Näringslivets förutsättningar avgörs kort och gott inte av enskilda satsningar på ett utgiftsområde eller uteblivna satsningar, självklart inte. Lika självklart är det att politik spelar roll. Frågor var och en för sig, men framför allt tillsammans, skapar förutsättningar för företag att våga, vilja och kunna växa, att våga och vilja anställa och att investera i sina drömmar, sina visioner och . Vi förväntar oss mycket av landets företagare, och då borde de kunna förvänta sig mycket av oss – inte minst att vi lyssnar och levererar när det gäller uttalade tillväxthinder. Satsningar på fler yrkesutbildningar, en arbetsförmedling med ett tydligt matchningsuppdrag, tåg som både går och kommer och verktyg för innovationsupphandling är exempel på frågor som behandlas inom andra utgiftsområden men som har stor betydelse för jobb och tillväxt. Där har vi lyssnat och levererat. Exportsatsningar som möjliggör för fler små och medelstora företag att nå ut på tillväxtmarknader, statligt riskkapital som riktar sig främst dit behoven är som störst i tidiga skeden och i tillväxtfaser, innovationslån, bättre ramvillkor och företagsutveckling är exempel på frågor som behandlas i detta betänkande och där vi har lyssnat och levererat. Marknadskompletterande finansiering, företagsrådgivning, mentorsinsatser för export- och importföretag, satsningar på miljöteknik och miljödriven export är ytterligare exempel. Tillsammans bildar summan av vår politik en helhet som skapar förutsättningar för tillväxt. Jag beklagar att rambeslutet som togs av en, får man väl ändå säga, ohelig allians nu gör att merparten av dessa satsningar och investeringar går om intet. Jag finner det anmärkningsvärt att den majoritet som bestämde ramarna nu inte tar ansvar för desamma. Det finns således ingen majoritet för innehållet i den politik som utgör grund för beslut, varken på detta eller andra utgiftsområden. När det gäller anslagen i utgiftsområde 24 kan konstateras att det i Alliansens budgetmotion saknas såväl preciseringar av vad förändringarna av anslagsnivåerna riktar sig mot som motiveringar till varför dessa förändringar ska ske. Man har hjälpligt krystat fram förtydliganden under utskottsbehandlingen, men de är långt ifrån heltäckande. Det är svårt att anse hanteringen som seriös. Regeringen har högre ambitioner för jobb, tillväxt och näringspolitik och därmed högre anslag. Därför kommer vi – socialdemokrater, miljöpartister och vänsterpartister – inte att delta i beslutet utan har redovisat i ett särskilt yttrande hur vi anser att ram, anslag och politikens innehåll borde ha utformats. 44 (SD): Fru talmannen är tredje vice talman här i och därmed också min talman. har inga reservationer i detta betänkande, men vi redovisar berörda delar från vår skuggbudget genom ett särskilt yttrande. Efter en lite turbulent höst har antagit de budgetramar som återfanns i Alliansens budgetmotion. Det skedde efter det att använde det instrument som stod till buds för att fälla en budget som vi inte kan ställa oss bakom och som kommer från en regering som konsekvent avvisat alla former av samtal med oss i för att nå fram till en budget som skulle kunna vinna majoritet här i kammaren. Detta ska alltså inte ses som ett stöd för Alliansens budget då det efter att vår egen budget fallit återstod två, enligt oss, mycket svaga alternativ. Däremot öppnar sig nu nya vägar för att förhoppningsvis få till stånd en politik som är bättre för . Det enda vi med absolut klarhet kan säga i den här situationen är att om inte hade fällt det liggande budgetförslaget hade en politik som är direkt skadlig för kunnat fortgå helt obehindrat. Vi har därmed tagit vårt ansvar gentemot och våra väljare. Vad som kan betraktas som näringspolitik är brett. Det handlar om skattepolitik, utbildningspolitik, arbetsmarknadspolitik och mycket annat. I dessa avseenden har en robust politik där vi gör kraftfulla satsningar för att sänka omkostnaderna för små och medelstora företag, bland annat genom avskaffad allmän löneavgift och ett reformerat sjuklöneansvar för upp till nio anställda. Dessa frågor debatteras och beslutas dock inom andra utgiftsområden än detta. I det utgiftsområde vi debatterar här , utgiftsområde 24, kan man dock konstatera att regeringens och Alliansens olika budgetförslag är näst intill identiska. Skillnaderna är i sammanhanget att betrakta som kaffepengar. Jämför man däremot med budgetalternativ är skillnaderna större. Låt mig nu redogöra för några av dessa skillnader. Kopplat till att vi ser att man kan utveckla gruvnäringen i förslår vi tillskott till geologiska undersökning med och till geovetenskaplig forskning. Vidare ser vi ett behov av att satsa på turismen via Visit . Inom turismnäringen finns en stor tillväxtpotential som kan skapa jobb, inte minst i glesbygd. Vi anser att detta är väl investerade pengar och noterar att till exempel satsar betydligt mer pengar på turismfrämjande verksamhet. Vi yrkar avslag på regeringens förslag att fasa ut finansieringen till 2016 och föreslår i stället att det anslås extra . har till uppgift att verka för en effektiv fackspråklig kommunikation i svenskt näringsliv och samhälle och fyller en vital funktion för en modern utveckling av det svenska språket. Den mycket blygsamma besparing det skulle innebära att dra in detta bidrag står helt enkelt inte i proportion till förlusterna. Vad gäller de naturvetenskapliga ämnena ser vi ett behov av att lyfta fram de naturvetenskapliga institutionerna i , och just anser vi fyller en angelägen samhällsfunktion. Vi vill därför höja bidraget till med , alltså till . Den största skillnaden, åtminstone i absoluta tal, i budget under utgiftsområde 24 är att vi skär i anslaget till Verket för innovationssystem, alltså . Framgent tror jag att det är viktigt att granska denna och andra myndigheter som handhar innovationsstöd och riskkapital och se över om det inte finns saker som behöver förändras för att skattebetalarna ska få största möjliga valuta för pengarna. En annan myndighet, som också den ligger under och utgiftsområde 24, är Tillväxtanalys. Denna myndighet har i en rad rapporter granskat delar av verksamhet. Man har gjort en långsiktig utvärdering där man har jämfört med den referensgrupp av företag som inte har erhållit något stöd. Resultatet från utvärderingen har inte varit särskilt positiv. Från Tillväxtanalys skriver man: