prot · H20923 · 2014-11-18 00:00:00 — Det är ett mycket stort ansvarstagande som den här regeringen gör, och ställer också upp på denna mycket ansvarsfulla budget, där vi halverar de underskott vi ärvt av den borgerliga regeringen. har man sänkt skatten. Det är det slut med. Vi har inte råd med det eftersom vi nu har dessa stora underskott i statens finanser. menar att sänkt skatt ger mer pengar. Tänk vad fantastiskt det skulle vara om det var så! Den tidigare regeringen talade om att jobbskatteavdragen gav ökade inkomster, men flera ekonomer, till exempel , har varit ute och sagt att det faktiskt inte är riktigt på det sättet. Men om ni nu tror att sänkt skatt ger ökade skatteintäkter har jag en fråga: Varför föreslår ni inte ytterligare skattesänkningar? Varför föreslår ni inte ett sjätte, sjunde, åttonde, nionde, tionde, elfte, tolfte, trettonde, fjortonde eller femtonde jobbskatteavdrag i er budget? Och varför tar ni inte bort värnskatten, om nu stora skattesänkningar ger ökade skatteintäkter? är tydlig med att fördelning inte är det centrala. Nej, så är det naturligtvis inte i värld. För mig är det viktigt att människor får utbildning, arbete och möjlighet att försörja sig. Men det är också viktigt med ett samhälle som hänger ihop. Även de som av någon anledning för tillfället är sjuka eller arbetslösa ska kunna leva ett gott och drägligt liv. Det är orimligt att personer som är långtidssjuka och har allvarliga sjukdomar blir utförsäkrade. Det tycker jag är fel, men tycker att det är rätt. Där är det en tydlig ideologisk skillnad. Den uttrycks väldigt tydligt med att fördelning inte är det centrala. För mig är fördelning viktigt. Det är viktigt att det finns goda förutsättningar för alla människor att växa och utvecklas utifrån sina förutsättningar och att vi skapar de strukturerna i samhället. Det är fördelningspolitik. Det handlar om att se till att alla barn får det stöd de behöver i förskolan och skolan, att de får fler möjligheter att läsa vidare om de inte har lyckats på gymnasiet och inte tagit examen. För mig är fördelning något väldigt centralt som den här regeringen står bakom. Det handlar också om att man ska ha goda möjligheter under de perioder i livet då man till exempel är sjuk, arbetslös eller garantipensionär. Vi sänker ju skatten rejält för garantipensionärerna i årets budget. 71 (FP): Det är fascinerande att finansministern oavsett vad jag säger försöker vända på det och ge bilden av att jag som folkpartist vaknar och drömmer om att sänka skatten och att det är min enda politiska drivkraft. Tänk om det skulle vara så enkelt som det är i din värld, ! Så är det inte, naturligtvis. Min kritik mot dig handlar om att du bygger din budget på en tro att du ska höja skatten och på det sättet få in pengar till den gemensamma välfärden. Jag, och en rad andra professionella bedömare säger dock att du inte kommer att få in så mycket skattepengar som du tror när du höjer skatten för vanligt folk. Om man har höga välfärdsambitioner är det nog klokt att lyssna på expertisen och fundera på om detta verkligen är rätt väg att gå, särskilt när det innebär en straffskatt på utbildning och att 72 000 personer går från att betala en normal skatt till att betala väldigt mycket i skatt på sin sista hundralapp och inte ens få behålla hälften av det de tjänar. Min kritik mot dig är i allra högsta grad ideologisk, men den baserar sig i det här fallet lika mycket på att du inte kan räkna lika bra som du borde kunna. Om du hade lyssnat på de oberoende bedömare som finns hade du hört att de säger att den här budgeten innebär att antalet arbetade timmar blir mindre och att sysselsättningen påverkas, och därmed blir det inte tillräckligt mycket pengar till den gemensamma välfärden. Du kan tro hur mycket du vill att jag drömmer om att sänka skatten, men det är inte det som är min politiska drivkraft. Den är att skapa fler jobb i samhället och att se till att vi kan utveckla välfärden. Jag tror att det är fel väg att gå att höja skatten för vanligt folk. Jag tror att det är en bättre väg att gå att se till att det lönar sig att arbeta och att utbilda sig. På det sättet kan vi få mer pengar till vår gemensamma välfärdskaka. 72 (M): Det är inte främst vi i Alliansen som kritiserar för den skattehöjarpolitik hon för, utan det är många expertmyndigheter som för fram en tydlig kritik. De stora klyftor som talar om finns ju mellan dem som jobbar och dem som inte gör det. Socialdemokraterna fortsätter att marknadsföra en politik som låser människor ute från arbetsmarknaden, och de kallar det humant. Jag delar inte den uppfattningen. För en växande ekonomi som alla kan ta del av krävs incitament och drivkrafter för människor att arbeta och utvecklas. I Alliansen vill vi uppmuntra de drivkrafterna. är vi tydliga med att staten, när nu ekonomin börjar återhämta sig, inte får dra på sig alltför höga utgifter. Reformer ska finansieras krona för krona, och en buffert måste börja byggas upp för tider som blir sämre. Finansministern säger sig tro på en finansiering krona för krona. Men mycket talar för att hon inte har en sådan finansiering. Hon räknar nämligen med intäkter till följd av ökade marginalskatter. De pengarna har hon redan intecknat. visar forskning på att de kronor som hon tror ska flyta in, i vart fall på lite , inte finns att spendera. I stället för ett visst överskott, eller åtminstone en finansiering krona för krona, riskerar vi att regeringens glädjekalkyler, som har ritats med ideologiska förtecken, övergår i en underfinansiering. Det är mycket allvarligt när konjunkturen nu har vänt. Den rödgröna ideologin med fokus på fördelning snarare än tillväxt riskerar att stå mycket dyrt. Den slår hårt mot jobb och tillväxt. Den riskerar att minska antalet arbetade timmar. Det förlorar vi alla på. hade tjänat på större marginaler och en längre ekonomisk horisont. 73 (M): har sagt en hel del intressanta saker under den här eftermiddagen och kvällen som vi kommer att få anledning att följa upp i fler interpellationer framöver. En av de mest anmärkningsvärda saker hon sade var att detta skulle vara den stramaste budgeten sedan budgetsaneringen. vet jag inte om noterade det, men kallade till presskonferens, där man tydligt markerade att den här budgeten är ett brott mot ramverket och den överenskommelse som har rått i svensk politik om att vi ska balansera budgeten över en konjunkturcykel. I min värld betyder krona-för-krona-finansiering att om man vill satsa en krona på något måste man också finansiera den, antingen genom höjda skatter eller minskade utgifter. får gärna försöka ge sken av att Alliansen bara vill sänka skatterna, men vi gick faktiskt till val på att höja skatterna. Det föreslår är alltså 120 miljarder i ökade utgifter. Av dem har hon inte täckning för 40 miljarder. Det är bara att gå in och läsa din egen budget, ! Vi pratar om underskott: är det 46 miljarder, året efter 14 miljarder, året därefter 1 miljard och av mandatperioden är det 23 miljarder. Det är alltså ett underskott som ökar statsskulden med 40 miljarder. Och säger att den förra regeringen, som har sett till att har de starkaste offentliga finanserna i hela , inte har skött sig! Du lägger nu fram förslag om ideologiskt motiverade skattehöjningar som kommer att slå mot tillväxt och välfärd. Den här debatten är ett exempel på det. Förslagen är ideologiska i den bemärkelsen att du följer den riktning som gör, nämligen att höja marginalskatterna för de mest produktiva i samhället därför att det är ideologiskt rätt. Det spelar ingen roll i din värld om det slår mot svensk ekonomi eftersom det är ideologiskt motiverat. 74 Finansminister (S): Jag höjer skatterna därför att vi har stora underskott i statens finanser och därför att varje reform som vi föreslår i den här budgeten behöver finansieras krona för krona. Anledningen till att varje reform behöver finansieras krona för krona är att vi har ärvt stora underskott i statens finanser. Det är 90 miljarder i underskott . Vi halverar det underskottet . Det är därmed den stramaste budgetproposition som är framlagd sedan budgetsaneringen. Så är det. Den tidigare regeringen har sänkt skatten med lånade pengar, och arvet är ett underskott på 90 miljarder – som kostar 10 miljoner – borgerligt styre. är det tredje gången som en socialdemokratisk regering ärver ett underskott från en borgerlig regering, och vi får lägga fram budgetar där vi betar av de borgerliga underskotten. Vi har gjort det två gånger förut, och vi kommer att göra det den här tredje gången också. Vi halverar underskottet . Det låter på som om han tycker att vi skulle gå från ett underskott på 90 miljarder till ett överskott . Det skulle vara en väldigt åtstramande politik. Det tror jag inte vore väl avvägt, utan vi har bedömt att ett halverat underskott är en lämplig takt. talar om att människor låses in. Men jag kan konstatera att som vi hade en borgerlig regering infördes en åtgärd som jag tror att många människor upplevde sig inlåsta i, nämligen fas 3, som kom att bli en av största arbetsgivare. Det är resultatet av borgerlig politik. Till vill jag säga att räknar bara på skatteförändringen, inte på vad vi använder pengarna till. Om de hade räknat både på skatteförändringen och på de åtgärder vi vidtar för att öka antalet arbetade timmar, till exempel satsningar på äldreomsorg, hade beräkningarna naturligtvis sett annorlunda ut. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellationerna 2014/15:78 och 81 om sysselsättningseffekter av avtrappning av jobbskatteavdraget 75 Finansminister (S): har frågat mig vilka sysselsättningseffekter jag bedömer att avtrappningen av jobbskatteavdraget samt den begränsade uppräkningen av skiktgränsen kommer att få. Efter den borgerliga regeringens mandatperioder har nu ett strukturellt underskott på av bnp samt en hög arbetslöshet. De stora skattesänkningar som genomfördes i syfte att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten har helt enkelt inte fått avsedd effekt. Regeringen tror på andra jobbskapande åtgärder än sänkta skatter. Högre skatter för personer med relativt hög inkomst har både en god fördelningsprofil och ger nödvändiga skatteintäkter. Det är skatteintäkter som kommer att bidra till finansieringen av angelägna satsningar för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Det råder osäkerhet kring beteendeeffekter av de föreslagna åtgärderna. skriver dock i sitt remissvar att effekten på sysselsättningen av åtgärderna är försumbar. Vidare måste politiken bedömas i sin helhet. De satsningar som regeringen gör på exempelvis högre kvalitet i äldreomsorg och förskola, klimat, utbildningskontrakt, 90-dagarsgarantin och extratjänster i välfärden bedöms bidra till en lägre arbetslöshet och en varaktigt högre sysselsättning. 76 (M): Vi har debatterat , och en del av det här blir kanske en upprepning. Men den här gången är det lite mer fokus på skatter. Jag upprepar det jag sade förut, nämligen att det i svaren från finansministern är mycket svartmålning av . Finansministern säger att sysselsättningen i har minskat men verkar ha missat att det är över 340 000 fler människor som arbetar än 2006. har högst sysselsättningsgrad i hela EU. Trots den djupaste lågkonjunkturen ligger sysselsättningsgraden högre än 2006, vilket jag visade finansministern . Detta påpekades också från när finansutskottet hade sin utfrågning. Riksbankschefen konstaterade faktiskt att har stärkt sin ställning gentemot andra länder och dragit ifrån , och resten av EU när det gäller sysselsättningsgrad. Det är väl en ganska bra prestation under en djup lågkonjunktur? Att säga att sysselsättningspolitiken och arbetsmarknadspolitiken inte har lyckats tycker jag, för att vara försiktig, därför är en rejäl överdrift. I debatten påstår Socialdemokraterna ofta att utanförskapet har ökat. Men när Alliansen tillträdde 2006 var det lite drygt en miljon människor som försörjdes genom sociala ersättningar eller bidrag. var det ca 800 000. Enligt SCB ligger nivåerna som lägst sedan mätningarna började göras 1990. Man påstår också ofta att fler människor har osäkra anställningar och deltidsjobb. Det berörde vi tidigare. Men, som sagt, här finns det en rapport från som faktiskt visar att andelen anställda på arbetsmarknaden med tidsbegränsad anställning eller deltidsanställning inte har ökat under Alliansens regeringstid. Det är faktiskt de riktiga fasta jobben som är huvuddelen av de 340 000 nya jobben. Finansministern hävdar att Alliansen har sänkt skatterna för mycket och att detta har urholkat statsfinanserna. Men det är inte en korrekt bild. Hon borde veta att trots stora skattesänkningar har, som sagt, stat, kommuner och landsting fått kraftigt ökade skatteintäkter. Kommuner och Landsting konstaterar i en rapport att välfärden aldrig har haft så stora resurser som , även om man räknar bort ökade priser, stigande löner och ökande behov till följd av den demografiska utvecklingen. Finansministern säger också att Alliansen har skapat underskott i statens finanser. Men, som jag har sagt tidigare, är det enda landet i EU som väntas minska sin statsskuld som andel av bnp , och vi ligger bland de bästa i EU när det gäller starka statsfinanser. Problemet är att egen regering överger överskottsmålet och försvagar ekonomi. Jag upprepar det som jag har sagt tidigare under debatterna. Före valet sade Socialdemokraterna en sak, och efter valet gör de en annan sak. Före valet hette det att man inför varje beslut skulle kräva besked av varje statsråd och varje myndighetschef om ett beslut innebär fler jobb eller inte. Efter valet försvann denna linje snabbt, och redan i regeringsförklaringen var det storstilade löftet borta. Faktum kvarstår: har en stark ekonomisk ställning med Alliansen. 340 000 fler arbetar tack vare våra reformer. Att den nya regeringen förstör en del av dessa jobbskapande reformer utan att ens räkna på sysselsättningseffekterna är ytterst allvarligt. 77 Finansminister (S): Jag kan konstatera att är mycket nöjd med läget i . Han är mycket nöjd med hur allting är. Jag ser däremot en hel del problem i som jag vill åtgärda. Jag vill åtgärda de fallande skolresultaten. Skolresultaten har fallit . Andelen ungdomar som slutar med tillräckliga betyg för att komma in på gymnasiet har minskat. När det gäller skolresultat faller vi snabbast av alla jämförbara länder. Vi ligger under snittet bland jämförbara länder när det gäller alla de ämnen som mäts i . Det är ett problem som jag vill åtgärda. Vi har en tredubblad långtidsarbetslöshet bland ungdomar. Alldeles för många ungdomar går arbetslösa . Arbetslösheten har ökat särskilt bland ungdomar som inte har gymnasieutbildning. Det vill jag göra någonting åt. Därför vill vi införa utbildningskontrakt. Jag ser många kvinnor som går på knäna i äldreomsorgen därför att de har det för stressigt. får vi rapporter om att mer än 100 000 personer, i huvudsak kvinnor, säger att de går ned i arbetstid därför att äldreomsorgen inte håller tillräckligt hög kvalitet. Jag ser hur antalet personer som har varit arbetslösa har gått från 26 000 före krisen till att vara uppe i över 70 000 . Detta är problem som jag ser i och som jag gärna vill göra någonting åt. Jag vill göra det som vi har ett underskott på , och vi lånar nu 10 miljoner för att finansiera de moderata och borgerliga skattesänkningarna. För att kunna göra detta måste vi hitta finansiering för reformerna, och det är precis det regeringen gör i budgeten. Vi tar ett stort ansvar för de offentliga finanserna, vi halverar underskottet och lägger den stramaste budgeten sedan budgetsaneringen. gör vi viktiga investeringar för att komma till rätta med de problem vi ser i . Vi satsar pengar på skolan så att barnen ska kunna få det stöd de behöver för att klara sig i skolan. Det råder numera politisk enighet om detta, och jag tycker att det är oerhört positivt att även de borgerliga partierna nu vill satsa på skolan. Därutöver vill vi satsa på ungdomar, så att varje ungdom får möjlighet att avsluta sin gymnasieutbildning utifrån de behov den ungdomen har. En del kan gå på folkhögskola, och andra kanske behöver kombinera arbete med utbildning. Det tycker jag är viktigt och bra. Långtidsarbetslösa ungdomar ska få möjlighet att jobba inom välfärdssektorn för att få arbetslivserfarenhet och kunna påbörja en yrkesutbildning. Vi tycker inte att långtidsarbetslösa ska sitta inlåsta i fas 3 utan i stället få möjlighet att utföra arbete inom välfärden. Vi vill satsa extra resurser på att anställa fler i äldreomsorgen, inte bara för att förbättra arbetssituationen för dem som jobbar i äldreomsorgen utan även för att möjliggöra för fler kvinnor att arbeta där. Något som också är oerhört viktigt är att möjliggöra för fler av alla de ungdomar som vill läsa en högre utbildning att få göra det. Därutöver gör vi viktiga investeringar i klimat, miljö och infrastruktur. Detta gör vi för att vi ser problem i . Här har vi lite olika syn. är väldigt nöjd, och jag ser att det finns mycket som är positivt och bra i – men jag ser också problem. Det är dem vi försöker åtgärda i den här budgeten, men för att kunna göra det behöver vi finansiera våra reformer. Därför föreslår vi en del höjda skatter. 78 (M): Nja, om vi hade haft kvar alliansregeringen hade jag kanske varit hyfsat nöjd. Jag känner dock att nöjdheten har avtagit något . När det gäller fallande skolresultat har vi haft det i , men inte utan . Faktum är att de skolsatsningar nämner att regeringen vill göra är ungefär samma skolsatsningar som Alliansen aviserade före valet. Det är alltså inget konstigt med det. Däremot satsar vi lite mer pengar på skolan än vad regeringen gör, och vi klarar det utan att göra skattehöjningar. Vi gör det nämligen genom att föra en ansvarsfull politik. Det var dessutom Alliansen som en gång startade de utbildningar nämner, alltså motivationsutbildningar på folkhögskola för att hjälpa ungdomar tillbaka till gymnasieskolan. Det var Alliansen som satte igång det. Jag nämnde att antalet utbildningsplatser i inte har minskat utan ökat. De har ökat så mycket att andelen vuxna som studerar är större än den var 2006. Det spelar ingen roll om man räknar 16–eller 18–; det är en större andel av befolkningen som är i studier. Det gäller både vuxenutbildning och andra eftergymnasiala utbildningar, som yrkeshögskola och högskoleplatser. Vi har också 20 000 fler högskoleplatser. Påståendet att Alliansen skulle ha rustat ned utbildningssystemet är alltså helt fel. Vi har satsat mycket mer pengar på det än vad den socialdemokratiska regeringen gjorde. Jag vill tala lite om tanken att vi ska flytta människor från fas 3 till välfärdsarbeten. Det är ett förslag som har väckt oerhört hård kritik, inte minst från de fackliga organisationerna. När man pratar med människor som arbetar i välfärden – skolan, äldreomsorgen och sjukvården – säger de att de har varken tid eller möjlighet att ta hand om människor som helt saknar utbildning inom yrket. De människorna ska alltså in och arbeta i äldreomsorgen och skolan. De saknar utbildning, och ändå ska de ha kollektivavtalsenlig lön. Människor som har gått långa utbildningar och arbetar i vården och skolan tycker att det är förnedrande för dem att människor som helt saknar utbildning bara ska komma rakt in och utföra samma arbetsuppgifter. Det här är inte seriöst, och det är därför de fackliga organisationerna har protesterat högljutt mot detta. Jag skulle vilja höra lite hur ser på det här med utbildning. Ni pratar så mycket om att det är viktigt med utbildning, men när det sedan kommer till kritan och utbildningen ska värderas visar det sig helt plötsligt att det inte spelar någon roll om man har utbildning. Man kan nämligen utföra samma arbete i alla fall. 79 Finansminister (S): Andelen högskoleplatser per 1 000 unga har sjunkit rejält , om du tittar på andelen ungdomar. Andelen av dem som är unga och som har möjlighet att börja på en högskoleutbildning har sjunkit radikalt till . Däremot byggde regeringen ut komvux- och yrkesvuxplatserna under krisen, och en del av de platserna ligger kvar. Andra har skurits bort. En del skulle ha skurits bort från , och vi föreslår att de ska finnas kvar. Att man byggde ut komvux och yrkesvux under krisen tycker jag var bra, på samma sätt som att det är bra politik att ha studiemotiverande kurser på folkhögskolan. Hur ser jag på utbildning? Tanken med både välfärdstjänsterna och traineejobben är att man ska kombinera arbete med utbildning. Man ska kunna arbeta i extratjänster – gå parallellt med någon som är utbildad och arbetar där – och sedan kunna kombinera det med utbildning. Vi är övertygade om att det är ett betydligt effektivare sätt att komma bort från arbetslöshet än som , där hela idén med fas 3 är att man inte ska få utföra några riktiga arbetsuppgifter. Det är bättre att kunna utföra arbetsuppgifter och få lön, men naturligtvis kombinera det med utbildning så att man sedan kan stå på egna ben. Vad gäller traineejobben är tanken att använda de avtal som finns mellan och för just yrkesintroduktionsanställningar. För att få fart på detta ökar vi dock subventionsgraden från staten. Det är tänkt att också traineejobben ska kombineras med utbildning. När det gäller kan man tänka sig följande: I stället för att en ur hemtjänstpersonalen ska duscha, städa, handla och – om man hinner – fika kan den personalen komma tillsammans med en traineejobbare. Då kan traineejobbaren kanske städa och handla medan den ordinarie hemtjänstpersonalen duschar den äldre och har lite till att sätta sig ned, ta en fika och prata om hur dagen har varit. Det höjer naturligtvis kvaliteten för den äldre, och det gör arbetslivet bättre för den ordinarie personalen i . Det ger också den unga personen ett första kliv in på arbetsmarknaden – en första referens och en möjlighet att börja en utbildning som till exempel undersköterska. Sedan kan man ta klivet ut och vara ordinarie personal. 80 (M): Om man vet lite hur det ser ut i högskolevärlden vet man att vi inte har en stor brist på högskoleplatser. Vi har i stället ett problem med att vissa utbildningar är väldigt attraktiva, och där är det höga antagningspoäng. Sedan har vi många utbildningar där det är lågt söktryck. Det är inget problem för den som vill komma in på högskolan att hitta lediga utbildningsplatser; det finns väldigt många utan att vi bygger ut högskolan. Däremot är det som sagt brist på platser på en del mycket attraktiva utbildningar. Det krävs dock väldigt goda förkunskaper för att man ska kunna tillgodogöra sig de utbildningarna. Jag är inte säker på att vi är redo att utbilda hur många läkare, jurister och veterinärer som helst, utan det måste ändå finnas någon matchning mellan arbetsmarknadens behov och hur många platser vi har. Däremot finns det som sagt en massa andra utbildningar där det finns gott om platser. När det gäller tillfälliga satsningar på utbildningar satsar vi extra på ytterligare högskoleplatser, utöver de 20 000. Vi satsade mer på en del andra områden inom och så vidare under krisåren. Det är riktigt att det fasas ut. Jag tror faktiskt att även vill ha möjligheten att sätta in tillfälliga åtgärder om skulle hamna i ett krisläge, och sedan kunna fasa ut de åtgärderna utan att bli beskylld för att rusta ned. En tillfällig åtgärd är en tillfällig åtgärd. Om vi ska ha en sådan här strid varje gång vi drar in en tillfällig åtgärd kommer ingen finansminister att våga satsa på det. Jag tycker att ska fundera lite över det. Till slut, om extratjänsterna: Hur ska den personal vi har ute på våra äldreboenden och i , som knappt hinner ta paus , dessutom hinna släpa på en person till som de ska handleda ? De fackliga organisationerna säger att det är helt orimligt att klara av det. Hur kan man lägga fram ett sådant förslag? 81 Finansminister (S): Jag tycker att jag beskrev just hur det skulle kunna gå till i praktiken. Vi har fört diskussioner med . De tycker att det här är ett bra förslag.