prot · H10998 · 2014-04-09 00:00:00 — Och är det inte så att det, när ni nu låst er och inte vågar gå till svenska folket och höja inkomstskatterna, bara finns ett sätt att räta ut det här frågetecknet? Det är att man nedmonterar skyddsvallarna. Det är att man gör en översyn, att man tittar lite på överskottsmålet och landar i: De här 100 miljarderna behöver vi för att betala för vår koalition. Det är startpengarna för att Socialdemokraterna, ska kunna komma överens. Det är det som är er tanke. Varför inte berätta det för väljarna? 64 (S) replik: kommer alltså hit med ett hål på 87 miljarder, och så försöker han läxa upp andra som lägger fram stramare budgetar. Det är mycket märkligt att du vill sätta lyse på denna stora försämring av statsfinanserna, som du står för, . Vi socialdemokrater uppfann överskottsmålet. var emot det. Du behöver inte tvivla en sekund på att vi står fast vid stabila offentliga finanser och överskott över en konjunkturcykel. (Applåder) Vad är det för lek du håller på med? Vi är ett samarbetsparti i svensk politik. Det har vi varit sedan vi bildades. Vi går till val på vår egen politik med förutsättningen att vi ska få bilda regering med dem som vi kan bilda en regering med. Det krävs ju att man får ihop tillräckligt många röster för att få göra det. Detta borde själv fundera på. När man tittar på opinionsmätningarna ser det nämligen ut som att Socialdemokraterna ensamma har fler mandat i den här kammaren efter valet än vad alla de borgerliga partierna har tillsammans. Hur ska du få igenom den vårbudget som du har lagt fram här? Du har inga svar på den frågan. (Applåder) Sedan tycker jag att det är relevant att fundera på hur det har blivit under de här åtta åren. Kan du inte avsluta med att läsa in till kammarens protokoll hur det har gått? Hur blev det med arbetslösheten? Hur blev det med sysselsättningsgraden? Hur blev det med långtidsarbetslösheten? Hur blev det med budgetöverskottet, som du fick ärva? Hur blev det med studiemöjligheterna för landets ungdomar? Hur blev det med kunskapsresultaten i den svenska skolan? Hur blev egentligen dina ? 65 Finansminister (M) replik: Socialdemokraterna har i väljarstöd. Socialdemokraterna säger att de ska bilda en majoritetsregering. Då ska man alltså få ihop till. Det är alldeles uppenbart att det är och man tänker regera med. Det är inga andra som vill vara med i den regeringen. Det är kvar till valet. Vi kan lista fråga efter fråga där ni inte lämnar gemensamma besked. Det är inga små poster. Arbetstidförkortning, rätt till heltid, lärarsatsningar, biståndsutbyggnader och alla de andra frågorna är kostsamma. När ska beskeden komma? Vilka vallöften är det som ska strykas med en röd penna? När ska det sägas att Socialdemokraterna säger nej till rätt till heltid, nej till arbetstidsförkortning, nej till högre lärarlöner och nej till bistånd? Om ni inte ska vara framme med rödpennan och stryka de här förslagen måste ni redovisa gemensamma besked. Det finns ingen anledning till att Socialdemokraterna ger så många och tvetydiga svar om överskottsmålet om det inte är för att man tänker ta bort det. Det är därför ni talar om översyn i var och varannan tidningsartikel. Det är för att det är det som är lösningen på era budgetförhandlingar med och . 66 (S) replik: Det råder ingen tvekan om att det är längre till att nå överskottsmålet än när tog över. På det sättet har han helt rätt. Det är svårare nu än vad det var för som fick ärva stora överskott. Det är en utmaning, naturligtvis, men den utmaningen tar vi väldigt gärna. (Applåder) valde att helt strunta i att svara på mina frågor, så jag får väl läsa in till kammarens protokoll själv hur det gick med allt det viktiga som jag läste upp förut. Jo, arbetslösheten gick upp. Sysselsättningsgraden gick ned. Budgetunderskottet gick upp. Andelen unga som får en högskoleplats gick ned. Långtidsarbetslösheten gick upp. Och skolresultaten gick ned. Jag blir inte förvånad om väljarna tycker att det är dags för den politiken att gå ut. 67 (FP) replik: Det är slående, när man lyssnar på , att han startar med budgeten och budgetmålen. Han säger att regeringen har lånat för mycket. Det finns ett budgethål. Och vi är i en situation där budgetunderskottet är mycket större än vad det borde vara. Det indikerar att Socialdemokraterna hade velat driva en mer åtstramande politik. I den här krisen och i den här lågkonjunkturen hade ni, , alltså velat driva en mer åtstramande politik. Jag har sagt det, och jag säger det igen: Detta är ett fadermord, inte bara på Keynes utan också på , och . De visste att när det är dåliga tider ska man stimulera efterfrågan för att hålla uppe sysselsättningen och hålla nere arbetslösheten. Men den politiken har ni övergett. Eller rättare sagt: Ni fokuserar på budgeten och budgetbalans, inte på samhällsekonomisk balans, som inkluderar situationen på arbetsmarknaden. Det är helt fel som Löfven säger och som sade i sin andra del här, att jobben är det viktigaste. Nej, jobben är inte det viktigaste, utan det är den här fixeringen vid budgeten. Kärnan i politiken är inte jobben. har bland de gamla EU-länderna den absolut lägsta skulden. Vi har råd att låna. Det är rätt att låna i dåliga tider för att minska arbetslösheten och hålla uppe sysselsättningen. Men ni vill gå motsatt väg – ni vill strama åt. Då uppkommer naturligtvis frågan: Hur tänker ni anpassa er? Om ni nu ska göra en så här drakonisk åtstramning – som kommer att kosta mellan 20 000 och 50 000 jobb, om man skulle ha balans , och kanske mellan 16 000 och 44 000 jobb , om man ska ha balans – hur tänker ni gå tillbaka till överskottsmålet? 68 (S) replik: Det är alltså det här som är den borgerliga samsynen: Först talar finansministern i 15 + 2 + om överskottsmålet, hur viktigt det är och hur hemskt det är med underskott. Sedan kommer upp och berättar hur man ska låna ännu mer! (Applåder) Jag tror nog att känner till Keynes och en massa andra ekonomer väl. Det är bra, och mycket av vad de har sagt och skrivit är klokt. Men det känns som om lyssnar mer på den ena sidan än på den andra. När det går bra ska man ju strama åt ordentligt, och man får inte släppa i väg underskottet för långt, för då blir det också fel. De insatser som man gör måste också svara, så att säga, så att de ger resultat. I karriär har underskott och att låna mer stått i centrum, inte så mycket det andra med att hålla igen och spara. Det är min slutsats beträffande syn på Keynes. Hur ska vi komma tillbaka till överskott? Ja, det blir naturligtvis som vanligt en mödosam väg, där reformer ska prövas mot utrymme och där man får se till att vässa de insatser som görs. Då har man inte råd med stora, ineffektiva skattenedsättningar för vissa branscher, till exempel. Man har inte råd att göra sådant utan måste vara mer effektiv i sina åtgärder. Som jag sade i mitt anförande: Problemet med politik – som du har röstat för, varje gång här i kammaren – är att den inte har lyckats sänka arbetslösheten utan bara har byggt upp underskottet. 69 (FP) replik: Med den inriktning som här säger sig vilja stå för kommer arbetslösheten att öka med mellan 20 000 och 50 000 , om han skulle styra, och med mellan 16 000 och 44 000 jobb . Det är så mycket det kostar i termer av sysselsättning om man ska gå till balans, som säger. Det är inga märkvärdigheter. Det går att räkna på detta. hävdar å ena sidan att man ska ha balans i budgeten och å andra sidan att regeringen driver en politik som leder till alltför hög arbetslöshet. Men hans egen politik skulle, om den omsattes i praktiken, leda till tiotusentals jobb som gick förlorade. Det är det som är min poäng. Utanförskapet har – för att ta ett exempel, tiden är kort – minskat i varje län sedan regeringen tillträdde 2006. 70 (S) replik: Också för gäller att resultatet av den politik som han har röstat igenom här – och som han kanske också har fått vara med och diskutera med finansministern – är att arbetslösheten har gått upp, att sysselsättningsgraden har gått ned, att skolresultaten har försämrats, att mindre andel får möjlighet att gå i högre utbildning och att svenskar kan mindre , eftersom skolan inte har fungerat och man inte har fått plugga vidare i den utsträckning som man vill. Det är resultatet av politik i verkligheten – det är så det har blivit. Jag förstår att det inte är en så kul situation att gå i pension från med, men det är det ok som får bära. 71 PER ÅSLING (C) replik: I grund och botten har vi, , samma uppfattning, att det behövs resurser till välfärden och att det är via företagen och fler jobb som vi skapar de resurserna. Men där upphör också likheterna. För mig är därför den nödvändiga frågan hur resurserna i välfärden ska öka och var jobben ska skapas. På den punkten talar Socialdemokraterna desto tystare. Politiken och vad som sägs i talarstolarna hänger inte ihop. Lägst arbetslöshet i EU förpliktar, men det förpliktar också till att politiken levererar förslag på hur det skulle kunna förverkligas. Faktum är att det bortom valet hotar en kostnads- och regelchock för näringslivet. På skatteområdet vet vi att ni på den socialdemokratiska agendan har höjda arbetsgivaravgifter och höjd restaurangmoms, och kilometerskatt finns också med där. På regelsidan kommer månadsrapportering, krav på kollektivavtal för småföretag om man ska vara med i offentlig upphandling och nya regler för välfärdsföretag, och då gäller det inte regler för att garantera kvalitet, utan det är i stället regler som ska förhindra positiva resultat i företagen. Det är väldigt paradoxalt att ni vill försvåra för företag på det sättet. Kort sagt kan man bara konstatera att det är en lång rad olika förslag som försvårar och fördyrar för de småföretag som skapar fyra av fem nya jobb. Jag vill därför fråga dig, , varför Socialdemokraterna – som talar väl om företagare – i praktiken vill göra det ännu svårare för företag att skapa nya jobb. 72 (S) replik: vidtar regeringen och Per Åsling en åtgärd som han tangerade . Han kommer att höja arbetsgivaravgiften för 25-åringar. Då kan man undra vilket elände som väntar landets 25-åringar. Det kan man svara på, om man läser regeringens egna utredningar: Det försvinner inga jobb av den åtgärden. Den får inga effekter alls. Det är väl de företag som har en 25-åring anställd som får lite lägre vinst. Det är väl så man ska se det. På precis samma sätt säger alla experter, alla de myndigheter som ni lägger uppåt ½ miljard på för att de ska ta fram smarta, kloka råd. Men dem väljer ni att inte lyssna på. I stället har fått diktera politiken på det här området, med de här ineffektiva nedsättningarna. Jag tänkte också passa på att ge Per Åsling lite beröm. Jag tycker att det är jättebra att ni nu fyller ut landsbygdsprogrammet. Det som regeringen förhandlade bort i EU fyller man nu på med egna pengar. Det är jättebra, och jag ser det som en framgång för . Däremot undrar jag varför ni i princip väljer att ta lika mycket pengar från landets oberoende sparbanker och det nätverk av företag som driver bank- och försäkringsrörelse i alla svenska län. Det är ju därifrån ni tar pengarna i stället. Jag håller med om att finanssektorn är underbeskattad. Men låter ju direktörerna i de vinstrika, bonusutdelande storbankerna få komma undan på de små bankernas bekostnad runt om i landet. Jag kan förstå att den fördelningspolitiken faller en moderat på läppen. Men hur kan Per Åsling och gå med på detta? Det undrar jag. 73 PER ÅSLING (C) replik: svarar som förväntat med nya angrepp snarare än med tydliga svar. Jag återkommer senare i mitt anförande till hur vi vill gå vidare för att underlätta för småföretagen, jobbskapare. Men jag måste ändå upprepa min poäng: Det är inget fel på Socialdemokraternas vilja att underlätta för företagen. Problemet är att viljan saknar motsvarighet i de konkreta förslag som Socialdemokraterna lägger fram. När småföretagen själva får prioritera kommer kostnaden för att anställa ofta högt upp, och sedan kommer tillgången till kompetens. Att det är jobbigt med administrativa pålagor är annat som nämns. Det är viktigt att Socialdemokraterna på dessa punkter klargör hur man ställer sig. Lämna ett svar till småföretagare! Lämna ett svar till den här kammaren! 74 (S) replik: Vårt alternativ till budgeten kommer – det är så det ser ut. Ni lägger ert förslag , Per Åsling, och presenterar oppositionspartierna sina alternativ. Men det är klart att jag till alla de företag som inte hittar kompetent arbetskraft kan säga: Med en socialdemokratisk regering kommer det att vara väsentligt större insatser just för att rekryteringsgapet ska kunna minska. Vi satsar verkligen på detta. Det gjorde vi i vår budget . Jag misstänker att det kommer att vara en hel del av den varan också i vår motion till vårbudgeten och senare i vårt valprogram för nästa mandatperiod. Det är en väldigt viktig fråga att se till att det finns kompetens så att de jobb som redan har skapats också kan tillsättas och finnas på riktigt och inte bara som en önskan från företagen. Sedan får väl Per Åsling förklara i sitt anförande varför det just är småbankerna som ska betala och inte de stora, vinstrika, bonusutdelande, miljardvinstdrivande bankerna. 75 (SD) replik: genomförde regeringen en försämring för de deltidsarbetslösa. Tanken var då att de deltidsarbetslösa skulle tvingas att i stället jobba heltid. Och hur gick det? Precis som vi och även Socialdemokraterna varnade för riskerade man att heltidsarbetande som blev arbetslösa inte ville ta ett deltidsarbete, därför att de då skulle få försämrad a-kassa. Det var precis det som hände. har utvärderat reformen. Det visar sig att de två effekterna tar ut varandra. Man kan inte se några tydliga positiva effekter av regeringens reform. Man har försämrat för människor i det här landet. De har fått betydligt sämre villkor. Men det har inte gett några positiva effekter som är mätbara. Anledningen till att jag tar upp detta med är att vi från oppositionspartierna hade ett gemensamt tillkännagivande i frågan till regeringen, och där har det inte hänt någonting, vilket i sig är märkligt, men så är det. Varje enskilt år har vi i budgeterat för att återställa 300-dagarsregeln för de deltidsarbetslösa, och det har vi gjort i varje enskild budget. När kan vi förvänta oss att få se det här i Socialdemokraternas budget? Jag förmodar att ni fortfarande håller med om att reformen ska återställas. Men när ska ni budgetera för det? 76 (S) replik: Som jag sade i mitt tidigare replikskifte återkommer vi med våra förslag . Men det råder ju ingen tvekan om att många förändringar som regeringen har genomfört på a-kasseområdet har varit väldigt olyckliga. Det råder inte heller någon tvekan om att vi tycker att det är viktigt med rejäla omställningsförsäkringar som man kan lita på. Det kan man inte göra . Dem har i grunden förstört. Att han har fått med sig partier som på detta är ett mysterium. Däremot undrar jag varför väljer att begära replik på mig i just det här ärendet. Jag skulle naturligtvis kunna rikta mig till er i många frågor som egentligen inte har med detta att göra. Varför lät ni regeringen ge till de allra rikaste kommunerna i stället för att fördela pengarna till alla landets kommuner så att till exempel äldreomsorgen kunde förbättras över hela landet? Varför röstade ni med regeringen i frågan om avdrag för privatundervisning, men inte för att få göra avdrag för fackavgifter? Det finns massor av frågor som man kan ta upp, men jag tycker inte riktigt att de hör till det här ärendet. 77 (SD) replik: Jo, men det är rätt naturligt, . Ni pratar sött och lovar väldigt mycket, men i praktisk politik finns det ingenting att ta på. Ni har inte budgeterat för det här. Ni säger en sak i tillkännagivandet till regeringen, men sedan händer det ingenting i praktiken. Man måste ta ansvar för sin politik och budgetera för sina förslag. Jag förväntar mig att detta finns med i er motion till vårpropositionen. Vi hade ett replikskifte om det här , när vi gick ut med vår stora satsning att lova alla offentliganställda att få jobba heltid, om de ville det – det rör sig om 100 000 anställda. Det har vi avsatt pengar för i vår budget, och vi kommer även att göra det . Då lovade du i den här talarstolen att ni skulle redovisa hur ni skulle lösa frågan. Jag har fortfarande inte sett att ni löst detta, men då förväntar jag mig att det finns med i er budgetmotion . Är det ett löfte, eller har ni frångått det? 78 (S) replik: Vi kommer att lägga fram lika detaljerade förslag som alla andra partier på det här området och på alla andra områden. Det är en inriktning för den proposition som ska komma . I vårt fall kommer den först och främst att vara ett valprogram. Där måste man göra tuffa avvägningar. När man har ett budgetunderskott på och lånar 240 miljoner – 10 miljoner – då har man inte råd att göra allt som man skulle vilja. Det blir som vanligt väldigt tufft att få in allt det som man vill åstadkomma. Så är det i politiken. Men vi återkommer naturligtvis i den här frågan, precis som i alla andra frågor. För oss är det – och det har vi också avsatt pengar till i vår skuggbudget – väldigt viktigt med trygga omställningsförsäkringar. Det ska vi ha i ett land som . 79 (V) replik: Vi är överens med Socialdemokraterna i väldigt många frågor. Vi tycker att arbetslösheten är det stora samhällsproblemet. Vi ser problem med sjunkande sysselsättningsgrad och en långtidsarbetslöshet som har eskalerat. Vi är oroliga för den ekonomiska ojämlikheten som har växt fram och som under den här regeringen har vuxit åtta gånger så mycket som innan regeringen tillträdde. Vi ser hur kvinnors ekonomi urholkas i förhållande till mäns. Vi ser hur välfärden krackelerar. Och vi är överens om att det behövs trygga, starka försäkringssystem och att otrygghet föder otrygghet. Men i fråga om vinster i välfärden har vi hamnat i lite olika slutsatser. Jag vet ju att Socialdemokraterna är mer oroliga för det som händer än vad till exempel uttryckte, och det är kanske inte att undra på eftersom många av hans kompisar ingår i dessa bolag. Det är ändå rätt oroväckande. uttryckte det i som att vi har fått välfärdsoligarker i svensk välfärd. Det finns ju riskkapitalbolag, holdingbolag, skatteflykt, skatteplanering, konkurser och uppköp och allt vad det är. Det medför helt enkelt enorma vinster. Vinsterna 2011 motsvarade ungefär 9 miljarder. Det är lika mycket som kostnaderna för 24 000 undersköterskor. Det är inte att undra på att man vill vara med. Det finns ju ingen annan verksamhet där skattebetalarna står för fiolerna. Vi betalar konsumtion, produktion, vinster, uppköp, reklam, lokaler och allting. Vi i har presenterat en modell där de bolag som vill vara kvar i välfärden och som verkar där för välfärdens egen skull ska kunna ombildas till en särskild bolagsform med icke vinstdrivande verksamhet där allt återinvesteras i företaget, där inga pengar kan överföras mellan olika bolag, där inga höga styrelsearvoden kan tas ut och så vidare. Man ska inte heller kunna sälja till något annat bolag än ett icke vinstdrivande. De aktörer som vill vara kvar i välfärden och har ett genuint intresse för den kan fortsätta. Detta är en modell som LO till vår stora glädje nästan i dess helhet har tagit efter. Vore det inte något för Socialdemokraterna att också hänga på? 80 (S) replik: Det lät som en inbjudan. Vi delar uppfattningen att vinstintresset inte ska vara styrande i välfärden. Det som vi nu ser på många håll är djupt otillständigt. Vi socialdemokrater har också en modell för hur vi tycker att man ska ta sig bort från denna rovdrift för att man inte ska kunna göra stora vinster på välfärdens bekostnad, och då krävs det stopp för planerna på tvångsprivatiseringar som finns hos många av de borgerliga partierna, stopp för den fria dragningsrätten på skattepengar som följer av etableringsfrihet, stopp för ett system där det är möjligt att välja elever snarare än att elever får välja skola genom att man organiserar kön på ett oberoende sätt. Framför allt är vår modell att komma åt företag som sänker kvaliteten för att tjäna mer pengar. Den innebär höjda kvalitetskrav så att exempelvis personaltäthet och andra kvalitetsfaktorer inte ska vara lägre i privat driven verksamhet än i den kommunala. Det är vår modell för att komma till rätta med det problem som vi uppenbarligen ser båda två. 81 (V) replik: Jo, vi vet att det finns hot om lagstiftning om vi inte skulle vinna valet. Man vill privatisera även äldreomsorgen genom lag. Sjukvården är ju redan privatiserad genom lag. Ni säger att ni vill ha kriterier för att säkra kvaliteten, . Jag undrar då hur många kriterier ni vill ha. I hade man 450 kriterier för äldreomsorgen, men man hade glömt att tandborstarna inte fick blandas ihop för de äldre på äldreboendet, och sedan fick man en epidemi. Det är helt enkelt väldigt svårt att utforma kriterier som täcker allas enskilda behov. Vi har ju olika behov utifrån att vi är olika som människor. Så jag undrar: Hur många kriterier ska ni ha? Hur stor kontrollapparat ska det vara? Hur hög avkastning på eget insatt kapital är rimligt – är det i äldreomsorgen? Vad tycker ni är rimligt? Hur stora vinster ska man få ta ut? Det är några frågor som dyker upp i mitt huvud när jag hör dig. 82 (S) replik: Den relevanta frågan är väl hur mycket kvalitet man vill ha. Och vi vill ha mycket kvalitet. Då ska man naturligtvis definiera vad kvalitet är, och det är någonting som man får komma överens om. Det finns – det handlar om råd och riktlinjer – en hel del indikatorer på vad som är kvalitet. All reglering för med sig problem. Det gör också det sätt som säger att man vill gå fram med. Det är inte alldeles enkelt att få till vinstförbud som är effektiva. Vi socialdemokrater har en lång tradition av att gärna sätta resultatet före retoriken. Vill man verkligen få en förändring till stånd på detta område, med stopp för rovdriften i svensk välfärd, tror vi att vår modell är den allra bästa. Men skulle den inte vara det måste man ta nya tag och göra någonting annat. Det är det som skiljer den som är pragmatisk från den som är dogmatisk. 83 (KD) replik: De retoriska piruetterna, som är copyrightade av , kan vara lite trevliga att lyssna på. Men det förändrar inte världsekonomins påverkan på . Det är lätt att stå och jämföra högkonjunkturen 2006 med den långa lågkonjunktur vi har befunnit oss i. När jag hör dig tala, , får jag känslan att du vill gå ifrån att staten ska vara det konjunkturgummiband som den är ämnad att vara och att smällarna för konjunktursvängningarna ska hamna på kommuner och landsting i stället. Det verkar vara en helt ny ordning som du vill föra in i vårt land: Staten ska inte vara den som stimulerar i lågkonjunktur och håller tillbaka i högkonjunktur. En sådan politik får vilken nationalekonom som helst att vända och vrida på sig med stort besvär. Men låt oss gå lite på djupet och se hur socialdemokratisk politik fungerar i verkligheten. Skolan är ett bra exempel – det är den vi diskuterar ganska mycket. Vi vet att gör vissa undersökningar, och de skriver så här: Det som oroar mig är att två av tre S-kommuner ger lärarlöner under Sverigesnittet. Det är , ordförande i , som säger det. Två av tre S-kommuner ger lärarlöner under snittet. Det är kommunerna som är huvudmän. Det är kommunerna som styr också över lärarlönerna i huvudsak. I Dagens Samhälle kan vi läsa följande: av de 50 sämsta kommunerna som bedriver skolverksamhet i – alltså där utfallet är sämst – styrs av socialdemokrater tillsammans med vänsterpartister. Det gäller alltså av de 50 sämsta skolkommunerna i vårt land. av de 50 bästa skolkommunerna i vårt land styrs av Alliansen. När vi tittar på socialdemokratisk skolpolitik i verkligheten kommer vi fram till förskräckliga resultat, . Vad är ditt svar på det? 84 (S) replik: Mitt svar är att det speglar den ojämlikhet som vi har i och de skillnader som finns mellan våra kommuner just i det hänseendet. Den starkaste drivkraften för skillnader i skolan är sociala och ekonomiska klyftor.