prot · H10970 · 2014-02-19 00:00:00 — Det är först när man vet det som man kan ta ställning till om ett försök är berättigat eller inte. Det är svårt, vilket framkom tydligt på seminariet. Man har ideellt arbetande ledamöter som ska kunna allt – sätta sig in i svåra, komplicerade ansökningar på många sidor och omfattande många djur. Här behövs stöd och någon form av handläggare som kan bidra till att göra en genomlysning så att prövningen kan göras såsom det är tänkt. Genom att anställa sådana handläggare vid nämnderna skulle nämndledamöterna kunna få tillgång till kompetens om sådant som alternativa metoder, veterinärmedicin, etologi och etik. En annan viktig förändring som krävs är att det ska vara möjligt att överklaga även ansökningar som bifalls, alltså sådana som inte borde ha bifallits. är det bara möjligt för den som fått sin ansökan avslagen att överklaga. Det skapar viss obalans. De djurförsöksetiska nämnderna ska som sagt pröva nyttan med försöken mot djurens lidande. För vissa djurförsök kan vi redan på förhand slå fast att nyttan inte står i proportion till djurens lidande. Så har man gjort i EU när det gäller kosmetikatester. Där har man helt enkelt slagit fast att efter ett visst datum får man inte testa kosmetika på djur. Man får heller inte sälja kosmetika där ingående ingredienser eller den färdiga produkten har testats på djur. Det tycker jag är jättebra. Vi behöver något motsvarande när det gäller rengöringsmedel och liknande hushållsprodukter. Lika lite som det är rimligt att plåga djur för att ta fram ytterligare ett schampo när vi redan har så många schampon, när det finns många alternativa metoder, kan man resonera på precis samma sätt när det gäller rengöringsprodukter och liknande. Det är inte så många djur inom just EU, vad vi vet, som utsätts för dessa tester. Däremot är det fritt fram att importera både produkter och ingredienser som testats på djur utomlands. Om EU som stor marknad ställde ett sådant krav skulle det bli ett starkt tryck på tillverkarna att använda andra metoder, till glädje för många djur. Allra sist, herr talman, vill jag säga något om djurförsök i utbildningssyfte. Det är viktigt att man redan i utbildningarna får in den positiva utveckling som skett inom alternativmetoderna. Det är där framtidens forskare utbildas, och då måste vi få in de nya metoderna i utbildningarna. Därför yrkar jag bifall till reservation 5. 188 (SD): har en lång tradition av ett starkt djurskydd som är väl förankrat hos våra medborgare. Det är en inställning som innebär att vi bryr oss om djur och deras välmående. Att se djurens unika egenvärde och att de behandlas med respekt är mycket viktigt för . Djur som far illa väcker med rätta starka känslor. Attacker på djur som inte kan försvara sig själva upprör och väcker ilska. Därför är det välkommet att regeringen kommer med ny lagstiftning på området. ställer sig i huvudsak bakom de förslag som regeringen presenterat. Men i några avseenden tycker jag att det haltar. debatterar vi bland annat förslaget om att äntligen förbjuda sexuella handlingar med djur. Det fick regeringen lite motvilligt släppa igenom då en enad opposition pressade fram den lagändringen i . förstår alla att även om man inte vill lagstifta om ett förbud mot sexuella handlingar med djur betyder det givetvis inte att man är positivt inställd till fenomenet, men jag kan ändå tycka att det är märkligt att sätta sig emot en sådan lagändring, vilket nuvarande regering på numera klassiskt manér gjorde under förra mandatperioden. Pratar man om detta med folk tror de flesta att man skojar när man säger att tidelag är fullt lagligt. ändrar vi dock på det och det är bra. Morallagstiftning eller inte, någon ordning får det vara! har i detta betänkande en reservation som egentligen består av flera delar där vi tycker att regeringens förslag på området inte når ända fram. Den föreslagna lagstiftningen som straffbelägger sexuella handlingar med djur har främst till syfte att förhindra djurs lidande. Av den anledningen borde ett förbud mot sexuella handlingar med djur placeras i anslutning till den redan befintliga regeln om djurplågeri i 16 kap. 13 § , inte som föreslagits i djurskyddslagen. Det har i remissrundan även framförts av både och Lagrådet. Vidare har Lagrådet i sitt remissvar anfört att det synes svårt att finna några skäl till att inte också andra djur än de som inryms under djurskyddslagen skulle omfattas av förbudet. Även detta talar för att ett förbud lämpligen bör placeras i . Som en logisk följd av att förbjuder tidelag menar vi att även organisering, upprätthållande av lokaler, förmedling av olaglig kontakt mellan människa och djur och annat främjande av sådan verksamhet ska kriminaliseras enligt nu gällande systematik för regler om sexualbrott. Förbudet bör kompletteras med lagregler om förbud mot djurkoppleri, vilket också det i första hand hör hemma i . Att djur tillhandahålls för sexuella ändamål må vara sjukt, men är likväl en realitet. kunde man i medier läsa om slutna sällskap där gästerna mot betalning fick förgripa sig mot hästar, hundar och andra djur. Tidningen gjorde en kartläggning av en lång rad svenskar som i olika omfattning ingick i dessa nätverk, varav flera också erbjöd djur till andra. Man kan utgå från att detta förekommer än , även om man såklart hoppas att det sker i en försvinnande liten omfattning. Trots att denna vetskap knappast kan ha undgått särskilt många har regeringen valt att inte föreslå direkta förbud mot att tillhandahålla djur för sexuella ändamål för andra, vilket kan tyckas smått absurt. Jag tycker inte heller att man från majoriteten i detta betänkande motiverat fadäsen att man valt att inte kriminalisera även detta. Att hålla djur för sexuella ändamål för andra – vi kan kanske kalla det djurbordeller – är alltså även fortsättningsvis fullt lagligt såvida man inte själv utför en sexuell handling. Jag gissar att vi får anledning att återkomma till ämnet längre fram. Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 1 i betänkandet. 189 (V): kom ett väldigt omfattande betänkande, en utredning om en ny djurskyddslag. Vi hade då haft en utredare som arbetat med att gå igenom den svenska djurskyddslagstiftningen avseende djur i djurförsök, djur i det så kallade lantbruket – grisar, kossor, hönor, kycklingar – djur i transporter och en mängd andra områden där djur används och utnyttjas i . har regeringen haft det här betänkandet på sitt bord. Vad har då regeringen gjort av detta? Jo, vi debatterar ett förslag om att förbjuda sexuellt umgänge med djur, så kallat tidelag. Det är jättebra. står helt och hållet bakom detta. Vi debatterar också ett förslag om att ta fram ett så kallat 3R-centrum, ett centrum som ska arbeta med att förfina, begränsa och ersätta djurförsök. Även det är jättebra. har länge varit pådrivande i för inrättandet av just ett 3R-centrum. Men på alla de andra otroligt viktiga områden där djur används och utnyttjas i blev det ingenting från regeringen. har regeringen efter påtryckningar – från många av oss i den här församlingen, från djurrätts- och djurskyddsorganisationer, från konsumenter, från engagerade medborgare – lovat att återkomma med något som de kallar ett förslag till en ny djurskyddslag. Ingen av oss här vet om det kommer en ny djurskyddslag från regeringen nu , men låt oss hoppas det. Avseende det som vi debatterar välkomnar som sagt förslaget om ett så kallat 3R-centrum. Det är viktigt. Mer än 700 000 djur utnyttjas och dödas i djurförsök i . Det är ungefär 2 000 råttor, möss, kaniner och många andra djur . Då har jag inte räknat med de ungefär fem miljoner fiskar som används i djurförsök . Det är alltså väldigt många djur. Det är mycket bra att vi har ett förslag om inrättande av ett 3R-centrum, som ska arbeta med att – hoppas jag – minska antalet djurförsök. Går det då verkligen inte att göra mer än just detta? Jo, det gör det. Till att börja med skulle jag vilja fråga representanterna från regeringspartierna: När får vi se det här 3R-centrumet i verkligheten? I regeringens förslag står det att det bör inrättas ett 3R-centrum. Så formulerar sig regeringen ofta, och det kan jag leva med. Men om man tittar noga ser man att det inte finns ett enda öre med i förslaget till inrättande av det här centrumet. Jag undrar: Hur ska man i kunna inrätta en ny organisation som ska arbeta systematiskt med att förfina, ersätta och minska djurförsöken ifall man inte får pengar? Det står i regeringens förslag att centrumet ska bildas inom ramen för ordinarie verksamhet. Därför säger vi i att det behövs nya resurser till 3R-centrumet. Vi anslår för det här centrumet och för att man ska upprätta en handlingsplan för att minimera antalet djur i djurförsök. En sådan handlingsplan är väldigt viktig. I det här betänkandet ser vi ett steg i rätt riktning, nämligen att regeringen föreslår att de myndigheter som sysslar med djurförsök ska arbeta systematiskt enligt 3R-principerna, alltså för att ersätta, förfina och minska antalet djurförsök. Det är jättebra, men jag frågar mig varför man inte tar med universiteten, som också sysslar med djurförsök. Och varför ålägger man inte också de privata företagen, som står för en väldigt stor del av djuren som utnyttjas i djurförsök i , att arbeta systematiskt med att minimera antalet djurförsök? Det behövs en separat handlingsplan för att minimera antalet djurförsök, och det behövs mer resurser. Men vi behöver också en helt ny myndighet som står på djurens sida. Därför föreslår att det inrättas en djuretisk ombudsman. Vi har haft en liknande sådan myndighet i . Något av det första som den borgerliga regeringen gjorde var att avskaffa den myndigheten. Motiveringen var att man inte ska ha onödiga myndigheter, att det kostar för mycket pengar och att myndigheten sysslade med saker som man inte behövde syssla med. Detta tycker jag låter märkligt, eftersom vi har en regering som har inrättat en mängd nya myndigheter. Den har till exempel inrättat en myndighet för att främja exporten av svensk krigsmateriel. Där finns det tydligen pengar. Det kan man prioritera. Men man kan inte prioritera djuren. Om man nu tyckte att arbetade på ett dåligt sätt borde man väl ha sett till att den fokuserade lite mer i sin verksamhet. Man skulle inte ha avskaffat den. Djuren vinner inte på att man avskaffade en myndighet som stod på deras sida. När jag säger att det behövs mer resurser till arbetet med att minska djurförsöken i vill jag understryka att den nationella kommitté för skydd av djur inom djurförsöken som finns i inom och som har forskare och andra intressenter knutna till sig också måste få resurser, så att den kan fullgöra sitt arbete. har man inte mer resurser än att man kan betala reseersättning för ledamöterna och att de i bästa fall kan få en lunch eller en kopp kaffe på sina möten. Men om den nationella kommittén ska kunna arbeta så systematiskt som vi vill måste det skjutas till resurser. I debatten kommer vi att höra att alla vill värna djuren. Det tror jag också. Ingen vill att djur ska fara illa. Men om man vill värna djuren på allvar handlar det också om att verkligen ta strid för dem. Då måste man i de interna budgetförhandlingarna i regeringen stå upp för djuren och säga att vi behöver mer resurser för att kunna arbeta systematiskt för djuren. Vi kanske inte kan sänka skatten för höginkomsttagare, storföretag och banker så mycket som vi har sysslat med, utan vi måste ha kvar pengar till djuren. Det behövs mer resurser. Som jag sade tidigare måste man säga klart och tydligt att det behövs myndigheter som står på djurens sida. Det är därför vi vill ha en djuretisk ombudsman. Det behövs en handlingsplan för att minimera antalet djurförsök som också inkluderar djurförsöken hos de privata företagen. Sist men inte minst behöver vi en ny djurskyddslag. Den djurskyddslag vi har har vi haft . Vi har en utredning med mängder av konkreta förslag. Jag hoppas att vi senare i vår får se ett konkret förslag från regeringen som innehåller en ny djurskyddslag. 190 (M): Vi debatterar miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 14 Ändringari djurskyddslagen. Regeringens proposition med samma namn tillsammans med tre följdmotioner och 17 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden utgör inramningen för denna debatt. Även om det är hela 14 beslutspunkter som detta betänkande är uppdelat i tänkte jag uppehålla mig vid tre områden: 1.Kriminaliseringen av sexuella handlingar med djur. 2.Det framtida arbetet med alternativa metoder till djurförsök. 3.Förenklingar i etiska godkännanden. Låt mig inledningsvis konstatera att i ska djur ha det bra. Genom att bifalla förslaget i detta betänkande kriminaliserar vi sexuella handlingar med djur. är djurplågeri förbjudet och förenat med straffansvar. Med denna lagändring utsträcker och förstärker vi djurskyddet. Man kan väl också med förlov säga att denna fråga varit rätt uppmärksammad. Ett tillkännagivande har lämnats till regeringen, frågan har utretts och vi har fått en proposition. Det har också varit uppmärksammade svar på interpellationer. Själva sakfrågan är debatterad inte minst i detta sammanhang ett antal gånger, och i denna del är vi också helt överens. Det är ingen hemlighet att det pågår djurförsök i . Det är svårt att hävda att frågan om forskning med försöksdjur är lätt. Det är svåra avvägningar som måste göras. Djuren ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdomar. är forskningen inom vissa områden direkt beroende av djurförsök. Ytterst handlar det om forskning på behandlingsmetoder för svåra sjukdomar, att vi får fram nya mediciner och om människors liv. Jag tycker därför att det är viktigt att understryka att den grundläggande principen för användning av försöksdjur i är den så kallade 3R-principen: att djurförsök inte får utföras om man kan använda någon annan metod, som inte inbegriper djur, för att uppnå de eftersträvade resultaten att så få djur som möjligt används att användningen sker på ett sådant sätt att djuren inte utsätts för mer lidande än absolut nödvändigt. Det handlar om att ersätta, minimera, förfina. får därför i uppdrag att bilda ett för 3R-frågor för samarbete, samverkan och utveckling av dessa frågor. Universitet, högskolor, myndigheter, företag och Organisationssverige är naturliga samarbetspartner för ett sådant centrum. Härutöver bör de myndigheter som är berörda av försöksdjursanvändning få i uppdrag att upprätta strategier för sitt 3R-arbete. Det gäller Havs- och vattenmyndigheten, Kemikalieinspektionen, , , och . Detta sammantaget är en förstärkning av 3R-arbetet. De forskningsanslag vi finansierar för utveckling av alternativa metoder till djurförsök fyller naturligtvis en viktig funktion. är det viktigt att dessa medel används effektivt, resultatinriktat och bidrar till att uppnå största möjliga nytta. Forskningsstödet ska därför utvärderas oftare än vad man gör och . Jag tycker också det är värt att i detta sammanhang konstatera att trots ökade kostnader för forskning har antalet djurförsök förhållit sig . Det betyder naturligtvis att arbetet med att ersätta, minimera och förfina i den delen har varit framgångsrikt. Vi forskar mer, men det är lika många djurförsök. Det svenska djurskyddet är starkt. Det är tydligt inte minst vad gäller den prövning som de djurförsöksetiska nämnderna gör. är det naturligt att de etiska prövningarna och nämndernas arbete ska fokusera på att lämna etiska godkännanden eller inte för nya projekt. Projekt som redan är godkända men där man vill genomföra tillägg eller ändringar som inte innebär en negativ inverkan på försöksdjurens situation föreslås därför kunna hanteras av djurskyddsorganen. Alla som använder, föder upp, tillhandahåller eller förvarar försöksdjur ska ha just ett djurskyddsorgan. Det ska bestå av en föreståndare, en försöksdjursveterinär eller expert, forskare och en representant för personalen som sköter djuren. På detta sätt avlastas de djurförsöksetiska nämnderna, och det bidrar till att djurskyddsfrågorna synliggörs och stärks. Men det innebär också att de planerade tilläggen eller ändringarna kan genomföras snabbare, vilket naturligtvis är till fördel för forskningen. Det leder till minskad administration, mindre tidsfördröjning och snabbare forskning. Detta tillsammans med att 3R-centrumet ska hjälpa till att samordnat höja kompetensen i de djurförsöksetiska nämnderna för ett stärkt djurskydd. kriminaliserar vi sexuella handlingar med djur. etablerar vi ett 3R-centrum. förenklar vi ändringar i etiska godkännanden. Med de orden yrkar jag bifall till utskottets förslag. 191 (V) replik: I regeringens proposition, som jag här håller i min hand, föreslår regeringen att myndigheter som är berörda av försöksdjursarbete ska stärka sitt 3R-arbete, det vill säga arbetet med att ersätta, minimera och förfina djurförsök, genom att ta fram strategier för det. De myndigheter som pekas ut är till exempel Kemikalieinspektionen, , , och så vidare. Jag tycker att det är väldigt bra. Det känns som att regeringen har lyssnat lite på när vi har talat om att det behövs handlingsplaner för att minimera antalet djur i djurförsök. Men jag är lite besviken på att man inte löper linan ut och ser till att alla som bedriver djurförsöksverksamhet omfattas av det systematiska 3R-arbetet. Jag skulle därför vilja fråga varför man i förslaget, som för övrigt står på s. 27 och framåt, inte tar med högskolor och universitet där det bedrivs mycket djurförsök och varför man inte också omfattar privata företag där det bedrivs väldigt mycket djurförsök. Det skulle jag vilja veta. Sedan skulle jag också vilja fråga angående kompetenscentrumet för 3R, som vi i välkomnar. Vi är självklart måna om att det upprättas inom rimlig tid och att det finns erforderliga resurser för att inrätta 3R-centrumet. Jag vill därför fråga , som kommer från det parti som innehar finansministerposten: Hur ska ni finansiera detta, och när får vi se 3R-centrumet i verkligheten? 192 (M) replik: Precis som sade framgår det av betänkandet att finansieringen ska ske inom det förvaltningsanslag som har . För framtiden är det så att varje budget är unik och behandlas i särskild ordning, i synnerhet om man har ett samlat förslag. Varför ska inte utbildningsanordnare, universitet, högskolor och så vidare omfattas av kravet på eller idén om handlingsplaner? Jag tycker ändå att det är viktigt att inledningsvis säga att vi har ett restriktivt regelverk kring djurförsök. Det har vi . Det är inte alla utbildningar som får använda sig av djurförsök, utan det ska finnas krav i läroplaner och annat. Om man håller försöksdjur på det sätt som jag föredrog tidigare ska man ha ett djurskyddsorgan. I djurskyddsorganets uppgift ingår bland annat att arbeta med ersättning, begränsning och förfining. Begränsning är nyckelordet i sammanhanget. Eftersom är så noga med att påpeka detta med resurser kan jag inte undgå att fråga vilka skatter han och avser att höja för att få fram alla dessa resurser. Jag tror att ordet resurser var det mest använda ordet i inlägg. Vilka skatter ska höjas, och vem ska betala det? Och framför allt: Vilket underlag finns för detta? Du måste naturligtvis prata ihop dig med dina kompisar. Vilka skatter ska höjas – blir det dina, Socialdemokraternas eller ? Eller blir det allas – ska vi lägga ihop dem? Det får du gärna svara på, . 193 (V) replik: Jag tackar för svaret. Jag ska svara på frågan om skatterna. Jag hade också en konkret fråga: När får vi se 3R-centrumet i verkligheten? Jag skulle även vilja fortsätta med frågan om finansiering. Eftersom 3R-centrumet ska inrättas inom ramen för ordinarie verksamhet kan jag inte tolka det på annat sätt än att verket måste dra ned på något annat för att ha råd att inrätta kompetenscentrumet för 3R. kanske kan svara på vad ska dra ned på. Jag tycker att detta är väldigt olyckligt, för vi behöver mer pengar till djurskyddet. Vi i har anslagit 15 miljoner extra för att arbeta systematiskt med att minimera och förfina djurförsöken i . Vi har därutöver anslagit 15 miljoner för inrättandet av en djuretisk ombudsman. Det är helt och hållet finansierat i vår budget. Vi måste erkänna att det är ganska lätt att finansiera det, eftersom vi inte köper de stora skattesänkningar för storföretag, banker och redan välbeställda människor i som och de borgerliga har gjort under de de har styrt. Jag skulle också vilja fråga om de strategiska planer för 3R som våra myndigheter ska arbeta med. De omfattar inte privata företag eller universitet. säger att universiteten har djurskyddsorgan. Det är bra att man har infört sådana krav, men jag tycker att man borde vara konsekvent och säga att även de ska ha strategiska planer för 3R, precis som de privata företagen. Varför inför man inte det? 194 (M) replik: När får vi se 3R-centrumet? Ja, det arbetet vidtar . Först ska vi behandla betänkandet. Sedan har vi den konstitutionella ordningen och det sätt på vilket riksdag och regering förhåller sig till varandra. Vi har att vänta på de beslut, förordningar, regleringsbrev eller annat som regeringen kommer att hantera detta genom. Sedan säger att om man ska göra som vi har sagt, det vill säga finansiera detta inom ramen för förvaltningsanslagen, innebär det att man måste dra ned på något annat. Så är det inte. Varför måste man det? Det finns naturligtvis möjlighet att göra effektiviseringar. Inte minst brukar nämna möjligheten till produktivitetshöjningar i offentlig sektor när de pratar om arbetstidsförkortning. Det borde gälla i det här fallet också. säger slutligen att de har finansierat allt. Ja, det är möjligt att har finansierat det, men det är inte så att budget allena kommer att gälla. Den måste inkorporeras och de måste samarbeta med de andra rödgröna partierna. Vilka skattehöjningar får vi då? Den frågan ställde jag utan att få något svar. har nämligen en debatteknik där han bara svarar för sig själv, medan vi tar ansvar för en helhet. Om inte annat tycker jag att det hade varit ärligare mot väljarna att beskriva helheten och hur man vill göra. 195 (FP): Min och förväntan har varit mycket stor på att alliansregeringen ska ta ytterligare steg framåt på djurskyddsområdet. Därför ser jag fram emot att snart och äntligen få debattera förslag om en ny djurskyddslag, med utgångspunkt i utredning. Dagens betänkande rör endast några – men inte desto mindre väsentliga – ändringar i djurskyddslagen, bland annat sexuella handlingar med djur och djurförsök. Att har ett starkt och gott djurskydd i jämförelse med åtskilliga länder råder det nog ingen tvekan om. Det är dess värre också oomtvistat att det trots detta uppdagats missförhållanden, varför behov finns av regelverk och sanktioner, ägaransvar och utökad insikt kring djurs naturliga beteenden. Mycket av detta kommer att klargöras i djurskyddspropositionen, där ett helhetsgrepp kommer att tas. En stor majoritet i delar regeringens bedömning att frågan om sexuella handlingar med djur ska läggas in under djurskyddslagen. Djurskyddslagstiftningen ska vara förebyggande och bygga på att djur hanteras respektfullt. Djurskyddslagstiftningens övergripande syfte enligt 1 §, som kan uppfattas som en portalparagraf, är att djur ska hanteras väl och skyddas mot onödigt lidande. Att göra ytterligare en förstärkning gällande sexuella handlingar mot djur är både välkommet och bra. En annan fråga som har engagerat många i såväl som andra partier handlar om försöksdjur. Den grundläggande princip vi har hört upprepas här ett antal gånger, herr talman, den så kallade 3R-principen – replacement, reduction, refinement, alltså ersätta, begränsa och förfina – innebär att djurförsök inte får utföras om man kan använda en annan, djurfri metod för att uppnå resultatet. Där har vi regionala djurförsöksetiska nämnder som gör bedömningen. Men det är fortfarande så att djurförsök är en förutsättning för att finna behandlingsmetoder för svåra sjukdomar. Vi lever i en värld där detta är nödvändigt. Glädjande nog sker det en viktig utveckling på området.