prot · H109104 · 2014-04-28 00:00:00 — 1 § Meddelande om inlämnande av interpellationer Förste vice talmannen meddelade att talmannen efter samråd med gruppledarna fastställt att sista tidpunkt för inlämnande av interpellationer för besvarande under innevarande skulle vara . 2 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Förste vice talmannen meddelade att val av justitieombudsmän skulle tillkomma . Därefter skulle votering äga rum. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:426 Till Interpellation 2013/14:426 Åtgärder med anledning av kritik mot riskkapitalförsörjning av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. (C) Enligt uppdrag 2013/14:443 Till Interpellation 2013/14:443 Varsel hos och förutsättningarna för godstrafik på järnväg av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. (M) Enligt uppdrag 2013/14:448 Till Interpellation 2013/14:448 Avregleringen av apoteksmarknaden av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (KD) Enligt uppdrag 2013/14:449 Till Interpellation 2013/14:449 Landsbygdsprogrammet av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor i . Landsbygdsdepartementet (C) Enligt uppdrag och rättschef 4 § Anmälan om faktapromemoria Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2013/14:FPM70 Direktiv om mjölkproteinerna kaseiner och kaseinater KOM(2014) 174 till miljö- och jordbruksutskottet 5 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Propositioner 2013/14:222 till justitieutskottet /14:223 till trafikutskottet /14:225 till civilutskottet Skrivelse 2013/14:196 till finansutskottet Motioner 2013/14:Ub16–Ub19 till utbildningsutskottet /14:MJ24–MJ27 till miljö- och jordbruksutskottet /14:U27 och U28 till utrikesutskottet /14:A11 till arbetsmarknadsutskottet /14:MJ20 till miljö- och jordbruksutskottet /14:Sf25–Sf27 till socialförsäkringsutskottet /14:MJ17–MJ19 och MJ21–MJ23 till miljö- och jordbruksutskottet EU-dokument KOM(2014) 144 till justitieutskottet KOM(2014) 164 till socialförsäkringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2014) 219 till socialutskottet KOM(2014) 221 till arbetsmarknadsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 6 § Ärenden för förnyad bordläggning Följande dokument bordlades för : betänkanden /14:JuU26 och JuU28 betänkande 2013/14:KU27 betänkanden /14:SoU19 och SoU21 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2013/14:MJU21 7 § Genomförande av energieffektiviseringsdirektivet betänkande 2013/14:NU18 Genomförande av energieffektiviseringsdirektivet (prop. 2013/14:174) föredrogs. Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 1 (S): Denna debatt handlar om näringsutskottets betänkande 18, och vi behandlar regeringens proposition Genomförande av energieffektiviseringsdirektivet samt de fyra följdmotioner som den propositionen har givit upphov till. Låt mig inledningsvis yrka bifall till reservation 2. Det är en reservation som är gemensam för Socialdemokraterna, och . stod jag i den här talarstolen och inledde en annan energipolitisk debatt med att konstatera: är i många avseenden ett energi- och elberoende land. Vårt geografiska läge och därav följande klimat, det svenska näringslivets struktur och ett i övrigt relativt sett högteknologiskt samhälle är några av omständigheterna som medverkar till detta. För att effektivisera debatten duger detta utmärkt som bakgrund även till dagens energipolitiska debatt. Det här betänkandet och den proposition som ligger till grund för det baseras alltså på EU:s direktiv för energieffektivisering fram och vad anser sig behöva vidta för åtgärder för att klara sina åtaganden. Det handlar om vad som behövs, exempelvis i form av lagstiftning, för att vi ska klara våra åtaganden 2020 ha en effektivare energianvändning än . Det kan vara viktigt att påminna sig om detta efter den debatt som har varit nu i närtid, om huruvida EU ska anta bindande mål för energieffektivisering för tiden . Det är en debatt där regeringen och allianspartier intar en egendomlig, närmast obegriplig inställning om att bindande mål på det här området är något som inte behövs . Jag tror och hoppas att dagens debatt kommer att bidra till att visa hur oerhört fel man har hamnat i det avseendet: Utan bindande mål kommer inga konkreta resultat att nås. Fast på det här området känner jag dock en viss optimism. Mycket talar för att EU kommer att besluta om bindande mål, även för energieffektivisering efter 2020. Det återstår att se på vilken nivå. Det är nog klokt om den tar in det i sin planering. Låt oss redan här och slå fast att energieffektivisering är en grundläggande och näst intill avgörande del av den framtida energipolitiken, i , inom EU och också globalt. Det handlar om att använda, inom viktiga och stora delar, ändliga resurser med stor försiktighet. Det handlar om att värna klimat och miljö. Vi socialdemokrater är övertygade om att en ökad effektivisering och ett bättre nyttjande av energin inte bara bidrar till en bättre klimat- och miljöpolitik utan också stärker den svenska konkurrenskraften. Om svenska företag lyckas i utvecklingen av ny energieffektiv teknik kan detta dessutom bidra till att skapa många nya arbetstillfällen i och skapa nya exportmöjligheter. Propositionen tar upp ett stort antal förslag baserade på de olika artiklarna i EU:s direktiv. Låt mig här peka på några av dem och vad vi socialdemokrater anser behöver göras, både för att klara kraven och för att klara de utmaningar som finns på detta område. Ett av dem finns i artikel 8.4 och handlar om energikartläggningar i stora företag. Det är ett bra initiativ, men det är alldeles för tandlöst, anser vi. Bland annat tycker vi att definitionen av stora företag i detta avseende är tveksam. I ljuset av det framgångsrika PFE-programmet i , som vi just nu tvingas fasa ut på grund av och de vackra löften regeringen ställde ut om att lägga fram ett nytt program, omfattande större delar av industrin, känns detta förslag som oerhört tunt. Kravet på regeringen att återkomma till med ett förslag på PFE 2.0 kvarstår från vår sida. Svensk industri behöver ett nytt program för energieffektivisering, så slösa inte bort den möjligheten! Det behövs inte mer utredande – det behövs att regeringen agerar nu! Enligt artikel 9.1 ska individuell mätning ske av bland annat el, fjärrvärme och varmvatten för hushållsbruk. Regeringens bedömning, efter mycket tydlig kritik från en stor majoritet av remissinstanserna, är att individuell mätning av exempelvis värme, kyla och tappvarmvatten kan och ska ske när det är tekniskt möjligt och kostnadseffektivt. Samma sak gäller vid ombyggnad. Vi socialdemokrater välkomnar det ställningstagandet och delar den uppfattningen. Men med detta sagt, och kopplat till artikel 4 i direktivets krav när det gäller renovering av byggnader, vill vi understryka behovet av en långsiktig nationell strategi för att få i gång renovering och upprustning av beståndet av bostadshus och kommersiella byggnader. Denna sektor står för ungefär en tredjedel av den samlade energiförbrukningen. Vi vet att det finns en oerhört stor, outnyttjad besparings- och effektiviseringspotential här. Mest påtagligt blir detta naturligtvis när det gäller bostäder. Behovet av att staten tar ett ansvar för upprustningen av miljonprogrammet är uppenbart. Vinsterna i form av energieffektivisering, nya arbetstillfällen och en förbättrad bostadsstandard för hundratusentals människor talar sitt tydliga språk. Tyvärr tvingas vi även här konstatera att regeringen är helt utan några som helst förslag. Det är beklagligt ur många avseenden. Vi säger: Vänta inte, agera nu! Jag ska säga några ord också om energieffektivisering inom den offentliga sektorn. Här finns i artiklarna 5 och 6 en rad regler och krav. Vi vill från vår sida understryka att den offentliga sektorn ska vara en föregångare på detta område. Att använda sin roll som stor upphandlare och att med tydligt uttalad innovationsupphandling främja energieffektiva lösningar ska vara en självklarhet. Ett område som vi har lyft fram som ett exempel är belysningsområdet. Avslutningsvis: I artikel 7.1 stipuleras förutsättningarna för ett kvotpliktssystem på energieffektiviseringsområdet. Det handlar om att distributörer, företag som säljer energi i detaljistledet, också ska vara med och ta ansvar för att uppnå en ökad effektivisering i slutanvändarledet. Det är ett i grunden marknadsbaserat system som brukar kallas för vita certifikat. Men, fru talman, regeringen avvisar modellen med vita certifikat. Efter en lång rad uppräkningar av diffusa motiv, och trots sin extrema, nästan religiösa övertro på marknaden och marknadens mekanismer i alla möjliga och omöjliga sammanhang, anser regeringen tydligen att marknaden inte duger . Vi socialdemokrater delar inte den uppfattningen när det gäller att finna incitament för en nödvändig effektivisering där också energimarknadens aktörer måste ta sitt ansvar. Vi är övertygade om att vita certifikat enligt denna modell leder till att största möjliga energieffektivisering kommer att genomföras till lägsta möjliga kostnad. Vita certifikat kommer att bidra på ett kraftfullt sätt till ökad effektivisering och att de därför är ett viktigt inslag i det arbete som ligger framför oss på det här området. Energieffektivisering, ibland omnämnd som det största bränslet, är grundläggande för att vi ska klara många av de utmaningar som vi står inför. Klimat- och miljöfrågorna visar på det. Energipolitikens i det närmaste obehagliga inslag av säkerhetspolitik i vår omedelbara närhet, såväl geografiskt som , i just de här dagarna visar på det. En del är gjort och uppnått. Det mesta återstår att göra. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 2. 2 (MP): Ett gammalt talesätt säger att den bästa energin är den som inte behöver produceras. Det har aldrig varit mer sant än , när världen söker lösningar på klimatutmaningen. Den senaste rapporten från FN:s klimatpanel, IPCC, säger att det är bråttom men möjligt att nå tvågradersmålet. Vägen dit går genom stora satsningar på energieffektivisering och på att byta ut fossil energi mot förnybar. bör, enligt FN:s klimatpanel, fokus vara på energieffektivisering. Att använda energin smartare och därmed kunna minska energianvändningen är helt avgörande för om vi kommer att kunna nå våra klimatmål. Att använda energin klokt ger också stora vinster för miljön, människors plånböcker och konkurrenskraft. Tyvärr är potentialen i stora delar outnyttjad. Att låsa upp de knutar som hindrar lönsamma investeringar i energieffektivisering är även en nyckel för att skapa ett hållbart energisystem, baserat på förnybar energi. är ett av de länder i världen som använder mest energi per person. Det hänger delvis samman med ett kallt klimat, en relativt stor industri och stora avstånd. Men det räcker inte som förklaring. En starkt bidragande orsak är även en tradition av låga elpriser och avsaknad av politik för energieffektivisering. Vissa bedömare menar att vi i skulle kunna spara så mycket som hälften av den energi vi använder. Men arbetet med energieffektivisering går trögt i både och . EU:s mål om minskad energianvändning till 2020 blir svårt att uppnå om inte mer görs än . Det är bakgrunden till att EU nu har lagt fram ett direktiv för hur medlemsländerna ska bidra till att minska energianvändningen. Men när alliansregeringen nu lägger fram sitt förslag om hur ska bidra är det tydligt att man försöker komma undan så lätt det går. beklagar att regeringen väljer att se energieffektivisering som någonting man försöker undvika. EU:s energieffektiviseringsdirektiv gav en möjlighet att ta ett övergripande grepp för minskad energianvändning. Men regeringen har valt den enklaste vägen ut när det gäller de frågor som EU har lyft upp. Regeringen petar i mindre frågor. Men de stora åtgärderna, som skulle kunna läggas fram, lämnas åt sidan. De förslag som regeringen i propositionen har lagt fram om energikartläggning för stora företag, kvalificeringssystem för energitjänster och individuell energimätning i de fall det är kostnadseffektivt ser vi övergripande positivt på. Men regeringens förslag är på marginalen, sett till de möjligheter som finns för energieffektivisering. Att anta ett ambitiöst mål för minskad energianvändning är det viktigaste för att skapa förutsättningar för energieffektiviseringsarbetet. borde, precis som , anta ett mål om minskad energianvändning. Målet måste vara att energianvändningen kan minska även när ekonomin växer. , och föreslår att ska ha ett mål om ett ambitiöst och långsiktigt arbete för minskad energianvändning. Det är en politik som överensstämmer med IPCC:s rapport om att ta klimatansvar. har också fått kritik från EU-håll när det gäller hur alliansregeringen vill hantera frågan om energieffektivisering. Energy Coalition är en sammanslutning av branschorganisationer för energieffektivisering och miljöorganisationer som granskat alla medlemsländers planer för energieffektivisering och hur länderna planerar att uppnå direktivets krav om 1 ½ procents årlig energibesparing. pekas ut som ett av de länder som får kritik. Kritiken gäller felaktiga beräkningar av målet, ogiltiga åtgärder och inräknande av energibesparingar som ändå skulle ha gjorts. Medan regeringens förslag till åtgärder gapar tomt föreslår åtta konkreta förslag som gör reell skillnad för klimatet, hushållens ekonomi och industrins konkurrenskraft. Vi vill att inför vita certifikat, precis som EU förordar. I ett system med certifikat måste elleverantörer medverka till att elanvändningen effektiviseras med en viss andel av den mängd el de säljer. Det är valfritt för bolagen att genomföra åtgärderna själva eller att köpa intyg, vita certifikat, från andra aktörer som visar att de minskat energianvändningen. Vilka investeringar, till exempel byte till treglasfönster eller elsnåla vitvaror, som ger rätt till försäljning av vita certifikat är upp till att bedöma. Marknaden gör att de billigaste effektiviseringsåtgärderna efterfrågas, vilket ger möjlighet att styra resurserna till de mest kostnadseffektiva besparingsåtgärderna. Alla internationella erfarenheter visar att ett system med vita certifikat är effektivt och fungerar som drivkraft. För att hjälpa industrin att minska sin energianvändning har det funnits ett program för energieffektivisering, det så kallade PFE-programmet. Det finns fortfarande stor potential att minska industrins energianvändning och därmed stärka konkurrenskraft. Vi vill därför att ett liknande program införs igen. vill minska energianvändningen i bostadssektorn och därmed hushållens energikostnader. Jag är av övertygelsen att människor och företag som får större makt över sin energisituation använder energin klokare och mer sparsamt. har människor i praktiken inga andra möjligheter att reagera på det elpris som erbjuds än att avstå från att använda el. Möjligheterna att kontrollera, eller ens förstå, sin elanvändning är små. Om elkunderna kunde läsa av sin elmätare och elpriset kontinuerligt skulle många anpassa sin användning av el till de tider då elen är billigast. Därför vill att alla hushåll får timmätning. En stor del av hushållens elkostnader består av fasta kostnader, så konsumenterna kan i praktiken inte påverka elkostnaderna annat än genom att minska sin elanvändning. De fasta delarna av elräkningen försvagar därför incitamentet för energieffektivisering. För att man ska få bättre styrning bör de fasta kostnaderna i stället bakas in i den rörliga kostnad som bolagen tar ut av sina kunder. Det finns en stor potential i att göra energideklarationen till ett aktivt verktyg som ger ordentliga resultat i form av minskad energianvändning. För att energideklarationen ska bli ett effektivt verktyg bör den innehålla förslag på åtgärder för minskad energianvändning. För att en nödvändig energieffektivisering ska uppnås föreslår att åtgärdsförslagen ska baseras på varje verkliga förutsättningar och att man ska införa ett mål om att man med de här förslagen, om möjligt, ska kunna halvera byggnadens energianvändning. Byggbranschen bygger hus som använder långt mindre energi än vad som är tillåtet enligt regeringens riktlinjer. vill att det fastställs mål om att de nya hus som byggs ska ligga på omkring passivhusstandard. Då skulle branschen få en tydlig signal om åt vilket håll man bör utveckla tekniken, och äldre byggtekniker skulle fasas ut. ligger byggbranschen långt före regeringens politik. Regelverket när det gäller krav på energianvändning vid byggnation styr mot ökad elanvändning för uppvärmning, eftersom man endast utgår från köpt energi i stället för krav på byggnadens energiprestanda. Att använda el för uppvärmning är ineffektivt och leder till högre elpriser , när det är kallt. Det här bör ändras genom att tar fram nya byggregler som utgår från husets energibehov i stället för köpt energi, vilket styr fel . saknas ofta pengarna för att göra en större investering även om den är lönsam . Vi föreslår därför att , som många andra länder, inför en statlig investeringsfond. Från denna kan företag som arbetar med energieffektivisering låna för att göra energieffektiviseringar direkt hos kund mot en avbetalning utifrån den insparade el- eller värmekostnaden. Detta var åtta konkreta förslag från på hur skulle kunna minska energianvändningen. Detta står mot regeringens passivitet i frågorna om energieffektivisering. ser energieffektivisering som avgörande för att nå klimatmålen, minska hushållens och industrins energikostnader samt stärka konkurrenskraft. Jag yrkar bifall till reservation 2. 3 (SD): I frånvaro av vår ordinarie ledamot i utskottet har jag tagit mig hit endast i syfte att yrka bifall till reservation, reservation nr 1 i betänkandet, av . 4 (V): När vi ska debattera energieffektiviseringsdirektivet konstaterar jag att detta är den sista energipolitiska debatt som näringsutskottet kommer att ha i kammaren. Resterande energipolitiska betänkanden kommer inte att debatteras. Därför finns anledning att se över vad regeringen har åstadkommit . Låt mig börja med de prognoser som finns för utvecklingen i världen. De pekar på att det runt 2050 kommer att finnas ungefär 9 miljarder människor. Det är människor som kommer att efterfråga varor, tjänster och billig energi. Detta ska ses i perspektivet att hela den ekonomiska utvecklingen förskjuts från de gamla industriländerna i och mot . Konkurrensen kommer att öka betydligt för våra råvaror och tillgången på billig energi. För att möta den klimatutmaning vi står inför behövs det mer förnybar energi. Det behövs mer energirelaterad forskning. Framför allt behöver vi jobba med energieffektivisering – det som en del kallar det glömda bränslet. IEA, energibyrån, skriver i den senaste rapporten, publicerad , att fossila bränslen kommer att öka med ungefär en tredjedel utifrån nivå – om inget görs, alltså om vi fortsätter att producera varor och tjänster och konsumera så som vi gör . I ett perspektiv där klimatutmaningarna är påtagliga, där vi kan se effekterna framför allt i de fattiga länderna, måste vi också inse att något behöver göras. Det framgår också vidare i rapporten att det går att klara både konkurrenskraften och klimatutmaningen. Det heter alltså energieffektivisering. IEA menar i rapporten att förslagen är billiga och klimatriktiga och att de kommer att stärka konkurrenskraften bland industrier. Vad har regeringen gjort? Hur ser regeringen på politiken? Låt oss se på de klimatmål regeringen har satt upp utifrån EU:s direktiv. finns i princip ingenting. Det finns inga bindande mål för energieffektivisering. Regeringen har sålt utsläppsrätterna så att andra länder kan fortsätta att spy ut koldioxid. Regeringen har slopat CO2-skatten för kraftvärme. investerar i kolkraftverk, och pensionsfonderna investerar i oljebolag. Allt sker med regeringens goda minne. Inte att förglömma: Löftena om klimatinvesteringar i fattiga länder är slopade eller har blivit ingenting. Därför är det med spänning som man läser betänkandet och propositionen. Det står i artikel 7 i EU-direktivet att det ska sparas 1 ½ procent av använd energi. Det ska bli . Det är ingenting nytt. Detta fastställdes i samband med 2020-målen. Det har diskuterats i kammaren vid åtskilliga tillfällen. Med tanke på regeringens politik har mina förväntningar på regeringens proposition och utskottets betänkande uppfyllts till fullo. Det blev ingenting. Det blev en tummetott, trots de möjligheter som finns. Den kilowattimme som aldrig produceras är den billigaste och mest miljövänliga. Så sade i en debatt med mig /09. Detta har upprepats vid åtskilliga tillfällen av de borgerliga ledamöterna. Visst är det så. Men var är politiken? Det är en fråga som jag måste ställa till regeringens representanter. Det blir tomma ord. Vad är huvudförslaget? Jo, man säger att det ska bli en minskad energianvändning med till 2020. Men det räcker inte. Siffran är kopplad till ett intensitetsår. Det blir en koppling till den ekonomiska tillväxten. Det innebär i värsta fall att energianvändningen kommer att öka , givet att tillväxten också ökar. Hur kan man styra till ett mål där EU-direktivet säger något helt annat än vad regeringen föreslår? För mig är det obegripligt. Jag kan inte påstå att jag är besviken på regeringens politik, men det är med sorg som jag ser bristerna på åtgärder från regeringens sida. Det är alldeles som om man inte ser vad som händer. Man gör som strutsen, det vill säga stoppar huvudet i sanden och låtsas som att omvärlden inte finns, att klimatutmaningarna ligger någon annanstans i världen och inte drabbar oss. Visst går det att göra annorlunda. Visst går det att med hjälp av politik klara klimatutmaningen, spara energi och klara konkurrenskraften för svensk industri. Vad säger de rapporter som finns? säger att det går att halvera energianvändandet i fastigheter med hjälp av lönsamma åtgärder – bara politiken finns. De har också föreslagit inom vilka områden. av svensk energi används just i fastigheter och byggnader, till en kostnad av 150–. Utslaget per hushåll och person är det per person och år. Det finns alltså en potential att spara pengar och energi, vilket är bra för klimatet. har i tidigare debatter föreslagit åtgärder för halverande av energianvändning i fastigheter. Byggbranschen är också inne på samma linje och pekar i sina rapporter ut tio förslag på hur energianvändningen kan minska. Det gör branschen med utgångspunkt i att konkurrenskraften ökar om man får den typen av förslag från regeringens sida. har i en rapport pekat på ungefär samma saker. Det går att vidta åtgärder inom energieffektivisering så att svenskt näringsliv kan öka sin konkurrenskraft. Vi har föreslagit att något ska komma efter Programmet för energieffektivisering inom industrin. IPCC, FN:s klimatpanel, har lämnat tre rapporter om klimatets påverkan på människor. Av rapporterna ser man att det är människan som är orsaken till klimatförändringarna. Effekterna av det drabbar framför allt de fattiga länderna först. Det tredje som sägs i rapporterna att det faktiskt går att göra någonting åt utvecklingen om den politiska viljan finns. Man säger att det handlar om energieffektivisering. Det är vad det handlar om: det glömda och största bränslet. Därmed yrkar jag bifall till reservation 2. 5 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Energi är liv. Energi är förutsättningen för vårt välstånd och vår tillväxt. Men energi ska användas på rätt sätt, och vi ska använda energikällor som inte bidrar till klimatförändringar.