prot · H10979 · 2014-03-06 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. 2 § Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan Talmannen meddelade att skulleinterpellationssvar utgå samt att skullebordläggningsplenum äga rum. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:302 Till Interpellation 2013/14:302 Sänkning av studiebidraget av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan tidigare inbokade engagemang och resor. Interpellation 2013/14:306 Till Interpellation 2013/14:306 Sänkningen av statsbidragen till kommunerna av (S) Interpellationen kommer inte att kunna besvaras inom föreskriven tid. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2013/14:310 Till Interpellation 2013/14:310 Uppsägningar på Arbetsförmedlingen av (S) Statsrådet besvarar interpellationen . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2013/14:313 Till Interpellation 2013/14:313 Nedskärningar på av (S) Statsrådet besvarar interpellationen . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef 4 § Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Skrivelse 2013/14:109 till socialförsäkringsutskottet 5 § Marknadskontroll av varor och annan närliggande tillsyn betänkande 2013/14:NU11 Marknadskontroll av varor och annan närliggande tillsyn (prop. 2013/14:49) föredrogs. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 10 §.) 6 § om staten på elmarknaden betänkande 2013/14:NU9 om staten på elmarknaden (skr. 2013/14:21) föredrogs. 1 (S): ska vi debattera regeringens skrivelse med anledning av om staten på elmarknaden. Det är en mycket viktig rapport som dess värre innehåller en ganska stor portion kritik mot regeringens sätt att styra insatserna för att elöverföringen i ska fungera. Det är en kritik som är särskilt viktig att analysera eftersom det handlar om en samhällskritisk verksamhet, livsnödvändig för både hushållen och företagen i vårt land. Dess värre måste vi nu debattera den här rapporten tillsammans med en lång rad motioner som även de innehåller förslag på många viktiga områden inom energipolitiken. Vi beklagar det förfaringssättet eftersom vi anser att om statens roll på elmarknaden har en så stor tyngd att den borde ha förtjänat en helt egen debatt i . Med detta sagt, herr talman, vill jag inleda med att klargöra att vi självfallet står bakom samtliga våra reservationer men att jag här för tids vinnande endast yrkar bifall till reservation 1. Så till dagens ämnen och först till . Regeringens styrning av har varit för passiv. Kapaciteten för överföring av el är fortfarande otillräcklig. Tillståndsprocesserna för nätutbyggnad har tagit och försenat viktiga investeringar. har funnit brister i de statliga insatserna på flera områden som har betydelse för elöverföringen. Förutom bristerna i styrningen av och i tillståndsprocesserna för stamnätsutbyggnad pekar man på brister i tillsyn av kvaliteten i elöverföringen och av regeringens styrning av Svenska kraftnäts investeringsplaner. konstaterar dess värre också att regeringens rapportering till oss här i har varit bristfällig. Sammantaget menar vi att kritik är så allvarlig att bör göra ett tillkännagivande till regeringen om behovet av att skapa en effektiv styrning av Svenska kraftnäts investeringsplanering, att förbättra tillsyn över kvaliteten i elöverföringen och att förbättra rapporteringen till . Vi ser också med oro på regeringens onyanserade tro på en ökad internationalisering av den nordiska elmarknaden. I verkligheten går nämligen utvecklingen åt ett helt annat håll när det handlar om både produktion och investeringar i distribution. kan inte ensidigt bygga ut överföringsförbindelser och därmed riskera att få importera högre kontinentala elpriser. Den integrerade europeiska energimarknaden , som är målet, är fortfarande mycket långt borta. Vi menar därför att vi nu bör prioritera fortsatta investeringar i den nordiska elmarknaden, och vi ser som en naturlig del av denna. Så till behandlingen av alla inkomna motioner och först till frågan om elcertifikatssystemet. I betänkandet synliggörs, tror jag, den största skillnaden mellan regeringens ambitionsnivå för utbyggnaden av förnybar el och S, V:s och MP:s gemensamma uppfattning. Regeringen nöjer sig med att låsa sig vid målet om till 2020 medan vi socialdemokrater tillsammans med Vänstern och har en betydligt högre ambition än så. Vi vill höja målsättningen för förnybar elproduktion till och dessutom staka ut en målsättning för att nå 2030. Vi beklagar djupt att regeringen är så passiv i denna viktiga fråga. Varför är det så? Jag hoppas att dagens debatt kan ge svaret på varför regeringen har en så passiv hållning i den här frågan. Betänkandet handlar också om mätning och debitering av el. Den stora frågan här är synen på nettodebitering som en möjlighet att stimulera småskalig produktion av förnybar el genom till exempel vindsnurror och småskaliga solcellsanläggningar. Regeringen har landat i uppfattningen att nettodebitering strider mot EU-rätt och utreder i stället ett system med skattereduktion för förnybar, småskalig elproduktion. Men eftersom varken regeringen eller riktigt kunnat klargöra varför det skulle strida mot EU-rätt förespråkar vi alltjämt ett system med nettodebitering. Det är för övrigt ett system som används i flera medlemsstater i EU och ger ökad tydlighet och starkare incitament för att ändra kundernas beteende. Vi vill också att nettodebiteringen ska omfatta andelsägande i till exempel vindkrafts- och solcellsparker – annars utestänger vi ju stora delar av den svenska befolkningen från möjligheten att använda nettodebitering. passivitet har regeringen nu aviserat att det ska komma ett förslag till lösning av de så kallade tröskeleffektsproblemen. Det handlar om hur man ska lösa frågan om hur de höga nätanslutningskostnaderna ska hanteras för att vi ska få in förnybar elproduktion i systemet. Det här är något som till exempel kraftigt försvårar utbyggnaden av havsbaserad vindkraft. Vi anser dock, i likhet med , att det finns motiv för att göra en tydlig beställning till regeringen av ett förslag på lösning av den problematiken. Som jag nämnde inledningsvis riktar kritik mot tillståndsprocesserna för utbyggnad av ledningsnätet. Vi vill därför att det genomförs en översyn av dem för att skapa snabbare och enklare beslutsprocesser. Vi vill också att signalerar en positiv hållning till utvecklingen av smarta nät. När det gäller indelningen av i fyra elområden, vilket har debatterats flitigt, vill jag nöja mig med att konstatera att tillvägagångssättet nu är föremål för prövning av KU, . Jag kan dock konstatera att också har uppmärksammat detta och pekar på att det saknas bestämmelser om hur ska informeras då EU startar en process mot svenska myndigheter och att regeringen därför rimligen borde vidta åtgärder. bör också uppmana regeringen att se över systemet med elprisområden. Slutligen vill jag nämna att vi ser med oro på att tillsynsarbete inte har fungerat tillfredsställande, vilket framhålls i . Detta är särskilt allvarligt eftersom ett sämre underhåll påverkar elöverföringen negativt och är till nackdel för den elintensiva industrin. Vi håller därför fast vid vårt krav på att ska få ett övergripande ansvar för frågorna inom energisystemet. Som jag sade inledningsvis beklagar vi att om staten på elmarknaden inte blir föremål för en fristående debatt i kammaren. De brister som man har uppmärksammat när det gäller regeringens passiva styrning av är mycket allvarliga. Överföringskapaciteten i det svenska stamnätet är fortfarande inte tillräcklig. Såväl industrin som hushållen riskerar att drabbas. Så kan vi inte ha det. I grund och botten äventyrar det konkurrenskraft. 2 (MP): diskuterar vi många viktiga förslag som tar oss närmare målet om förnybar energi. vill att all vår energi ska komma från förnybara energikällor som sol, vind, skog och vatten. Det snabbaste, miljövänligaste och billigaste är alltid att energieffektivisera för att minska energianvändningen. I det betänkande vi nu diskuterar ingår väldigt många frågor. Jag väljer att fokusera på två förslag som en ny regering vill införa och två förslag som jag tror är väldigt viktiga för dem som följer den här debatten. kommer ungefär hälften av energi från förnybara källor. Det innebär också att hälften av vår energi fortfarande lämnar klimatutsläpp eller radioaktivt avfall till våra barn. Men det behöver inte vara så. Med unika möjligheter – bra vindlägen, långa kustremsor och gott om skog och vattenkraft i kombination med framgångsrika företag och forskning – kan vi bli fria från fossil energi och kärnkraft. Det finns mycket att göra för en ny regering efter . Energibranschen förtjänar långsiktiga spelregler och en inriktning för energipolitiken. För att klara konkurrenskraften och miljöutmaningen behövs besked till alla dem som deltar i energiomställningen. Med alliansregeringen saknas besked om energipolitiken , och det är bara bort. Det är inte långsiktighet. behövs långsiktighet i både beslut och politiskt innehåll. För att ge tydliga förutsättningar för den förnybara energin att växa behövs en höjd ambitionsnivå och förlängning av elcertifikatssystemet. Den förnybara energin ges ett ekonomiskt stöd via gröna elcertifikat, som är ett teknikneutralt stöd till den som bygger ny förnybar energi. Sedan systemet infördes har det mesta av stödet gått till bioenergi och vattenkraft. Det sprids i debatten en hel del felaktigheter om elcertifikatssystemet. Ett exempel är att vindkraftsutbyggnaden påstås ha varit dyr. Men det är tvärtom: visar att utbyggnaden av vindkraft har varit en ren vinstaffär för både hushåll och företag. Kostnaden för elcertifikaten har med råge kompenserats av att elpriserna sjunker när det byggs mer elproduktion. Detsamma gäller framöver. Byggs mer förnybar energi kommer elpriserna att fortsätta sjunka. Förutom att mer förnybar energi kan ersätta kolkraft och kärnkraft är det alltså bra för konkurrenskraft och hushållens ekonomi. , och är därför eniga om att höja nivåerna. Dagens system är baserat på målet om ny förnybar el . Det är för lågt satt och hämmar fortsatt utbyggnad av förnybar energi. Vi föreslår därför enigt att man höjer nivåerna till ny förnybar el till 2020 och att systemet förlängs till 2030 med målet om . I stället för tydlighet om fortsättningen för elcertifikaten skapar allianspartierna osäkerhet hos dem som ska investera i ny förnybar elproduktion. Vad är allianspartiernas besked? Kommer elcertifikatssystemet att finnas kvar ? Den som vill ta ansvar för ett hållbart energisystem måste nu ge besked. Till skillnad från allianspartierna vill involvera fler i energiomställningen. För att ta ansvar för klimatet behöver vi uppmuntra alla goda krafter i det arbetet. mål är att 500 000 hushåll ska ha egen el . med alliansregeringen är det många hushåll som känner sig maktlösa när elräkningen dimper ned i brevlådan. är det fullt möjligt att göra el själv. du behöver hemma kan komma direkt från solceller på taket eller från ett vindkraftverk som du äger tillsammans med andra. har den tekniska utvecklingen gått framåt med stormsteg. Solceller och vindkraft blir allt billigare, som den tekniska utvecklingen gör att de är effektivare och ger mer el. bör lära av andra länder, där miljontals människor redan minskat sitt beroende av elbolagen genom att ha egen el. Utanför är nämligen en folkrörelse på gång. Byalag går ihop och köper vindkraftverk. Familjer monterar solceller på villataket. Bönder smäller upp solpaneler på åkrar. I och byggs det solceller och kooperativ vindkraft som aldrig . är det land som kommit längst. Där är det över två och en halv miljon människor som äger sin egen elproduktion, och i är majoriteten av den vindkraft som byggs ut ägd av privatpersoner och lokalsamhället. Ett snabbt och effektivt sätt att öka intresset för egenproducerad el är att ge alla mindre elleverantörer rätt till nettodebitering. Det innebär att den småskaliga elproducenten får kvitta den överskottsel som levereras ut på nätet vid hög elproduktion mot den el som köps in när den egna produktionen är låg. Små elproducenter får alltså sälja el till nätet till samma pris som de betalar när de köper el. Den största fördelen för elproducenten är att man då kan använda elnätet som ett energilager. En lag om nettodebitering skulle ge alla småskaliga producenter laglig rätt att kräva nettodebitering av det lokala energibolaget. erbjuds nettodebitering av flera lokala energibolag, som har valt att gå före i väntan på att regeringen kommer till skott. Har man otur och bor på fel plats kan det vara så att det överskott som man levererar ut på nätet tas gratis av energibolaget och att man inte får någon ersättning alls för det. Det borde därför vara en självklarhet att lagstiftningen ger alla mindre elproducenter rätt till nettodebitering oavsett vilken nätoperatör de är anslutna till. Frågan om nettodebitering har utretts i . senast skyller regeringen på EU och säger att nettodebitering skulle strida mot . Men på frågan vilka belägg utredaren och regeringen har för påståendet att nettodebitering skulle vara i konflikt med ges inga svar. På s. 67 i den senast gjorda utredningen, som heter Beskattning av mikroproducerad el m.m., står det: Enligt uppgift till utredningen har Europeiska kommissionen framfört till att den anser att nettomätning inte är möjlig ur ett mervärdesskatteperspektiv. På en direkt fråga till utredarna om vilken uppgift det hänvisas till ges svaret att det är ett muntligt besked från en tjänsteman i EU men att utredarna inte minns vem i som har haft det telefonsamtalet. Ett viktigt förslag när det gäller egen el i har alltså stoppats på grund av att någon har haft ett samtal. Men ingen kan redogöra för med vem det har förts eller vad som sagts. Det finns alltså ingen klarhet i vad det skulle vara i som hindrar att inför nettodebitering. är det allt fler länder som inför nettodebitering. är det , , , och som har nettodebitering. Att säga att det inte skulle vara möjligt på grund av håller inte när resten av ger den här möjligheten till egen el. Regeringens hantering av den här frågan är inte seriös. föreslår , och att även ska införa nettodebitering. Det ska inte spela någon roll om du har solpaneler på ditt eget villatak eller om du äger vindkraft tillsammans med andra. Vi vill att andelsägande ska omfattas av nettodebiteringen. Miljoner svenska hustak gapar tomma på solceller. Hundratals blåsiga ställen väntar på att ett kooperativ eller byalag ska sätta upp ett vindkraftverk. är det rekordlåga priser på tekniken, men ändå är det i färre än 30 000 hushåll som har egen el. Det är att jämföra med , där över två och en halv miljon hushåll har det. Det är dags att vakna upp och ge svenska hushåll en möjlighet att bidra till energiomställningen. Jag yrkar bifall till reservation 6. 3 (SD): I det här betänkandet debatteras om staten på elmarknaden samt övriga energipolitiska ställningstaganden på flera viktiga områden. Vi har tagit del av både rekommendationer och regeringens kommentarer om rapporten. Det gäller bland annat stamnätsinvesteringar, som enligt bör utökas. Det finns ett stort uppdämt behov av ny- och reinvesteringar. Investeringarna bör realiseras på ett effektivt sätt för att man ska undvika negativa effekter. Vi ser positivt på att affärsverket planerar stora investeringar som syftar till att öka överföringskapaciteten i det svenska stamnätet för att skapa förutsättningar för tryggare elförsörjning. Vi är dock skeptiska till en alltför stor och kostsam utbyggnad och ökad integration med övriga . En punkt i handlar om att en snabbare tillståndsprocess är önskvärd för stamnätskoncessioner. Där kan vi hålla med regeringen om att utbyggnaden av stamnätet är en långsam process. Investeringar måste vara väl underbyggda, för det är kostsamma projekt både ur ekonomiskt perspektiv och med hänsyn till påverkan på miljö, enskilda fastighetsägare och andra intressenter. bör utföra en myndighetsinriktad och nationellt täckande tillsyn av leveranskvaliteten för överföring av el. Det får gärna vara en mer förebyggande än indikationsstyrd tillsyn. Efter rapporten från ser vi fram emot mer information, och mer transparent information, om vad gör. De väsentligt ökade investeringsvolymerna ställer ökade krav på planering och kontroll av verksamheten. Därför bör redovisa en utvecklad investerings- och finansieringsplan för . Mitt parti delar synen på betydelsen av tillförlitliga elleveranser till den elintensiva basindustrin, övriga näringslivet och inte minst hushållen. Vi tycker att svenska elkonsumenter måste få en tydlighet i hur investeringsbehovet ser ut och vad det får för ekonomiska konsekvenser. Regeringen bör därför ta fram en fullständig och långsiktig investeringskalkyl gällande bland annat infrastrukturen för vindkraften. Osäkerheten på den europeiska elmarknaden påverkar den inhemska elmarknaden. kan tvingas bygga ut överföringskapaciteten till kontinenten, då förnybar elproduktion är i behov av svensk reglerkraft. En utbyggnad av överföringskapaciteten till övriga behöver analyseras noga. Vi känner oro i och med det tyska beslutet om avveckling av kärnkraften och den omfattande utbyggnaden av intermittent verkande förnybar elproduktion, inte minst sol- och vindkraft. Efterfrågan på reglerkraft kommer onekligen att öka som följd av detta. goda tillgångar på denna typ av kraft kan möjliggöra ökad elexport och höjda intäkter för svenska producenter och nätägare. Men som jag nämnde tidigare kan en helt fri kontinental överföringskapacitet resultera i höjda elpriser, särskilt i elområde 4, då prisbild ligger högre än den svenska. Vi måste ha detta i åtanke då det är av största vikt att stärker sin konkurrensfördel gentemot övriga gällande reglerkraft, prisbild och tillförlitlighet. Stöd till producenter av förnybar el sker genom elcertifikatssystemet. Stödet har funnits och har bidragit till en enorm utbyggnad av bland annat vindkraftverk. Vindkraften är dock fortfarande helt beroende av olika subventioner för att få lönsamhet. Dessutom ropas det nu från flera håll inom vindkraftsindustrin efter ytterligare stöd. Allt fler ifrågasätter subventionspolitikens långsiktiga hållbarhet. Elcertifikatssystemet gällande vindkraften snedvrider den långsiktiga konkurrensen och är mycket kostsam för samhället. Dessutom anser jag det vara bekymmersamt att vindkraftsetablissemanget har stor ovilja att diskutera detta energislags negativa sidor. Vi begär att nyinvesteringar i vindkraft inte ska tilldelas elcertifikat. Elcertifikatsavgiften ingår i elpriset när det gäller privatkunder. Men den redovisas som separat fast avgift för företagskunder. Det bör även gälla för privatkunder – detta för att visa hur mycket man som privat elkonsument betalar för omställningen till förnybar energi. Denna kostnad bör tydligt framgå på elräkningen i stället för att, som , smusslas undan som en del av elpriset. Staten och skattebetalarna subventionerar intermittent verkande förnybar elproduktion från sol och vind. I budgetpropositionen aviserar regeringen dessutom ett förslag om en form av nettodebiteringssystem för mikroproducerad el, där man som producent ska få en skattereduktion. Denna reform kan bidra till undanträngningseffekter samt riskera att bli kostsam och innebära att stöd går till ineffektiv produktion av bland annat solel under den del av året då efterfrågan på el är liten. Innan vi har sett förslaget i detalj och kan ta ställning till hur regeringen beaktat dess eventuella negativa effekter vill jag dock inte helt avfärda det. Om regeringens kommande förslag innebär tveksamheter i linje med vad som visas i motionen har jag för avsikt att återkomma med motförslag i samband med kommande riksdagsbehandling. Med detta sagt vill jag yrka bifall till reservationerna 2, 5 och 7. 4 (V): Jag vill börja med att säga att jag delar och uppfattningar som framfördes i talarstolen. Jag kommer inte att beröra de områdena i mitt anförande. Dagens debatt handlar om regeringens skrivelse och reaktion på om hur den svenska elmarknaden har fungerat fram till dess att rapporten presenterades . har vi haft en socialdemokratisk regering och en borgerlig regering som har styrt. Det är viktigt att komma ihåg det i den fortsatta diskussionen. Syftet med avregleringen 1996 var att den skulle leda till ökad konkurrens på elmarknaden, som i sin tur skulle leda till lägre priser. Den debatten har vi haft tidigare här i kammaren. Jag tänker inte upprepa den. Elmarknaden och hur den fungerar har tyvärr inte debatterats i kammaren av något parti . Det är just det som är problematiskt med det här. Hur elmarknaden fungerar är nämligen helt avgörande för hur välfärdsstaten ska utvecklas, hur energin ska levereras och hur vi ska kunna möta den ökade konkurrensen på världsmarknaden. har gett regeringen i uppdrag att skapa en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Det är det uppdrag har gett regeringen, och det är vad har granskat. Det som också påverkar elmarknadens funktion är ytterligare beslut som fattar, bland annat om nätinvesteringar i stamnätet och om att andelen förnybar energi ska öka. Det är saker som påverkar hur elmarknaden fungerar. Det finns två aktörer, och , som har och regeringens uppdrag att se till att beslut också genomförs i verkligheten. kom fram till följande slutsatser när det gäller hur den svenska elmarknaden fungerar. Man konstaterar att det har brustit i överföringen av el mellan landsändar. Vi ser resultaten i form av flaskhalsar, vilka också beror på de olika elområdena. Styrningen av har varit passiv från regeringens sida. Överföringen i det svenska stamnätet är inte tillräcklig. Det betyder att investeringarna inte har varit tillräckligt stora . Investeringsplanerna som har fastställt har sällan genomförts. Ingen kontroll, uppföljning eller diskussion har förts i kammaren om varför det inte har skett. Uppdelningen i elområden har lett till högre elpriser i område 4. Det här är svidande kritik. Jag tycker att det finns anledning att samtliga partier ska vara lite självkritiska när det gäller kritik. De borgerliga motionärerna och den borgerliga majoriteten i utskottet skyller på varandra i stället för att se att det finns ett delat ansvar. Ingenstans har jag sett att någon från oppositionen har föreslagit en annan investeringsplan än den som och regeringen har lagt fram för beslut. Likaså har jag inte fram till nu sett att någon från oppositionen har lagt fram något annat förslag än de regeringen har lagt fram. Vi har över huvud taget inte diskuterat elmarknadens funktioner, mer än att vi i samband med att vi förfärades över de höga elpriserna diskuterade om avregleringen av elmarknaden fungerar. Jag tycker att vi i fortsättningen här i kammaren ska försöka förstå elmarknadens funktion, det vill säga vikten av hur investeringar sker. Kontrollen är uppgift. Vi måste diskutera de förutsättningarna. Dessa frågor bekräftas också i Svenska kraftnäts Perspektivplan 2025, det vill säga Svenska kraftnäts investeringsplan . Där framgår hur beslut påverkar deras möjligheter att genomföra planerna. Det är en investeringsplan som omfattar . Det handlar om nya nät på grund av att har beslutat om att bygga ut vindkraften. Det handlar om att nya ledningar behöver byggas som en konsekvens av uppgraderingen av kärnkraften. Det handlar om underhåll av befintligt nät, som inte har gjorts och dag. Det handlar om anslutningsledningar till kontinenten. Det här är saker och ting som måste göras om ska kunna verkställa det har fattat beslut om.