prot · H10985 · 2014-03-18 00:00:00 — Regeringen kommer att fortsätta att arbeta för att livsmedelsexporten ska öka och på så vis stödja svenskt produktionsjordbruk. Jag vill betona att ett livskraftigt svenskt jordbruk ger oss goda, nyttiga livsmedel som producerats med gott djurskydd och hög miljöhänsyn och som tagits fram med låg användning av såväl bekämpningsmedel som antibiotika. Detta är något vi alla efterfrågar och behöver. Jordbruket bidrar dessutom till sysselsättningen på landsbygden. Jordbruket är en förutsättning för upprätthållande av den biologiska mångfalden och fungerar som en motor i utvecklingen mot ett hållbart samhälle. Jag och regeringen kommer därför att fortsätta att prioritera jordbrukets konkurrenskraft och stärka förutsättningarna för nya investeringar, framtidstro och tillväxt. Till interpellanterna, som i huvudsak är från Socialdemokraterna och som har tagit fram en så kallad livsmedelsstrategi, vill jag säga: Hur har ni tänkt er att ert förslag till livsmedelsstrategi ska stärka det svenska jordbruket så att vi kan producera mer mat? Jag har tagit del av det och kommit fram till att det finns 26 förslag i strategin. De flesta handlar om hur innehållsförteckningen ska bli lättare att läsa och hur tillsatser ska märkas och kontrolleras. Det är visserligen vällovliga förslag men knappast något som stärker den svenska bondens konkurrenskraft. Det som berör bonden handlar mest om kontroller, mer detaljstyrning och högre krav. Inte en krona har ni avsatt för att finansiera alla nya krav på kontroller och detaljstyrning. Inte en krona läggs på lägre skatter för att stärka konkurrenskraften för den svenska bonden. Av de 26 förslag jag har kunnat räkna fram finns det möjligen tre som bonden skulle kunna ha någon nytta av. Men de är som jag ser det vagt formulerade och innehåller inga förslag på vad som konkret behöver göras. Den som går vidare och tittar på Socialdemokraternas budget kan inte hitta mer än några detaljerade förslag av betydelse, men med dem väntar en skattechock. Skatten på gödsel och skatten på drivmedel ska höjas. När Socialdemokraterna ska komma överens med sina tilltänkta partner i förväntar vi oss också att få se en skatt på tankbilen som hämtar mjölken. Det kan räknas fram att den kommer att belasta bonden med . Socialdemokraternas livsmedelsstrategi, som de pratar så mycket om, är inget annat än en gigantisk bondebluff. Som jag ser det saknar strategin fullkomligt substans. Den svenska bonden har ingenting annat att vänta än en skattehöjningschock. Svara, kära meddebattörer, på vad ni vill göra för att stärka den svenska bondens konkurrenskraft! Vi har en utredning i gång som har som uppgift att ta fram en strategi för hur vi ska öka den svenska livsmedelproduktionen. Det gör man inte med skattechocker, fru talman. 18 (S): Jag välkomnar den debatt landsbygdsministern bjuder in till. Landsbygdsministern inledde med att beskriva de olika mervärden som finns. Jag uppskattar att han lyfter fram dem. Det stora problemet och det vi just nu debatterar är hur stort gehör landsbygdsministern har i regeringen. Man kan konstatera att landsbygdsministern och inte har något gehör där över huvud taget. På fråga efter fråga får de inte igenom sin politik. Jag fick inte svar på min fråga om hur landsbygdsministern ser på en moderat finansminister, men jag tänkte avsluta med det. I stället ska jag bemöta lite av det som landsbygdsministern faktiskt tog upp. Den borgerliga regeringen har styrt . har det inte kommit speciellt många förslag som har stöttat det svenska jordbruket. Statistiken talar sitt tydliga språk. 15 000 heltidsjobb har försvunnit inom jordbruket . Det är ett oerhört stort problem. Att då tillsätta en utredning , fem i tolv, som ska lösa alla problem och som inte får beröra skattefrågorna kommer inte att innebära någonting. Den andra delen som är den mest oroväckande just , och som jag vet att väldigt många lantbrukare och människor som bor på landsbygden känner oro kring, är hur de framtida miljösystemen och ersättningssystemen kommer att se ut. Vi kommer att få se ett drastiskt minskat landsbygdsprogram på grund av regeringens prioriteringar. På grund av regeringens skattesänkningspolitik kommer det att vara mycket mindre pengar som kommer att ges till landsbygden och till landsbygdsutveckling. Det innebär att de 15 000 arbetstillfällen som har försvunnit kommer att vara bara en västanfläkt mot vad vi kommer att få se när den osäkerhet som vi nu ser faktiskt blir än tydligare. Vi har ännu inte fått se hur det landsbygdsprogram som kommer att börja gälla ska se ut. Vi socialdemokrater har ett embryo till en livsmedelsstrategi. Vi har inget regeringskansli, och vi har inte de utredningsresurser som behövs för att ta fram en livsmedelsstrategi. Men vi har sagt att när vi tar makten ska vi tillsätta en utredning som plockar fram en långsiktig livsmedelsstrategi som väger in allt och som inte är vingklippt. När den är klar är jag helt övertygad om att ministern kommer att få läsa ett antal förslag som faktiskt kommer att bygga på att vi ska utveckla svensk landsbygd. Där kommer en viktig motor att vara jordbrukssektorn. Avslutningsvis vill jag ställa en fråga till landsbygdsministern som jag inte fick svar på tidigare. Hur tror landsbygdsministern att lantbruket och svensk landsbygd kommer att se ut om vi återigen får en moderat finansminister som inte anser att den svenska jordbrukssektorn är viktig och tycker att det är bättre att vi importerar mat för att det i så fall kommer att bli billigare? Hur kommer det svenska jordbruket och den svenska landsbygden att se ut med en sådan finansminister? 19 (S): Precis som är jag född på en liten gård, dock lite större än den som är född på, tror jag. Jag tror att den gård som jag växte upp på var . Jag vet att landsbygdsministern också har stor kunskap och erfarenhet på området. När vi föddes – vi är födda – såg det helt annorlunda ut på landsbygden än det gör . Den gård som jag växte upp på – en gård – gjordes om. hade man spannmål och mjölkkor. som gården drevs hade man jordgubbsodling och lite spannmålsodling. Men de andra jordbruken runt om i mina bygder är stora produktionsjordbruk med mycket spannmål men även grisar, andra köttdjur och mjölkkor. Den primärproduktionen måste vi ha kvar. När vi talar om lagen om offentlig upphandling, om att vi vill ha närproducerat och om att vi är noga med ursprungsmärkning tycker jag att landsbygdsministern trivialiserar dessa viktiga frågor. Det har vi hört tidigare. Ursprungsmärkningen har blivit tydligare. Det är krav som vi har drivit, och även landsbygdsministern har efter hand tyckt att det har varit bra. Vissa förslag har vi alltså som vi kan diskutera och lyfta fram för att vi vill ha ett levande svenskt produktionsjordbruk som ska kunna hävda sig väl. Det är såklart en stor fråga att kunna överleva och leva på landsbygden. I granskningsrapporten från om landsbygdsprogrammet verkar man inte vara så imponerad av regeringens arbete. Där skriver man: Från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? Just när det handlar om företagande, tillväxt och sysselsättning tycker man inte att regeringen har nått målen. Det är oerhört viktigt att se det som en helhet hur människor ska kunna leva och bo på landsbygden. Det handlar om det svenska produktionsjordbruket men även om andra delar, till exempel att bensinstationer och små affärer på landsbygden stängs. Även apoteken stänger eftersom det inte är lönsamt med små apotek. Detta ser vi också i som är glesbygd. Vi har också sett att utbildningstillfällen på området har försvunnit från SLU. Dessa ville man koncentrera mer till storstadsområden. Därför vill SLU inte längre ha någon utbildning i . När man sammantaget ser dessa saker, hur stora kapital flyttas från landsbygden till mer rika kommuner, kan man fundera på vem som styr. Det verkar inte som om landsbygdsministern har så mycket att säga till om här, utan det verkar mer vara finansministern. Det är därför man blir så oroad när man ser denna typ av stora och svarta rubriker. Vad är regeringens politik när det handlar om livsmedelssektorn och den industrin och när det handlar om sekundärproduktion och även primärproduktion? Jag tycker inte att vi har fått något ordentligt svar här på hur regeringen ser på helheten. 20 BO (S): För att jag inte ska sprida några missuppfattningar om jordbruk ska jag säga följande. Min far var även smed, och min mor jobbade på de andra gårdarna runt omkring som var större. Annars hade de inte kunnat leva ens . Vi ska inte sprida några falska bilder av verkligheten. Men så var det. Jag tänkte återgå till det som jag avslutade mitt förra inlägg med. Jag ställde nämligen en fråga till och lyfte fram en annan problematik i min fråga till , och den gäller försörjningsaspekten. Man måste väga in den också när man säger att det industriella jordbruket inte har någon framtid. är marknadstroende, och han tror att marknaden fungerar perfekt i alla lägen. Men jag är inte säker på att den gör det. Jag tror att det finns säkerhetspolitiska aspekter att anlägga på jordbrukssektorn och livsmedelssektorn. Vi får just nu rätt obehagliga påminnelser om att säkerhetsläget i världen kan förändras ganska snabbt, och vi har andra problem som kan växa till. Jag tänker på klimatproblematiken. räcker jordarna i världen till för att producera livsmedel. Men vi vet väldigt lite om framtiden och vilka utmaningar som kan komma. Det finns därför en säkerhetsaspekt på det svenska jordbruket vid sidan av alla andra aspekter som jag ville lyfta fram i min fråga till , som inte är här. är här, och han säger att arbetet i regeringen är så fördelat att det är han som svarar på frågor om jordbruk. Det är rimligt att anta att det är så det är fördelat. Jag tvivlar inte på vad tycker. Men problemet är att jag tvivlar på , och han är inte här. Han är dessutom en tung aktör i regeringen. Jag ska avslutningsvis säga någonting om skatter eftersom lyfter fram det. Det är inte bara som gör det, utan det gör regeringen alltid. Lösningen på i stort sett alla problem är skattesänkningar. Men det är det inte. Skatter är ett styrmedel som regeringen själv använder ibland för att styra. Punktskatter har kommit till heders igen. Dessutom är de en inkomstkälla för att vi ska kunna finansiera sjukvården, skolan och allt annat. I skolan och i sjukvården jobbar människor som köper livsmedel. Det som är löner i det ena ledet är faktiskt efterfrågan i det andra, en efterfrågan som riktas till företagen. Hela tankefelet i regeringens strategi är att man med skattesänkningar ska kunna lösa alla samhällsproblem när man egentligen skulle behöva investera, utbilda, satsa och skapa efterfrågan. Sedan ska jag med respekt säga detta: Som säger är det klart att varje skattekrona måste vägas och användas där den gör bäst nytta. Så är det absolut. Man kan inte heller lägga vilka pålagor som helst på jordbruket – självklart inte, för vi ska konkurrera med andra länder där man kanske inte alls har samma inställning. Men om vi aningslöst deltar – och det tycker jag att vi delvis gör nu med den här regeringen – i någon internationell och global kapplöpning mot botten, där alla länder försöker sänka löner och skatter och på det sättet skapa konkurrenskraft, är vi på fel väg. Vi måste fortfarande också – och det är jätteviktigt – investera och öka förädlingsgraden för att på den vägen öka konkurrenskraften. Skattesänkningar är inte lösningen på problemen, vare sig i eller i världen. 21 (S): Jag noterar att det här är frågor som verkligen engagerar landsbygdsministern och även – två herrar som sliter hårt för landsbygdens framtid. Det gläder mig. Jag tänkte vara lite personlig och kåsera lite grann. I framställdes näringsminister som en prinsessa. I tidningen , husorganet i det här samtalet, framställdes finansministern mer som en adelsman och belevad herre. Eftersom han inte är här nu är det bara mina egna iakttagelser – jag hoppas att jag kan få de svaren från finansministern vid något annat tillfälle. I vilken dager vill landsbygdsministern framställas, och vilken tidning passar bäst? Jag tror i alla fall inte att det är tidningen , där jag tror att många av landsbygdsministerns ledande företrädare gärna poserar och otid. Men kanske är det tidningen ? Jag vet inte. Är det inte lite självmål av den ytterst kompetenta finansministern att uttala sig så visionärt om det svenska produktionsjordbrukets framtid? Landsbygdsministern ingår i ett lag, och regeringen kan också anses vara ett lag. Vilken position anser landsbygdsministern att finansministern har i regeringslaget? Är han kanske en back som har gjort ett baklängesmål, eller är han en målvakt som har gjort en tavla? Är han en forward som har gnällt till sig en varning? Hade jag fått välja position eller fotbollsterm hade jag nog valt ordet stolpskott. Finansministern är dock fortfarande inte här, och ska man inte uttala sig på det här sättet. Jag tar därför tillbaka inspelet. Jag bekymrar mig djupt för det här, och jag bekymrar mig djupt för debatten. Det visar nämligen på hur tufft läget är för svensk landsbygd och svenskt produktionsjordbruk. Jag tycker faktiskt att du har delvis rätt i det du framställer, – vi måste samla oss kring de här frågorna. Det är vi helt överens om, och jag tror att landsbygdsministern håller med om det. Vi är i ett läge där det svenska produktionsjordbruket utsätts för mycket hårda prövningar. Arbetstillfällen försvinner, vi får en fortsatt hög import av mat och livsmedel till och vi är inte ens i närheten av att möjliggöra den exportframgång många hade förväntat sig. Den inhemska konsumtionen är fortfarande relativt låg när det gäller svensk mat. Det visar på att de ansträngningar och utmaningar som finns framöver är betydligt större än vad visionen Matlandet i någon mening kan skapa förutsättningar för. Jag tror också att landsbygdsministern innerst inne känner sig besvärad av dagens läge i det svenska jordbruket. Jag tror även att landsbygdsministern i någon mening, trots stora fina ord och vackra drömmar, kan hålla med om att har satt ned foten och visat var skåpet ska stå när det gäller svenskt produktionsjordbruk. Det är bekymmersamt. Så vill inte jag ha det. Jag vill ha en levande landsbygd. Jag vill inte ha en total prispress som till slut sätter det sista spadtaget i den svenska myllan och talar om att vi från och med nu bara tar in importerad lax från eller importerade jordbruksprodukter från andra EU-länder eller globalt. Så vill jag inte ha det. Jag hoppas att landsbygdsministern i sin position och i sin egenskap i regeringen delar den uppfattningen. Vi kan nämligen inte fortsätta på det här spåret. 22 (C): Varför backar svensk mjölk- och köttproduktion? och de rödgröna partierna kritiserar världens renaste jordbruk enligt den svenska modellen och menar att det inte räcker – produktionen måste bli ännu mer radikal och ha ännu mer kostsamma regelverk. Jag är övertygad om att en orsak till att många i väljer importmat är att naturskydds- och djurrättsföreningar med flera svartmålar världens miljö- och djuromsorgsmässigt bästa jordbruk – det svenska. De som inte vill betala merkostnaden för ekomaten och har tagit del av den negativa propagandan går därför ofta direkt till importmat i stället. Det behövs en ny kampanj för världens renaste jordbruk, och jag välkomnar alla in i det viktiga arbetet. Min slogan är: Välj närodlat från , med världens strängaste miljö- och djurskyddslagar, före ekomat från hela världen! Välj alltså mat med omdöme – svenskt, närodlat och gärna ekologiskt, samt import vid behov. Med importmat från sluter du dock inte kretsloppen, du gynnar inte den biologiska mångfalden i och du bidrar inte till en levande landsbygd och ett starkt svenskt jordbruk med dito livsmedelsindustri. Därför blir det fel när kräver att allt ska vara eko men sedan köper av nötköttet från och inget griskött och ingen kyckling från , eller när kommun kräver eko men inte köper världens bästa miljökyckling från utan ekokyckling från . Matlandet är en bra satsning, men det gäller också att konsumenter, kommuner och politiker prioriterar detta i sina respektive verkligheter. Hatten av för världens mest miljö- och djuromsorgsvänliga moderna jordbruk! I jobbar vi för närodlat från . 23 (MP): Vi ska tydligen stå här och tala om vår anknytning till jordbruket. Jag kan då härmed deklarera att jag har varit sommarbarn utanför Reftele, och jag har varit ekobonde och mjölkat kor . Så är det sagt. Annars tänkte jag säga att har styrt landsbygds-, miljö- och näringsdepartement , och det vi har sett är att lantbruket fortsatt befinner sig på ett sluttande plan. Då undrar jag: Varför ska det vara fel? Det är väl ändå att göra det lite enkelt för sig. I en kommande jordbruks- och livsmedelsstrategi måste vi ta upp beroendet av den fossila energin. Likaså måste kretsloppen slutas, vilket innebär att slamfrågan måste komma upp på dagordningen. Slutligen vill jag hinna med att tala om en annan fråga som är av ödeskaraktär för svenskt lantbruk, och det är frihandelsavtal mellan och . Jag har i olika sammanhang gett uttryck för oron att jordbruket används som en bricka i förhandlingsspelet, det vill säga att man säljer ut jordbruket mot fördelar för industriprodukter. Men eftersom förhandlingarna sker bakom lyckta dörrar vet vi inget. Jag vill med detta göra ett medskick till regeringen. Finansministerns ord ger dock anledning till oro. 24 (C): Jag skulle också i högsta grad välkomna en debatt om jordbruk och landsbygd – i första hand jordbruk. För att haka på kan jag erkänna att vi nästan har varit grannar på stenrika tegar, . Jag bor kvar där . Jag skulle kunna beskriva mitt intresse för jordbrukspolitik med orden: från torvan till kammaren och till . Apropå inlägg minns jag fortfarande, med obehagliga ilningar ända in i märgen, den socialdemokratiska politiken . Det kan inte hjälpas att jag något läser dagens förslag med de glasögonen, även om den tidens politik borde vara preskriberad . Trots allt har vi även i mina trakter, som är ett av mer expansiva områden med många moderna gårdar inom inte minst mjölkproduktion, gårdar som är moderna företag och behöver förståelse i stort som smått. Jag vill till exempel med stor uppskattning beskriva förbättringarna av möjligheten att ta bort mindre odlingshinder i landskapet, vilket betyder mycket i våra trakter. Men visst finns det oro inför de utmaningar som gäller, inte minst inför den nya EU-budgetperioden. Jag tycker ändå att det förslag som är ute på remiss ser bra ut på många sätt. Utjämningen av stöden frikopplas från vad som producerats historiskt på gården. Jag tror att det är nödvändigt och bra av flera skäl, även om det kan drabba enskilda företag. Det finns med ett stöd till att ha djur på gården. I praktiken är det ju ett stöd till aktivt brukande. Det finns stöd till unga, som får särskild stimulans. Det tror jag också är viktigt. Här har diskuterats mycket om det som anses vara negativt i regeringens politik. Jag vill kort säga att det är lite av anfall är bästa försvar att nu diskutera landsbygdsstöd och några miljoner mer eller mindre. Vi har förvisso inget gemensamt alternativ, men det finns ändå förslag om kilometerskatt, gödselskatt och förändrade arbetsgivaravgifter för ungdomar. Vi talar då inte om hundratals miljoner utan om miljarder. Därutöver är det förvisso inte bara ekonomi. Hur blir det med möjligheten att säsongsanställa – hur mycket krångligare blir det, och blir det över huvud taget möjligt med de förslag som diskuteras på vissa håll inom socialdemokratin? Här finns ytterligare förslag på besiktningar och kontroller av olika slag och ingen ekonomi för detta. Avslutningsvis vill jag definitivt fastslå att jordbruks- och livsmedelsindustrin är och kommer att förbli synnerligen viktiga näringar för som land. Vi behöver moderna och miljöriktiga företag som vågar tro . Det gäller en bransch som naturligtvis är viktig för vår livsmedelsproduktion både i fredstid och i beredskapslägen, men det handlar också om en viktig del av lösningen för bränsleproduktion för klimatneutrala transporter framöver. Då handlar det inte om att bara sjunga småföretags, gårdsmejeriers eller små slakteriers lov, utan det handlar om att vi behöver en basproduktion inom jordbruket i landet och en industri som kan ta hand om det som jordbruket producerar på ett sätt som har framtiden för sig. 25 (M): Jordbruket har sedan efterkrigstiden genomgått en dramatisk omändring och effektivisering. Exempelvis har antalet mjölkkobesättningar halverats . Detta säger jag för att visa vilken omdaning det svenska jordbruket har genomgått och genomgår. Det har dessutom införlivats i den europeiska gemenskapen, vilket gör att vi nu har en jordbruksbaserad grund för hela EU med samma regelverk. Mig veterligt är det få sektorer, om ens någon, som har ett sådant genomharmoniserat regelverk som just jordbruket. Inom EU är vi självförsörjande om vi ser det i ett större perspektiv. För oss moderater har produktionsjordbruket varit i fokus och kommer att vara i fokus för framtiden. Det är där vi har den stora livsmedelsförsörjningen. Det är också produktionsjordbruket som är utsatt för stenhård internationell konkurrens. Det är också viktigt att påpeka att av de försålda livsmedlen i är det som kommer från ekologisk produktion. kan man tro att nivåerna skulle ligga i nivå med de mål som den socialdemokratiska regeringen satte upp för , men så är det inte. Det är produktionsjordbruket som är ryggraden. Alliansregeringen har faktiskt skapat en förutsättning för det svenska jordbruket att inte behöva gå före i alla avseenden, som den socialdemokratiska regeringen piskade det svenska jordbruket till. Man piskade så till den grad att vi på många områden nu har svårighet att konkurrera i stället för att gå hand i hand med EU – det har varit och är alliansregeringens måtto. Det finns ett undantag sedan alliansregeringen kom till, och det drev Socialdemokraterna och den övriga oppositionen igenom. Det är beklagligt med tanke på konkurrenssituationen. lägger i vanlig ordning ut dimridåer. Han säger exempelvis att man lägger 371 miljoner mer på landsbygdsutveckling. Då glömmer han ju helheten, i vanlig ordning. Han gör precis som Löfven gjorde . Han glömmer så stora delar att det han säger får minskad trovärdighet. Faktum är att det blir minus om du lägger ihop allt som drabbar jordbruket i den socialdemokratiska budgeten. Sedan säger han att upphandlingen ska förtydligas. Vad innebär förtydligandet? Prata går ju, men att få fram något reellt lyckas man inte med. Det är likadant med livsmedelsstrategin. skyller man på att man måste ha ett regeringskansli för att ta fram en livsmedelsstrategi. Har ni sådan brist på kompetens i partiet, som ju är det största i ? Då blir jag djupt bekymrad. nämnde att hon fick en chock men att upplevelsen inte var fullt ut lika chockartad sedan hon läst texten. Det kan väl vara bra. Sammanfattningsvis, fru talman: En handelsgödselskatt ger dyrare livsmedel. En ungdomsskatt gör det svårare för ungdomar att komma in i jordbruket. En lastbilsskatt skadar glesbygden. Man vill ha en politisk produktionsstyrning genom ökade ekologiska krav. Lägg och Vänsterns krav på detta så är oppositionens förslag en katastrof för landsbygden! 26 Landsbygdsminister (C): Låt mig inleda med att citera några rader ur budgetpropositionen, utgiftsområde 23, s. 7. Där står: Regeringen prioriterar arbetet med att stärka jordbruksföretagens konkurrenskraft och så vidare. Detta är vad regeringen står för, vad jag står för, vad jag driver och vad jag vill se, nämligen en ökad svensk livsmedelsproduktion och därmed fler sysselsatta inom denna viktiga verksamhet. Har då de insatser vi gjort så här långt givit något resultat? Ja, fru talman. Så här långt kan vi notera att till exempel antalet livsmedelsföretag har ökat . Än mer påtaglig är ökningen inom dryckesindustrin, som har sitt ursprung i jordbruksproduktion. Där är ökningen , från 122 till 199 företag.