prot · H10959 · 2014-01-23 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. 2 § Anmälan om subsidiaritetsprövning Talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2013/14:12 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från justitieutskottet. 3 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2013/14:226 Till Interpellation 2013/14:226 Moms för e-tidningar av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 4 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Proposition 2013/14:66 till justitieutskottet Motioner 2013/14:MJ8–MJ11 till miljö- och jordbruksutskottet /14:Ju7 till justitieutskottet 5 § Svar på interpellation 2013/14:199 om skolresultaten i 1 Utbildningsminister (FP): har frågat mig vad jag avser att göra för att svensk skola ska förbättras. Jag vill börja med att säga att jag såklart instämmer i att nedgången av svenska elevers resultat i den senaste PISA-undersökningen är mycket allvarlig. Jag vill dock påpeka att eleverna som deltog i 2012 är den sista årskull elever som inte omfattats av de mycket stora och viktiga skolreformer för ökad kunskap som beslutats och genomförs. /12 infördes många omfattande skolreformer. För eleverna i den senaste PISA-undersökningen – som alltså gjordes , – gällde dock övergångsregler, och det var den sista årskullen som gick alla enligt de gamla styrsystemen och det gamla regelverket. Effekterna av de nya, stora skolreformerna kommer vi att se först om . Utredningen resultat i lyfter fram detta i sitt delbetänkande Det tar tid – om effekter av skolpolitiska reformer (SOU 2013:30). Jag vill ändå här nämna några av de större reformer och insatser som regeringen har tagit initiativ till eller genomfört för att förbättra resultaten i skolan. Uppföljningen av elevernas kunskaper har stärkts, och därmed förutsättningarna för att tidigt upptäcka och sätta in insatser för elever i behov av särskilt stöd. Nationella prov i svenska och matematik har införts i årskurs 3, och betyg har införts från årskurs 6 i . Regeringen har även infört fler nationella prov i årskurs 6 och 9 i , nya läroplaner med tydliga kursplaner för den obligatoriska skolan samt en ny betygsskala med fler betygssteg. Enligt regeringens mening är lärarna den viktigaste faktorn för att höja elevernas studieresultat. Ett antal satsningar har därför gjorts på lärarna och på att göra läraryrket mer attraktivt. Exempelvis kan flera mycket omfattande kompetensutvecklingsinsatser för befintliga lärare nämnas, såsom Lärarlyften. En ny lärarutbildning har införts, och speciallärarutbildningen – som avskaffades av tidigare regeringar – har återinförts. Särskilt skickliga lärare ges också bättre möjligheter att göra karriär inom yrket utan att behöva lämna undervisningen genom en karriärstegsreform för lärare, där staten står för betydande löneökningar för förstelärare och lektorer. Regeringen har även genomfört och påbörjat insatser inom de områden som mäts i PISA-undersökningarna, till exempel genom ett matematiklyft, ett läslyft och utökad undervisningstid i matematik. Avslutningsvis, herr talman, menar jag att många insatser och reformer som regeringen har tagit initiativ till på skolområdet just syftar till att öka elevernas kunskapsresultat. Det kommer att ge effekt. Jag anser dock att det kommer att krävas ytterligare insatser. Mer behöver göras för att förbättra resultaten i skolan. Jag har därför för avsikt att återkomma till med fler förslag till insatser. 2 (MP): Med anledning av de sjunkande PISA-resultaten i matematik, läsförståelse och naturvetenskap har jag ställt en central fråga till utbildningsministern, nämligen vad han avser att göra för att förbättra resultaten. Det är den fråga jag ställer. I det skriftliga interpellationssvaret, som består av en och en halv sida, ger sig ministern först på att meddela att det inte är hans fel, utan det är de andras fel. Det är inte hans årskullar som har testats. Det är inte hans elever, utan det är de andras. Jag tycker att det är mycket pinsamt att börja ett svar med att skylla ifrån sig. Dessutom går ministern därefter till att berömma sig själv: Det här och det här har vi gjort. Det jag frågar är: Vad avser ni att göra? Jag vill blicka framåt. Du blickar bakåt, ministern. Jag tycker att den centrala frågan i min interpellation har varit vad ministern avser att göra för att förbättra resultaten i svensk skola. Ministern håller sig dock i det förflutna och pratar om vad han har gjort förut. Det är inte riktigt ett svar på min fråga. När ni kom till makten låg vi över snittet i alla de här tre ämnena. ligger vi mer eller mindre sist. Jag ska citera : Inget av de andra 33 i 2012 har en lika stor resultatförsämring som . Det borde väcka stor oro. I stället har ministern lärt sig en fras: Det är spiken i kistan för den gamla skolpolitiken. Det är den fras han upprepar gång på gång. Vad som egentligen har inträffat är ett haveri för Alliansens skolpolitik. Det är vad vi ser. Det vi ser på område efter område är att ni har misslyckats. I interpellationssvaret läser vi också att resultaten kommer att bli bättre om . Jaha – om . har ni sagt , ibland har ni sagt under och ibland har ni sagt . Vi här i får olika besked om när resultaten av er skolpolitik ska leda de svenska barnen till bättre resultat. Jag tycker inte att det är seriöst, skolministern, att dels skylla ifrån sig, dels hålla sig i det förflutna och dels inte visa inför när de bättre resultaten kommer. Ni ger nämligen olika löften i olika debatter; jag har hört alltifrån till mitten av . Mycket av er politik har gått fel. Ni borde ha gjort andra prioriteringar. Återigen: Jag hoppas att ministern svarar på min fråga vad regeringen avser att göra för att förbättra skolresultaten. tittar jag framåt och vill inte ha svar om det förflutna. 3 (FP): var det inte så många riksdagsledamöter närvarande som är här nu – det var bara herr talmannen, som var riksdagsledamot då. Den dagen debatterades kommunaliseringen av skolan, och det kan ibland finnas anledning att erinra om vad som har förevarit. är ett mycket tråkigt parti, enligt min mening, för vi tycker samma sak årtionde efter årtionde. De partier som var för att vi skulle behålla den statliga skolan var , , och, genom det blivande språkröret , . De partier som var emot detta – det är nu – var Socialdemokraterna och . företräddes i denna intressanta debatt, som talmannen säkert minns, av som senare blev socialdemokratisk skolminister. I debatten, som också var väldigt intressant i det avseendet, deltog också partiledarna för , för och för . Jag noterar nu att de enda två partier som är så fruktansvärt tråkiga att de inte byter åsikt ständigt och jämt är och Socialdemokraterna. Alla andra partier har bytt åsikt i den här frågan. vill nu vidta åtgärder och frågar vad vi ska göra. Själv byter han åsikt . Det har visserligen gått , så han kanske inte ens vet vad han tyckte . , som då var skolminister, deltog i debatten. Han sade väldigt många konstiga saker redan då. Bland annat lovade han i stort sett att det aldrig skulle bli fler än 25 elever per klass. Det kanske ni också tyckte. tyckte att det var jättebra. Men så har det inte blivit. Det finns massor av saker som inte har blivit som man hade tänkt sig, och det är en av orsakerna, , till att det behövs ytterligare åtgärder på området. Vi behöver komma tillbaka från kommunaliseringen av skolan. Den som tror att 290 kommuner kommer att klara av att få en nationell skola i har ingen riktig förankring i verkligheten. För att få ordning och reda i skolan behöver vi en mer nationell skola och framför allt ett statligt huvudmannaskap. borde återgå till sin tidigare ståndpunkt och inte vimsa runt bland alla sina olika ståndpunkter. 4 Utbildningsminister (FP): Det är mitt ansvar att vända utvecklingen i svensk skola. De reformer som ligger bakom ett sjunkande resultat i 15–var det inte jag som beslutade om; det var andra. Men det är mitt ansvar att vända skeppet. Jag tänker inte skylla på någon annan, utan det är mitt ansvar att göra detta. säger att han inte vill tala om det förflutna. Jag förstår, med tanke på skolpolitiska förflutna, att han inte vill tala om det. Men vad man gör nu beror ju på hur man analyserar misstagen. Om man till exempel tycker att betyg är något fel landar man i att de ska avskaffas, som gör. Tror man att det är den betygsfria skolan som är fel landar man i att vi bör införa mer betyg. Det går inte att bara säga att nu ska vi göra det ena och det andra utan hänsyn till vad som har skett. Jag vill inte tala om det förflutna, säger , och jag förstår det med tanke på ert förflutna. Men du får gärna berätta vad ni vill göra , för det är det heller ingen som förstår. Ni bara kritiserar. Ni har röstat nej till alla våra riktiga reformer. Ni röstade nej till nationella prov i årskurs 3. Ni röstade nej till betyg i årskurs 6. Ni röstade nej till den nya lärarutbildningen. Ni röstade nej till lärarlegitimationen. Ni röstade nej till den nya skollagen. Ni röstade nej till den nya gymnasieskolan. Och skäller ni för att det går för långsamt med alla dessa reformer som ni själva har motarbetat. Det är inte seriöst. Det finns ett ord för det, och det är hyckleri. Några egna alternativ har ni aldrig. går igenom den största skolpolitiska reformagendan . Det är en enorm mängd reformer som pågår, om har missat det. Tidningen och är fulla av insändare om att det nu måste bli reformstopp. Men det kommer inte att kunna bli reformstopp. Vi måste genomföra ännu fler reformer för att lyfta oss, för problemen är ännu djupare än vad vi tidigare insåg. Men vi insåg också tidigare att de var djupa. och hans parti har anklagat mig för att svartmåla den svenska skolan när jag har lyft fram problemen. Men vi har djupa problem i skolan, och det är vi som tar i dem. Den förra rödgröna regimen tog inte i ett enda problem i skolan utan lät bara förfallet fortsätta. Det är därför vi vänder utvecklingen. Vi behöver göra ännu mer insatser och reformer. Jag menar att vi till exempel behöver återföra huvudmannaskapet till staten. Och det är inte i första hand beroende på diskussionen om att det blir olika i kommunerna. Det är också så att det inte blir likvärdigt när det blir kommunalt, och det är en viktig aspekt. Det första skälet är att kommunaliseringen har sänkt läraryrket. Det andra är, som var inne på här, att 290 kommuner, var och en för sig, inte har kompetensen att lyfta svensk skola från 38:e plats i världen nu till topp tio. Det krävs en enorm nationell kraftsamling, och den kraften finns inte . Vi behöver göra mer. Vi behöver flytta betygen längre ned i åldrarna. Vi behöver gå över till en tioårig skola där barnen börjar och med ett extra år på slutet. Jag blev kritiserad av för att vi vill ha en tioårig skola. Jag tror att vi behöver det. Nästan alla andra länder har det. Man börjar tidigare. Vi behöver inte vara rädda för att barnen ska få kunskaper tidigt, . Vi vill ha ett extra år på slutet för dem som inte har nått målen i . Helst ska man naturligtvis förstärka insatserna efter hand tidigare i , men de som ändå inte når målen behöver ägnas ytterligare tid åt. Vi behöver centralisera rättningen av nationella prov. Vi behöver ha ännu högre lärarlöner i för att öka attraktionskraften. Detta är några saker för framtiden. Framför allt är de stora systemreformer som vi nu har genomfört – nya läroplaner, ny skollagstiftning och nytt betygssystem – helt avgörande för att vända utvecklingen. har röstat nej till allt. Ni är ett nejsägarparti, . Något ansvar för framtiden tar ni inte. 5 (MP): Vi har facit på Alliansens . har snart suttit vid makten. Ni har testat allt som har gått att testa på våra barn, och ändå leder det fel. Ni borde , vid vägens ände, erkänna att er skolpolitik har lett fel. Jag har här valmanifest . Där står: Vårt löfte är att till 2010 ha vänt utvecklingen, brutit trenden och minskat utslagningen i den svenska skolan. är det inte 2010. är det 2014. Ni har inte brutit trenden. Det är djupdykning som gäller, . Ni har fått den svenska skolan att bli sämre. Barnen presterar mindre. Utslagningen har ökat. Likvärdigheten har minskat. Segregationen har ökat. Den svenska skolan har gått åt fel håll. Det är resultatet av er politik vid makten. De som ska ställas till svars är de som har makten, inte oppositionen. Det är ni som har haft makten . Det är ni som har laborerat med våra barn. Det är er politik som har lett till att blir sämst i klassen internationellt, inte några andra partiers politik, . är det att erkänna haveriet för Alliansens skolpolitik. Ni borde inse att den väg som ni har slagit in på leder fel. Vad behöver göras? Jo, satsa på barnen i de tidigare åldrarna. Det har ni vägrat att göra. Satsa på lärarna på ett tidigt stadium. Vi har sagt i fem att vi ska satsa på lärarna. För bara vägrade din statsminister att gå med på löneökningar för lärarna. Han sade: Det är inte vårt ansvar. Det är arbetsmarknadens parters ansvar. senare började ni till följd av trycket från många olika intressenter att vika er när det gäller karriärreformen som vi välkomnar. Men det var vi som här tog upp frågan och ni som vägrade. Ni har ökat administrationen för lärarna, och det skulle ni inte göra. Det är först som ni har börjat komma med reformer för att minska administrationen, som vi välkomnar. Förbättra villkoren för lärare! Förbättra villkoren för våra elever genom satsningar i tidig ålder! Ge våra lärare mer inflytande över skolan och mer inflytande för att hjälpa och stödja de elever som behöver stöd i tidig ålder! 6 Utbildningsminister (FP): Det blir skrattretande när tar åt sig äran för karriärreformen. Det är reform från början till slut, och vi lyckades övertyga resten av regeringen. Det beror ytterst på att kommunerna har misslyckats, . Kommunaliseringen, som du och tycker är så viktig, har misslyckats. Det är därför staten måste gå in och ta över detta. Individualiserad lönesättning och högre lärarlöner är helt avgörande för att öka attraktionskraften i yrket. Oavsett hur kommunerna styrs har de misslyckats, även borgerliga kommuner. Kommunerna klarar inte av detta ansvar, och det är därför staten går in med en fullständigt unik åtgärd och finansierar höjda lärarlöner på detta sätt. Jag är glad att det kröp ur att reformen blir kvar om det blir en rödgrön regering. Han var tveksam , men jag är glad att han sade så. Det betyder att denna del kommer att vara kvar oavsett hur valet går. håller ett förstamajtal. Man kan inte tro att han har lämnat Socialdemokraterna, för det är bara retorik och skäll. Men vad som skulle vara det egna alternativet är mycket svårbegripligt. satsar miljarder på skolväsendet. Vi ligger bland de främsta i , inte när det gäller resultat men när det gäller hur mycket vi satsar. Trots det ligger vi bland de sämsta avseende resultat. Det måste alltså vara något mer än mer pengar som är lösningen, . Det finns delar i skolan som behöver mer pengar; det är ingen tvekan om det. Men säger man att det generellt är resursbrist när vi ligger bland de högsta i när det gäller resurser men bland de lägsta när det gäller resultat har man inte gjort analysen ordentligt. Det är andra saker som krävs. PISA-resultatet är tydligt. De länder som ligger högst i har tidiga betyg och studiedisciplin. Det är ord som parti avskyr men får svälja, för dessa länder har tidiga betyg, studiedisciplin, noggranna kunskapskontroller och högre status på läraryrket. Alla länder som ligger tio-i-topp har större klasser än och lägre personaltäthet. Jag tror ändå att vi ska satsa på det. I ökar vi nu personaltätheten. Vi har högre lärartäthet av utbildade lärare än vi hade när parti var med och styrde. Så låter det inte här, . Vi har högre täthet av skolsköterskor, kuratorer och stödpersonal än vad det var 2006. Denna personaltäthet har ökat under våra år i ledningen. Det vi har gjort räcker dock inte. Trots att vi har det mest intensiva reformtempot i i skolväsendet och som haft kommer det att behövas mer. Jag redovisar mina alternativ, men har inget alternativ utöver att skälla. De reformer vi har gjort har ni röstat nej till allihop. Ska ni avskaffa betygen om ni får bestämma, ? Det vore ett intressant besked. Ni är så mycket emot betyg. I ert program stod det att betygen skulle avskaffas. Tänker ni göra det om ni kommer till makten ? Varför, när alla länder som har bra resultat har mycket betyg? Varför är ni emot betyg? 7 (MP): är det du som ska ställas till svars, utbildningsministern, inte jag. Det är din politik som har lett fel. Det är du som har regerat . Det är resultatet av din politik som vi ser och som vi diskuterar. Det är därför vi är här. Det vi ser av er politik är sjunkande resultat, minskad likvärdighet, ökad segregation och ökad utslagning. Sedan du kom till makten har över 70 000 grundskoleelever lämnat skolan utan gymnasiebehörighet. Det är 70 000 misslyckanden för din politik. Det är det vi ska diskutera här och inget annat, . Det vi diskuterar är Alliansens havererade skolpolitik. Jag vill att vi diskuterar hur vi ska vända utvecklingen. Hur ska vi få kunskapen att öka? Hur ska vi få likvärdigheten att öka? Hur ska vi få segregationen att minska? Hur ska vi få utslagningen att minska? Din politik har lett fel, , och det borde du vid vägs ände erkänna. Vi har ju facit framför oss. Skyll inte på andra och försök ta sidospår om kommunalisering och förstatligande som i denna debatt. Du har inget stöd för det i Alliansen. Du är inte här som representant för ; du är här som en del av regeringen. Regeringen har inget förslag om förstatligande av skolan. Det är inte den frågan vi ska diskutera här utan vad ni har för politik. 8 Utbildningsminister (FP): Det är mycket vi inte får diskutera för . Vi får till exempel inte diskutera utbildningspolitik. Okej, det är rätt enkelt, för det finns ingen. Vi får inte diskutera statligt kontra kommunalt. Då blir det jättejobbigt för er eftersom lärarna vill förstatliga skolan. Vi får inte heller diskutera det som har hänt i svensk skola, för då har ansvar. Det är som sagt mycket vi inte får prata om för . Ska vi kunna ta rätt väg för framtiden måste vi fundera lite över vad som har gått fel. Det är ett intellektuellt förhållningssätt. Det är så forskningen jobbar. Det är därför i sin granskning av pekar på ett antal faktorer: har dålig studiedisciplin och är ett av de länder som ger betyg senast. är ett av de länder som har saknat karriärsystem för lärare som uppmuntrar ambitiösa och duktiga lärare. Det inför vi . slutsatser är i mycket ett kvitto på att de reformer vi gör är rätt. Vi behöver dock gå längre och göra mer. kommer en stor utvärdering av kommunaliseringen, som en av främsta statsvetarprofessorer har jobbat med . Jag vet inte vad han landar i, men vi får se om orkar hantera slutsatserna. Det är forskningsbaserad utbildningspolitik att ta del av detta. En av främsta skolexperter, professor , har gjort en analys av de reformer som vi gör. Hans svar är att är på rätt väg men att det behövs mer i denna riktning. Man ska inte byta tillbaka till den gamla flummiga riktningen, som är alternativet. Jag förstår att inte vill diskutera det förflutna. Jag förstår att inte vill diskutera alternativ, för det blir så jobbigt. Jag berättar vad vi vill göra , och jag har berättat om flera reformer som bör göras utöver dem vi redan gjort. Ska ni ta bort betygen? Ska ni ha kvar kommunaliseringen, som är så lyckad enligt er? Ska ni släppa på studiedisciplinen igen? Ska sexåringarna inte få gå i skolan? Ska ni undanhålla dem kunskap? Är det ert alternativ? Berätta lite om ert alternativ. Om vi ska diskutera hur vi ska lösa problemen antar jag att också ni har någon lösning. (TALMANNEN: Jag betraktar frågorna som retoriska som inte ger rätt till ytterligare inlägg.) Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2013/14:203 om en gymnasieskola som ökar klasskillnader och intolerans 9 Utbildningsminister (FP): har frågat mig om jag är beredd att förändra dagens gymnasieskola så att den mer likvärdigt rustar elever på samtliga program för framtidens arbetsliv och liv som demokratiska samhällsmedborgare. Låt mig först påminna om att skolans uppdrag att förbereda alla elever för ett liv som demokratiska samhällsmedborgare i hög grad vilar på , den skolform som omfattar alla genom skolplikten. Utbildningen inom skolväsendet ska bland annat förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande demokratiska värderingar, vilket framgår av skollagen. I läroplanen för gymnasieskolan anges att skolan aktivt och medvetet ska påverka och stimulera eleverna att omfatta vårt samhälles gemensamma värderingar och låta dessa komma till uttryck i praktisk vardaglig handling. Att rusta elever till demokratiska samhällsmedborgare är alltså ett uppdrag för hela gymnasieskolan och inte något som enbart ska ske genom utbildning i de gymnasiegemensamma ämnena. Det finns inte heller någon motsättning mellan att eleven ska bli bättre förberedd för arbetslivet och kunna bli ytterligare för att bli en demokratisk och ansvarstagande medborgare. En av grundprinciperna i beslut att reformera gymnasieskolan är att elever på yrkesprogram ska bli bättre förberedda för arbetslivet och att elever på högskoleförberedande program ska bli bättre förberedda för högre studier. Därför är omfattningen av de gymnasiegemensamma ämnena mindre på yrkesprogrammen än på de högskoleförberedande programmen. Det yrkesspecifika kräver mer utrymme i yrkesprogrammen för att eleverna ska vara anställbara direkt efter gymnasieskolan och för att ge förutsättningar för eget företagande eller en grund för fortsatta studier inom till exempel . När det gäller grundläggande högskolebehörighet bör det också noteras att elever på yrkesprogram alltid har rätt att läsa de aktuella kurserna i gymnasieskolan eller därefter. Flera av yrkesprogrammen kan dessutom ge särskild behörighet till vissa högskoleutbildningar. Grundprinciperna gymnasiereform ligger därför fast. 10 (S): Jag vill vara artig och tacka utbildningsministern för svaret på min interpellation. Jag finner det dock något märkligt. Om det vore så att det man lärde sig i täckte behoven för att kunna leva ett gott liv som en öppen, fördomsfri och aktiv samhällsmedborgare skulle varken yrkeselever eller elever på studieförberedande program behöva mer av den varan. Det jag fokuserar på i min interpellation är skillnaderna i innehåll på de olika programmen. Det gör jag för att jag tycker att kritiken mot den nya gymnasieskolan ganska ensidigt har handlat om att den skapar återvändsgränder för fortsatta studier. Det är en helt riktig kritik, men synen på vissa elever som mindre förmögna att förstå samhälleliga sammanhang och helheter är egentligen allvarligare. Utbildningsministern säger att det inte finns någon motsättning mellan att bli förberedd för arbetslivet och att bli en demokratisk samhällsmedborgare. Det är just det som är min poäng. I verkligheten efterfrågar arbetsgivare tvärtom breda och generella kunskaper på ett vis som gör att den konflikten aldrig har varit mindre. Allt oftare möter man näringslivsrepresentanter och tänker att de borde stå där när yrkeseleverna tar studentexamen och suga upp dem med dammsugare. Men de svarar: Nej, det spelar faktiskt inte så stor roll vilket gymnasieprogram man har gått, bara man har slutfört det. En del säger till och med att de föredrar att anställa yrkeselever som har gått studieförberedande program. De säger att dessa elever ofta har lättare att lära nytt och omsätta sina kunskaper i nya sammanhang och att det ändå är internutbildning som gäller när man väl får en anställning. Det är bara i som denna konflikt är större . Jag har funderat på vad det egentligen är – konkret – som yrkeseleverna inte behöver i .