prot · H10969 · 2014-02-18 00:00:00 — Man kör med pr-jippon som Matlandet som inte blir någonting. Det behövs en nationell livsmedelsstrategi för att ta tag i de här frågorna och för att säkerställa också jordbruket. 20 (S): säger i sitt svar att det är kommunerna som är lite av motorn för tillväxten i landet. Jag kan hålla med om det till viss del. är det ju så att hela landet måste hänga ihop om saker och ting ska fungera. Det är väl bland annat därför vi har haft – det vågar jag nästan påstå – skatteutjämning mellan olika regioner. Flera av talarna tidigare här har omnämnt den nästan 1 miljard som går till de tio rikaste kommunerna här i – och till exempel. omnämner kommunerna som drivkraft för landsbygdsutveckling i sitt svar. Jag kan inte låta bli att påminna om att vi alla har vår egen bild av verkligheten. Mot bakgrund av att har varit kommunalråd hemma i måste han veta precis exakt hur viktigt det är med utjämning för att hela ska fungera, inte minst när det handlar om service. Det finns en händelsekedja i det som är kopplat till service i det närområde där man bor. Oavsett vilka siffror ministern använder här i fråga om vi har eller inte har haft någon utflyttning från landsbygden kan jag bara konstatera att hemma i min kommun, och och byarna runt ikring där jag bor, som jag vet att känner till ganska väl, har befolkningen minskat – så pass mycket att det handlar om flera tusen . Det är ganska allvarligt. Det är klart att det påverkar servicen. Det är också klart att det handlar om jobb, precis som är inne på. Men han raljerar i stället för att komma med konkreta förslag angående timmer och mjölk som inte kommer fram på vägarna. Jag vill bara påminna ministern om att nere i , där jag bor, har det kanske inte varit så stora satsningar på infrastrukturen. I närtid kommer det kanske att bli en hel del problem för såväl mjölkbilen som timmerbilen att ta sig fram på ett bra sätt på trygga, breda och bra vägar, så satsningen på infrastrukturen kanske inte är så stor som den låter. Den kanske är centraliserad till storstadsregionerna – precis som det mesta av politiken är. ser vi en centralisering som gör att allt fler jobb försvinner från landsbygden. och Arbetsförmedlingens små kontor läggs ned och centraliseras till våra städer. Det är klart att det påverkar om man klarar att bo och verka på landsbygden. Vi träffade LRF . De var oerhört tydliga med att det har försvunnit 10 000 jobb från de gröna näringarna. Om LRF säger så, då tror jag att det är sant. Ändock står ministern här i kammaren och säger någonting annat. Jag hoppas att ministern återkommer med tydliga förslag. 21 (C): De ledamöter från Socialdemokraterna och som har varit uppe här i kammaren talar väldigt väl och varmt om landsbygden och jordbruket. Det gläder givetvis landsbygdsministern, och det gläder mig. Vi hör stora ord om alla satsningar och om hur bra det ska bli. Men det finns ett ordspråk: Gör inte bocken till trädgårdsmästare. När man ser på hur S och V när de hade makten inriktade sin politik på storföretag och industrijordbruk – småföretagen som är så viktiga för landsbygden har aldrig betytt lika mycket för dem, och småjordbruken fanns inte – har de mycket att bevisa. Det är mycket storföretag i er politik. Regler och förutsättningar anpassas efter dessas möjligheter, och de ska ha bra förutsättningar i hård internationell konkurrens. Men det som är grunden för att och landsbygden ska växa är i väldigt hög grad småföretagen. Och det parti som alltid har stått upp för småföretagen och som driver bättre villkor för dem är . Det slåss vi för i , det slåss vi för i regeringen, och det får resultat – tyvärr ofta i strid med socialdemokrater och vänsterpartister. Flera har talat om jordbruk här. Strukturutvecklingen inom EU och i för jordbruk och livsmedelsindustri har under 70–varit väldigt stark. Som sagt, hade Socialdemokraterna en medveten politik för att skapa ett fåtal större industrijordbruk och beskoga skogsbygderna. Det är bra om man har lämnat det och vill något annat . Vi får väl se om det blir aktuellt. Landsbygdens befolkning håller ställningarna rätt hyggligt, som landsbygdsministern sade. Det ska vara vi glada för, för det är en tuff strukturutveckling. Det är framför allt de mindre städerna och tätorterna som står stilla eller går tillbaka. Även där tror jag att lösningen mycket är att få till incitament så att de mindre företagen får bättre möjligheter än . Alliansen har kommit en bra bit på väg, men det behövs ännu mer. Jordbruk och livsmedelsindustri har det oerhört tufft i konkurrensen på världsmarknaden och inom EU-marknaden, framför allt vad gäller kött och mjölk. Den produktionen fortsätter att minska, och det slår mot livsmedelsindustrin. Vi kan väl vara överens om att det är en industri i världsklass som behövs men som tappar. Alliansen och landsbygdsministern har gjort en rad insatser i rätt riktning, men det tar tid att vända skutan. Utmaningen är stor. Det som gör mig lite fundersam är hur S och V prioriterar här. Orsaken till att över hälften av matkonsumtion är importerad är att medborgarna köper lite billigare importmat. Den svenska maten, lite dyrare men med bättre kvalitet, tappar . Receptet från S och V är att gå till val på en storsatsning på ännu dyrare mat – 30–dyrare. Jag är övertygad om att det skulle öka importen kraftigt och slå ut stora delar av livsmedelsindustrin, vilket jag vet att företrädare för livsmedelsindustrin oroar sig över. Det gäller att ha en riktig analys, och det jag tror är grunden för att vända utvecklingen är att också satsa på det vanliga miljövänliga svenska jordbruket i världsklass. Det finns mycket mer att säga; detta var något. Jag är glad över att oppositionen lyfter fram frågan. Jag hoppas att ni tar till er av verkligheten och att vi tillsammans kan jobba i rätt riktning, men det finns en del mer att göra. 22 (S): Jag noterar att säger att Alliansen har kommit en bra bit på väg. fick frågan: Vart är du på väg? Jag vet inte, svarade . Ja, men då spelar det ingen roll vilken väg du tar. Det är lite så det är med Alliansen. Man har beträtt en väg, och man har inte någon aning om i vilken riktning den går. Det som och även landsbygdsministern säger blir också lite pittoreskt. Jag tänker på , som har begett sig ut på en landsbygdsturné. Det känns faktiskt positivt. Jag har under juluppehållet noterat att det varit en massa artiklar från centerpartister, inte minst från landsbygdsministern, där man säger att man nu äntligen ska ut på landsbygden. Det säger man efter att man möjligen har landat på Stureplan och konstaterat: Oj då, vi gick visst lite vilse. Jag ska inte raljera över det här, men det känns väldigt bekymmersamt. Jag har jobbat ihop med jättemånga duktiga centerpartister , i kommuner och i landsting, och har stött på engagerade centerpartister som vill väl när det gäller regional politik och landsbygdsutveckling. Gång efter annan säger de: Hur ska vi klara av det här? Vi har en regering som inte mäktar med. Vi har en regering där röst inte görs hörd. Det bekymrar mig, och jag beklagar det. Det känns som att har tappat färdriktningen. Jag beklagar det, . Någonstans har ni gått fel. Det är nästan hårt att säga det, men någonstans har förlorat sin själ i den här regeringsbildningen. ädla historia när det gäller landsbygdsutveckling är positiv och god, men under de senaste sex sju åren har det hänt någonting som jag inte kan beskriva och som jag bekymrar mig över. De centerpartister som jag möter ute i kommuner och landsting har nämligen en helt annan bild av verkligheten än den som regeringen framskriver. Jag tycker att det är synd, innerligt synd. Jag säger det återigen: Jag har haft mycket bra samarbete med centerpartister. Jag tror att ni själva också känner att det är någonting som inte stämmer , i det läge som ni befinner er i. När ni säger att ni ska ut på en landsbygdsturné tycker jag att det är jättebra. Jag är glad för det, för då kan vi fortsätta ha en bra debatt om landsbygden. Men det förvånar mig att det har tagit att hitta tillbaka. Det tycker jag är synd. Vi talade om antalet jobb som skulle ha skapats genom Matlandet . 20 000 står det i visionen. Det har jag debatterat med vid ett antal tillfällen. Det är en långsiktig plan. Det står skrivet i svaret att 9 000 nya jobb har skapats. ser vi i arbetskraftsundersökningen att 15 000 jobb har försvunnit ute på landsbygden. Jag får inte riktigt ihop det här siffertricksandet. LRF säger att 10 000 jobb har försvunnit. Det måste gå i någon riktning i alla fall. Och skulle det vara som säger, att det har försvunnit 15 000 jobb på landsbygden, har ni alltså 35 000 nya jobb att skapa på landsbygden, inte bara på kort sikt utan även på lång sikt. Det vore välgörande för hela svenska folket att få veta var står när det gäller landsbygdsutvecklingen och jobbutvecklingen. Jag är ytterst bekymrad över det här å landsbygdens vägnar och å den regionalpolitiska debattens vägnar. har faktiskt i det här fallet förlorat färdriktningen och kompassen. Välkomna tillbaka att visa vägen för hur en riktig landsbygdspolitik ska bedrivas! Klarar inte ni av det fixar vi det åt er efter valet . 23 Landsbygdsminister (C): Enligt min uppfattning är jobben det viktiga. Det handlar om att det skapas nya företag och nya verksamheter men också om att utveckling sker i redan existerande verksamheter. Det är grunden för att ett samhälle, stort eller litet, ska fortsätta att utvecklas. Vår medicin, vårt recept, för att få tillväxt genom jobb i hela landet är att sänka till exempel egenavgifter, arbetsgivaravgifter och bolagsskatten men också att regelförenkla – det säger jag apropå att regler är mest betungande för det lilla företaget och för den nystartade verksamheten. Detta säger jag i motsats till vad mina meddebattörer här står för, nämligen att höja skatter. Hur, mina vänner, ska höjda skatter på verksamheter och arbetskraft bidra till fler jobb? Det fordras också en mängd andra saker för att ett samhälle ska fungera. En viktig del i detta är ett fungerande kommunalt skatteutjämningssystem. Det har vi, och det har vi haft . Att det tillförs lite pengar för att ett antal kommuner inte ska behöva bidra lika mycket som påverkar ju inte de kommuner som får från det här systemet. eller någon annan kommun får inte mindre pengar från systemet för att de som betalar till systemet hjälps lite grann med ett statligt stöd. Det är fakta. Servicen är också viktig. Om det kommunala skatteutjämningssystemet är jätteviktigt för den offentliga servicen är den kommersiella servicen också viktig för att ett samhälle ska fungera bra. Det handlar inte bara om att det finns en byskola, vilken för övrigt är nedlagd i , utan också om att det finns en lanthandel, en pressbyråkiosk och kanske en restaurang. För detta har vi också infört ett stöd. har vi i en pott för att utveckla den kommersiella servicen på landsbygden och i Småortssverige, förutom de pengar som finns i landsbygdsprogrammet – det är under kommande period, vad vi vet så här långt, , alltså . Det är en jättestor pengapåse att använda bland annat för utveckling av svensk landsbygd. Till detta ska läggas de regionala fonder som är att använda i huvudsak i den norra delen av vårt land. Då kan man fråga: Vad är ert recept för att få den tillväxt som vi alla vill ha? Jo, ert recept – jag säger det igen – är att försvåra för människor som vill utveckla verksamhet och som vill bygga ny verksamhet. Hur skulle det till exempel bli, , om ni skulle gå tillbaka till det anslag som ni hade till enskilda vägar, 600 miljoner, som vi har höjt till över 1 miljard? Det är det anslag som håller samman och som betyder väldigt mycket för att människor ska komma till sitt jobb och för att barnen ska komma tryggt till skolan men också för att mjölken och timret ska komma till den förädlingsverksamhet som sker efter själva primärproduktionen i de här avseendena. Vad beträffar jobben i Matlandet får jag återkomma i mitt avslutningsanförande. 24 (S): Tänk hur det har blivit i ! börjar kännas som ett fattigt land, för det saknas pengar. Här har vi en socialminister som går ut i Ekot och säger att han söker efter privata sponsorer för att klara socialpolitiken. Här har vi , centerpartistiskt statsråd, som går ut och säger till de ekonomiskt svagare kommunerna: Men ni får väl lov att bygga era så att ni kan få bra uppkopplingar. Det är fantastiskt. Här har vi en landsbygdsminister som förlitar sig på skattesänkningar och säger att det är det som ska hjälpa till. Här har vi en landsbygdsminister som säger: kommun har inte fått mindre pengar. Nej, men har fått mer – eller hur? Nja, det är 981 miljoner som har gått dit. Hur kan försvara det? Han borde försvara de små kommunerna i . Det är där landsbygden finns. Stureplan är inte landsbygd. Vi kan ta det enkla först, fru talman. Jag undrar varför man inte styr om myndigheterna och säger: Ni ska faktiskt närvara med er service ute på landsbygden. Det säger man ingenting om. Det är ganska enkelt att göra, för det är faktiskt regeringen som styr myndigheterna. Låt då ha sin post kvar. Det förbättrar för företagen. Låt servicekontor i återuppstå. Det säger statsrådet ingenting om. pratar om matlandet. Han pratar om förbättrade 3:12-regler, och han pratar om jobbskatteavdrag. När ska tala om en landsbygd som lever? 25 (S): Jag vill påminna ministern i fråga om enskilda vägar om bärighetsanslaget, som har dragits ned med strax – på tal om vilka satsningar regeringen gör. talade sig varm för småjordbruket. Det är en viktig fråga på landsbygden. Jag vill bara påminna om ett av de beslut som fattades av under förra mandatperioden och som har genomfört. Det gällde en förändring av sådant som är kopplat till landsbygdsprogrammet och våra strukturfonder. kunde småjordbrukare som hade mindre än mark ta del av EU:s medel. har gränsen ändrats så att de som har mindre än inte har den möjligheten. Det är alltså fråga om små jordbrukare och att 10 000 jobb har försvunnit från de gröna näringarna. Siffertricksandet som används i debatten är intressant. Det var som och jag hade en debatt i kammaren med koppling till landsbygden. Då gällde frågan ost. I den debatten sade ministern att 7 000 nya jobb hade skapats med hjälp av strategin – det nya matlandet. Jag gratulerade alla de 7 000 personer som har fått arbeten. Jobben är den viktigaste frågan. Det är oerhört intressant att det , , har tillkommit ytterligare 2 000 jobb inom strategin – det nya matlandet. Det är naturligtvis glädjande om siffran stämmer. Mot bakgrund av det undrar jag om ministern är beredd att i enlighet med vad LRF önskar genomföra en livsmedelsstrategi. 26 (C): Matlandet är en bra och stor projektsatsning för att utveckla nya möjligheter. Vi ska vårda och inte tala illa om den satsningen. Ni har ett alternativ som innebär att bilda ett bolag och göra något liknande. Vi kan diskutera det, men jag tycker att det här är en bra satsning. har nämnts som ett bra exempel. I Svenskt Näringslivs rankning har plats 284, har jag erfarit. Det finns nog en del att göra där. Om nu S och V, kanske med stöd av MP, kommer till makten, vad kommer att hända? Det lät spretigt, så vi vet inte, men höjda skatter blir det. En del vet vi redan. Jordbruket ska belastas med en unik handelsgödselskatt på 300 miljoner och mer. Den drabbar just det jordbruk som tappar mot importmaten, nämligen världens renaste jordbruk. Det är mycket olyckligt. Om får bestämma tillkommer 100 miljoner i ökade slaktkontrollkostnader för bönderna, som regeringen har lyft av dem. Det ska bli en ny kilometerskatt för vägtransporter på landsbygden. vill höja drivmedelsskatten. Vad kommer att hända med anslaget Enskilda vägar? Regeringen har kraftfullt höjt anslaget till långt över 1 miljard . MP vill ensidigt satsa på järnvägar. slåss för att det också ska vara en satsning på infrastrukturen för vägar. Det finns en hel del oro i era budskap. Ni har också en del bra förslag, och dem ska vi ta vara på. Jag hoppas att de tillsammans ska ge avtryck, men det finns mycket oro. Landsbygden är en hjärtefråga för , precis som sade. Där har vi våra historiska rötter, och dem kommer vi aldrig att släppa. Vi gör allt vi kan i riksdag och regering. Vi har lyckats riktigt bra, men det finns starka krafter i bland annat världshandeln som vi får kämpa emot. 27 (S): Jag ska faktiskt berömma . På det sätt som beskriver läget säger också många centerpartister ute i landet. Det är bra. Men talar om sänkta avgifter och sänkta skatter. Jag tror att många av småföretagarna, som landsbygdsentreprenörerna är, tycker att det är i och för sig bra med sänkta skatter och avgifter, men i grunden handlar det om att få ökade intäkter i form av bra affärer. Det får man genom en sund och bra näringspolitik som bygger på lika och sjysta villkor. Det är inte helt sjysta villkor inom EU. Jag kan direkt tillstå att det finns problem med matproduktionen och så vidare. I grunden handlar det också om vilken ambition regeringen har. Jag tycker att i någon mening har tappat kompassen när det gäller landsbygdsutvecklingen. Det har varit smygande. Den ultimata stöten kom i samband med långtidsbudgeten för EU där en del av pengarna i landsbygdsprogrammet försvann, ännu mer än vad som först försvann i det direkta stödet. Jag satt själv med den natten och lyssnade till statssekreterarens förklaringar. Han sade att de var tvungna att offra pengarna för att behålla rabatten. Det tror jag inte att LRF tyckte var den absolut bästa svenska strategin. Nåväl – tillbaka till ärendet. Om det stämmer att fattiga landsbygdskommuner ska bygga sina egna mobilmaster för att få mobiltäckning över hela landet blir jag ytterst bekymrad. Om ett centerpartistiskt statsråd har sagt så, visar det ytterligare på hur vilse har gått och hamnat i helt fel färdriktning. Det här måste hanteras på ett sakligt och klokt sätt. Ska ni komma tillbaka till landsbygden duger det inte med att gå i ledband. Ni måste visa prov på kraft och tidigare gammal centerstrategi. Det här håller inte. 28 Landsbygdsminister (C): Den här debatten gläder mig. Den gläder mig av skälet att jag tycker att dessa frågor är synnerligen viktiga. Jag vill ha tillväxt och utveckling i alla delar av vårt land. Jag har visat en väg. Det är en väg som ger nya verksamheter och utveckling i redan existerande verksamheter. Min uppfattning är att det alternativ som står emot mig i dagens debatt är förfärande. Det kommer att leda till en skattechock som omöjliggör utveckling av existerande verksamheter. Jag vill påstå att få, kanske ingen, väljer att nystarta en verksamhet, vilket är grunden för att byn såväl som det lilla eller större samhället ska fortsätta att utvecklas. De satsningar som jag har varit pappa till, Skogsriket och Matlandet , har lett till jobb. Vad beträffar Matlandet har satsningarna så här långt lett till 9 000 nya jobb. Vad är det för jobb? har det frågats i debatten. Det finns nästan lika många gårdsbutiker som det finns Icabutiker i vårt land. Så var det inte tidigare. Det finns drygt 30 nya mindre slakterier i vårt land. Det är inga stora arbetsplatser, men de är betydelsefulla arbetsplatser. Den vägen vill jag fortsätta eftersom den leder till utveckling i alla delar av vårt land. Tack för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2013/14:255 om regeringens åtgärder för att minska konsumtionen av salt och socker i 29 Landsbygdsminister (C): har frågat mig vad regeringen gör för att minska konsumtionen av salt och socker i . Vi svenskar äter mer salt och socker . Det är ju vi själva som konsumenter som bör avgöra vad vi äter och dricker, men för att kunna göra dessa val behöver vi kunskap och information. Därför har i uppgift att informera konsumenter om kostråd, främja konsumenters, särskilt barns och ungdomars, förutsättningar för att göra medvetna val av hälsosam mat och att göra undersökningar om matvanor. Inom ramen för regeringens satsning på – det nya matlandet har fått i uppdrag att bilda ett för offentliga måltider. Det bildades och har redan hunnit bli en välkänd och efterfrågad aktör när det gäller att utveckla måltiderna inom vård, omsorg och inte minst inom skolan. Frågan om näringsmässiga aspekter, däribland mängden salt och socker, är en del i det betydelsefulla arbetet med att förbättra de offentliga måltiderna. tar även fram råd för bra mat när det gäller till exempel gravida och ammande kvinnor, förskolan, vuxna och för bra mat på jobbet. Där, liksom i kriterierna för nyckelhålet, är salt och socker en av flera viktiga delar. Nyckelhålsmärkning är ett utmärkt hjälpmedel för alla konsumenter så att vi lätt kan välja det nyttigare alternativet. Av allt salt vi får i oss kommer ca 60–från färdiga livsmedel som charkprodukter, bröd, matfett, ost och färdigmat. arbetar tillsammans med livsmedelstillverkarna i ett nationellt program för att sänka mängden salt i färdiga livsmedel. Det mål aktörerna satt är att befolkningens saltintag ska halveras. För mig är mat av god kvalitet och bra matvanor mycket viktigt. 30 (S): Jag vill tacka landsbygdsministern för svaret. Regeringarna i , , och har arbetat aktivt med livsmedelsmyndigheterna för att minska det genomsnittliga saltintaget hos befolkningen. I påbörjades, på initiativ av den dåvarande Blairregeringen, ett arbete 2003 för att minska saltkonsumtionen i samverkan med livsmedelsmyndigheten, ledande branschaktörer och konsumentorganisationer. Så här , efter ett antal utvärderingar, ser man att det har skett mycket positiva förändringar. 90 olika ledande branschaktörer medverkar aktivt för att minska saltkonsumtionen i . Regeringen satte upp tydliga mål, och många av tillverkarna har nått målen med råge. I fastställde myndigheterna och regeringen redan före EU-inträdet 1995 obligatorisk märkning av saltinnehåll i relevanta produktgrupper, vilket lett till generellt minskad användning av salt i produktgrupper och även till mindre risk för stroke. Saltintaget i har sedan bestämmelserna infördes gått ned från per dag. har dödligheten i hjärtattacker och stroke minskat med i åldrarna . Forskarna anser att det minskade saltintaget står för hälften av den betydande nedgången av hjärtinfarkter och 75–av nedgången av stroke. Uppmuntrad av framgången har man sänkt gränserna för salt i industriproducerade livsmedel med ytterligare några procentenheter. I räknar man med 1 000 färre dödsfall och besparingar på mellan 300 miljoner och på att sänka saltintaget bland befolkningen med per dag. Det visar beräkningarna från danska myndigheter. förväntar sig 14 000 färre dödsfall och WHO två och en halv miljon färre dödsfall globalt om saltintaget minskar till 5–per person och dag. Flera undersökningar tyder på att saltintaget bland vuxna i ligger på mellan åtta och per dag. Enligt senaste undersökning av svenskarnas matvanor äter vi i genomsnitt salt per kvinna och per man. Även barnen får i sig för mycket salt. Amerikansk forskning problematiserar tydligt hur vår positiva känsla för salt grundläggs i barndomen och hur svårt det är för livsmedelsindustrin att producera smakrika livsmedel när saltet ska ersättas. Barn söker sig till saltrika produkter, och den känslan blir liksom inte mindre . Det finns forskare som hävdar att skulle spara 2–3 miljarder inom hälso- och sjukvården ifall saltintaget hos befolkningen skulle minska. Målsättningen med arbete är, som landsbygdsministern sade, att halvera saltintaget från nuvarande 10–per dag till 5–per dag. Det är ett långsiktigt arbete som måste göras i flera steg. Det är bra, och då kvarstår frågan: Vad gör regeringen för att minska saltintaget på kort och på lång sikt? När ska saltintaget vara halverat? Frågan är ytterst relevant eftersom forskare slår fast att skulle spara 2–3 miljarder på att reducera saltintaget hos befolkningen. blir det 20–. Regeringarna i och i gick i bräschen och genomförde tydliga och omfångsrika samtal med berörda aktörer.