prot · H10978 · 2014-03-05 00:00:00 — Därför är det viktigt med höga hastigheter även i våra glesbygdsregioner. Då får man nytta av informationstekniken på ett helt annat sätt. Man kan överbrygga de geografiska klyftorna och se till att människor i glest befolkade orter kan ha samma möjligheter som människor i tätorter. Ett exempel på hur man kan underlätta detta är krav på effektivare samordning mellan aktörer som arbetar med bredbands- och fiberutbyggnad. Regeringen har satt upp målet att av alla hushåll och fasta verksamhetsställen ska ha tillgång till . Vi tycker att det målet är alldeles för lågt. Det exkluderar en stor del av befolkningen. Det duger faktiskt inte att lämna av befolkningen bakom sig. Alla hushåll och fasta verksamhetsställen ska ha tillgång till bredband med snabb överföring av stora mängder . Det är vår uppfattning. Vi får se till att det blir samordning så att detta kan bli möjligt. Ett exempel är att man samförlägger kanalisationer för fiberkabel. Det finns andra exempel där man kan tvinga operatörerna att samordna sig bättre. Vi behöver en statlig satsning. Dessutom skulle regeringen kunna ställa högre krav på telefonoperatörerna så att de tar ett större ansvar i de olönsamma delarna. När jag ändå är inne på mobiltelefoni tycker vi att det ska finnas konsumentinformation även hos de telekomföretag som säljer mobiltelefonerna för att man ska kunna veta vilka som har bra täckning, bra sändningsmöjligheter och så vidare. Något sådant krav finns inte . Vi blir alltmer rörliga och förväntas kunna arbeta var vi än befinner oss. Därför behövs tillgång till internet i hela landet. Allt större mängder data skickas genom mobilnätet, och det belastar nu en infrastruktur som var dimensionerad för samtalstrafik. Därför är det viktigt med den 4G-satsning som görs och som kommer att göras i hela landet. Vi förutsätter att det blir i hela landet. Vi kan räkna med att det behövs ännu större kapacitet. Vi kan därför inte nöja oss och slå oss till ro . Jag vill nämna kort nämna det teknikskifte vi har gått igenom. Alla har dock inte gjort det. Bland andra Sonera har monterat ned det fasta telenätet, vilket – trots att det inte skulle göra det – har drabbat många människor. De kunde inte använda sig av telefonin för sina trygghetslarm. hörde vi talas om en by som stod utan fast telefoni i . Så kan vi inte ha det. Vi måste se till att ställer tydliga krav på operatörerna. Om man ska ha ett teknikskifte och byta ut telefoner måste den nya tekniken fungera innan man tar ned den gamla. Vi har skrivit om nätneutralitet, om robusta och tillförlitliga kommunikationer och om hur viktigt det är att it används i det miljöanpassade samhället. Vi har mycket att vinna inom klimat- och miljöområdet när det gäller it. Vi skulle kunna vara betydligt mer effektiva och få ned antalet resor om vi använde oss av digital teknik. Vi har mycket att jobba med framöver. Vi behöver en tuff it-politik för framtiden. Jag yrkar bifall till reservation 3. (Applåder) I detta anförande instämde (S). 100 (M): Inget samhällsområde är inne i en sådan kolossalt snabb utveckling som den vi diskuterar . På ett par årtionden har it, telekomsystem och produkter förbättrat och förändrat förutsättningarna för mycket i våra liv. Det gäller jobben, miljön, forskning och utveckling och våra ungas utveckling och utbildning. Fantastiska mängder data överförs , och det mesta är tillgängligt . känns det som att en fartblindhet kan drabba inte minst debatten i dessa frågor. Allt ska ha skett genast och helst i går. hölls en omfattande debatt här i kammaren om olika mobiltäckningsfrågor. Jag avser därför inte att ta upp de aspekterna, utan det är och regeringens skrivelse som är den viktiga utgångspunkten för den här debatten. Staten har flera viktiga roller. Det mesta gör nog marknaden. Men staten har flera viktiga roller. lyfter fram att regeringen bör initiera en översyn av det statliga innehavet av digital infrastruktur, för att få en helhetsbild av ägandet och den betydelse som ägandet kan ha för marknaden. Med det underlaget bör regeringen ta ställning till hur det statliga innehavet kan utnyttjas som en strategisk resurs för att nå uppställda mål. Det är en viktig synpunkt från , eftersom staten via framför allt , , och har en omfattande digital infrastruktur. Regeringen har sedan höstens budgetproposition också meddelat att den kommer att tillsätta en sådan utredning som lyfter fram. Den blir väldigt viktig. Om alla dessa statliga aktörer kan få sina nät att samordnas kan både den offentliga och den privata verksamheten få bättre effektivitet för sina verksamheter och för medborgarna. De fyra oppositionspartierna har slagit sig samman om ett tillkännagivande till regeringen vad avser it och miljön. Innehållet i detta tillkännagivande är bland annat att det kan göras mer för att utnyttja informationsteknologin i syfte att minska vår miljöpåverkan. Bland de åtgärder som nämns är att staten ska vara ett föredöme för näringsliv och medborgare. Med bra bredband ska fler resfria möten kunna hållas, och man ska kunna arbeta hemifrån. Mål ska finnas för hur it kan nyttjas för att minska koldioxidutsläppen och stödja miljö- och klimatarbetet. Från alliansens sida instämmer vi i mycket av förslagen om it och miljö. Vi har i huvudsak en bra miljölagstiftning som fördelar ansvaret i samhället – vilka som ska minska miljöbelastningen och vilka som ta vara på det som ska tas omhand på ett miljöriktigt sätt. Regeringen har också en hög ambition om att it ska användas för att minska miljöpåverkan. Inte minst gäller det den statliga sektorn. Regeringens ambition är att statlig förvaltning ska tjäna som ett föredöme, något som vi väl alla självklart instämmer i. För att nå uppsatta mål tillämpas en särskild agenda: IT för en grönare förvaltning. Det är ett av de många styrmedel som regering och riksdag har satt upp. Uppföljningen sker genom en miljörapportering enligt miljöledningsförordningen. Enligt sammanställning över miljöledningsarbetet framgår att svarade att it används i energisparande syfte och att tjänsteresor ersätts med video- och telefonkonferenser. Runt om i samhället ser man hur den synen slår igenom. Transportområdet är ett viktigt område där intelligenta transportsystem bidrar. Ett särskilt råd finns för att driva på för att nå de mål som regeringen har formulerat. har till och med fattat beslut om en lag om intelligenta transportsystem. Många av dessa insatser leder till att datamängderna ökar kraftigt. Glädjande nog ligger fortfarande, enligt bland annat Bredbandsforum och PTS, i den absoluta internationella toppen när det gäller bredband, vilket underlättar omställningen mot ett klimat- och miljövänligare samhälle. Producentansvaret, det vill säga att den som tar fram en produkt också ska ta vara på avfallet, är en viktig princip som måste tillämpas med stor konsekvens. Det leder till att mängderna avfall minskar och att det som tas om hand tas om hand på ett bättre sätt. Det är väldigt tydligt, utifrån det jag har anfört, att det föreslagna tillkännagivandet från den samlade oppositionen är att slå in öppna dörrar. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag med undantag för det som omfattas av avsnittet It och miljön. 101 (S) replik: Jag förstår att ni moderater är nöjda med sakernas tillstånd och inte vill förändra mer när det gäller miljöpolitiken – men det vill vi. Vi vill utnyttja de möjligheter som finns med digital teknik, se till att vi minskar resandet, se till att vi har digitala möten, se till att vi har möjligheter att justera värmen i våra hus digitalt mer än vad som görs och se till att den offentliga sektorn drar nytta av den digitala tekniken. Det förvånar mig att de borgerliga partierna är emot och reserverar sig i den frågan. Ni säger att vi slår in öppna dörrar. Vad menar ni med det? Vi har inte slagit in några dörrar, utan vi vill flytta fram positionerna. Vi vill till exempel att återigen ska bli drivande när det gäller miljöfrågorna inom EU. I betänkandet, i majoritetstexten, skriver vi att vi skulle kunna driva på inom EU, så att EU flyttar fram positionerna när det gäller den digitala tekniken. Vad menar ni med att vi slår in öppna dörrar? 102 (M) replik: Med det arbete som jag redovisade tycker jag att jag på punkt efter punkt visade att det pågår ett offensivt och engagerat arbete. Det ligger i en oppositions privilegium att få säga: För lite, , det händer inget. Men det kan bli lite tjatigt. Det händer ju kolossalt mycket, och väldigt mycket händer på marknaden. Det var en stor telekomkonferens i för bara någon vecka sedan. Där visade bland annat upp att man kan använda lyktstolpar som basstationer. Det är klart att det kommer att underlätta utbyggnaden även på glesbygden, när man kan komma ned i så enkla basstationer att man inte behöver komma in i stadsmiljöer och andra känsliga miljöer för att på så sätt komma vidare i att bygga ut alla it-system. Det händer fantastiskt mycket, och regeringen är pådrivande. Det utskottet skriver är mycket övertygande i alla de punkter som lyfte upp i sitt anförande. Det som också har lanserats som en nyhet som kommer att driva på utvecklingen ytterligare är att har lyft fram en varierad prissättning: ju mer man använder, ju mer betalar man. är det i de flesta system en fri nyttighet för dem som använder systemet allra mest, när man väl har tecknat sitt abonnemang. Kan vi få fram att ju mer man använder, ju mer betalar man, då kommer vi också att få en ännu snabbare utbyggnad, och den svenska överlägsenheten internationellt kan bestå. 103 (S) replik: Det är tyvärr så att många andra länder har kommit i kapp . Vi var världens bästa it-nation och . Det var bra, och vi har legat kvar i topp väldigt . Det är väl jättebra att andra länder kommer i kapp. Men man kan inte leva på gamla meriter. Man kan inte leva på de satsningar som vi socialdemokrater gjorde, utan man måste satsa vidare. säger: Marknaden, marknaden, marknaden. Men man kan inte vara förblindad av det. Jag tycker att vi ska utnyttja marknaden så mycket som möjligt. Men det får inte vara marknaden som styr. Vi ska utnyttja marknaden till dess fulla potential, men vi politiker ska kunna dra upp riktlinjer och tala om vad vi vill och inte luta oss tillbaka och säga: Jaha, nu har marknaden sagt så, då går det nog att göra. Vi ska ligga i framkant. Det är vi som ska sätta upp målen och ambitionerna. Varför vänder ni av befolkningen ryggen? Varför är ni nöjda med att det bara är av befolkningen som ska ha höga hastigheter i bredbandsnäten? Jag tycker att det är oförskämt mot människor i glesbygden och på landsbygden att från den borgerliga regeringen få höra: Det räcker , vi behöver inte bygga, antagligen bygger marknaden. Vi vet ju att marknaden bygger där det är lönsamt, om man inte ställer motkrav. Vi är besvikna på den borgerliga regeringen. Om ni nu tycker att vi från oppositionen är så tjatiga när vi vill driva på: Vi vill vara tjatiga. Det är vår skyldighet att flytta fram positionerna. Om man inte vill regera ett land kan man stå tillbaka. 104 (M) replik: Vi socialdemokrater – ja, ni har gjort en hel del. Låt mig bara påminna om att internet är en fluga. Det var inget som stimulerade utvecklingen att en socialdemokratisk kommunikationsminister sade det. kan jag inte ställa frågan till , men jag kan i alla fall göra ett konstaterande. Om all den här utvecklingen på it- och mobilområdet och så vidare hade handlagts av statliga verk runt om i världen och om marknaden inte hade fått göra sin insats, vad tror ni då hade hänt? Jo, vi hade förstås suttit kvar vid våra gamla ångtelefoner. Jag tror att försöker överdriva den här motsättningen. Utskottsbetänkandet visar att vi i huvudsak drar åt samma håll, även om ni har anledning att försöka markera att det är ni som driver på. Men jag tror att historien kommer att visa att det som regeringen har satt som mål, som drivs fram av olika digitala agendor och av arbetsgrupperna, råden, som regeringen har initierat för att bygga ut, också kommer att visa sig vara den framgångsfaktor som behöver. 105 (MP): Det finns mycket att säga om it-politik. Vi har många förslag, som framgår av betänkandet, men jag vill fokusera på de statliga fibernäten. De är byggda och betalda med statliga anslag och bör självklart betraktas som en gemensam tillgång som behövs för att uppfylla flera samhällsbehov. De statliga näten kan och bör utnyttjas bättre. De behövs för att bygga ut bredband så att det blir god täckning över hela landet och för att öka robustheten i det svenska data- och telekommunikationsnätet. Det krävs ett samlat grepp för att se till att de kommer till bästa nytta för samhället. Att inte ta ansvar för synergier i de statliga fibernäten vore en politisk dumhet, och en sådan ansvarslöshet bör självklart inte förekomma i ett modernt samhälle och en väl fungerande demokrati. Därför är det bra att regeringen – äntligen – i sin budgetproposition lovar en utredning om samordning av statens verksamheter på bredbandsområdet. föreslog en statlig offentlig utredning om att statens fiberinfrastruktur skulle samlas i en organisation vars kärnverksamhet skulle vara att marknadsföra, förvalta och utveckla den. Jag hade förstås hoppats att regeringens utlovade utredning om samordning nu skulle ha kommit i gång, men att döma av vad sade har det ännu inte hänt. Förhoppningsvis kommer , som ska tala senare och representerar ett regeringsparti, att beröra frågan. Hur går det? När kommer utredningen i gång? Vi har ingen tid att förlora. En viktig aspekt av it-politiken som måste uppmärksammas mer är statens ansvar för ett robust digitalt samhälle. Vårt moderna samhälle är nämligen helt beroende av data- och telekommunikation och blir därmed alltmer sårbart. I takt med den snabba tekniska utvecklingen följer nya hotbilder. Samhällets finansiella system bygger på att tele- och datakommunikation fungerar som den ska. Affärer görs upp, pengar flyttas och viktig finansiell information överförs mellan banker, företag och privatpersoner under dygnets alla , . Några andra samhällsfunktioner som är känsliga för störningar på grund av it-attacker är vattenförsörjning och mobiltelefonisystem. Ur ett övergripande samhällsperspektiv måste stabiliteten värnas hos en mängd samhällsfunktioner som är beroende av fungerande it-stöd. Myndigheter och andra aktörer måste kunna kommunicera på ett säkert sätt sinsemellan, även i krislägen. Att säkra tillgång till en robust infrastruktur för it- och telekommunikation är en viktig säkerhetspolitisk fråga. De digitala hoten representerar allvarliga ekonomiska och säkerhetsmässiga utmaningar för samhället. Det behövs därför en mer offensiv politik för att värna robusthet och tillförlitliga kommunikationer på det digitala området, och det kan inte vänta. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap framhöll i sin utredning Tillgänglig och skyddad kommunikationsinfrastruktur för offentlig sektor att särskild hänsyn måste tas till ett antal myndigheter med särskilt kritiska uppgifter: För ett begränsat antal myndigheter med särskilda behov av kontrollerbara kommunikationer kommer det också att behövas tillgång till en statlig kontrollerbar kommunikationsinfrastruktur. För detta specifika behov kommer det att behövas en funktion för förvaltning och drift. Man framhöll också: Om den offentliga sektorn inte agerar gemensamt finns det en uppenbar risk för att nuvarande fragmenterade arbetssättet cementeras. Resultatet kan bli småskaliga divergerande lösningar som inte stödjer varandra och som istället blir kostnadsdrivande. Här skulle ett statligt bolag eller en annan lämplig statligt ägd organisation ha ännu en viktig funktion utöver att bidra till bredbandsutbyggnaden. Går det att säkra viktiga samhällsfunktioner utan en statligt ägd, opererad, styrd och prioriterad infrastruktur för kommunikation? Vågar regeringen verkligen förlita sig på att privata aktörer tar samhällsansvar och gör de investeringar som krävs? Och hur ska regeringen kunna ta ansvar för en krishantering om den avhänder sig kontrollen över data- och telekommunikation till privata aktörer när det kan innebära kostnad i stället för omedelbar vinst, som ju är deras mål? Med tydliga direktiv att skapa och upprätthålla en balanserad konkurrens med den statligt ägda och kontrollerade infrastrukturen skulle ett sådant statligt bolag eller liknande statlig organisation kunna bidra till att skapa samhällsnytta och operatörsneutral konkurrens i den digitala infrastrukturen. Det skulle alltså förbättra marknaden. Detta är angeläget, eftersom vi ser en utveckling där två stora aktörer med tydligt vinstintresse försöker skapa sig en position genom att köpa upp stadsnät och teckna avtal om ensamrätt att förlägga fiberinfrastruktur till kommunerna. Det blir med andra ord privata monopol. Det här var ett exempel. Inrättandet av ett offentligt ägt bolag som hanterar de statliga fibernäten skapar även positiva effekter genom att det investeras mer medel i fiberinfrastrukturen, vilket är nödvändigt för att hålla den i skick på lång sikt och följa med kapacitetsbehoven. Detta är viktigare än någonsin i och med att marknaden förändras genom att stadsnäten som har garanterat en utveckling mot öppna nät i allt högre grad hamnar i bolag med rena vinstintressen eller riskerar att slås ut. har det ju varit stadsnäten som har utmanat. är det stadsnäten som blir utmanade. Med ett offentligt ägt och operatörsneutralt nät kan vi skapa en balans. Intäkterna från ett bolag som samordnar de statliga fibernäten kan även ge vinster att investera i mer nät, genom direktiv att säkerställa utbyggnad och vinstmedel som ska återinvesteras i infrastruktur. Självklart kan även den enskilda slutanvändaren dra nytta av en förhöjd robusthet i de svenska fibernäten. Jag hoppas verkligen att utredningen som regeringen har utlovat kommer i gång. Jag hoppas att den är i gång. Låt mig säga några ord om it, det femte transportslaget. Det kan på många sätt bidra till att minska miljöpåverkan, som har beskrivit. Det ger både miljönytta och bättre livskvalitet att till exempel minska antalet tjänste- och arbetsresor genom att använda modern kommunikationsteknik i stället för att kanske sitta och åka fossilbränslebil. Mycket görs redan, vilket också har sagts, men vi vill driva på ytterligare. Här måste vi vara i framkant både i och i EU. Men jag behöver inte upprepa allt som sade. Jag instämmer på den punkten. Jag vill avsluta med att än en gång understryka hur viktigt det är att samordna den statliga infrastrukturen och att arbetet med det inte får dra ut . Givetvis står jag bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 3. I detta anförande instämde (MP). 106 (C): Användandet av mobiltelefoni och bredbandskommunikation är det enskilda område, åtminstone när det gäller den tekniska utvecklingen, som kraftigast förändrar samhället . Frågan är om det har skett någon så genomgripande och snabb förändring över huvud taget. Jag ska bara ge ett exempel. eller så tror jag att de flesta som hade en semestervecka utomlands hörde av sig hem från en telefon vid några avtalade tillfällen för att snabbt berätta att vädret var fint och att man mådde bra och för att försäkra sig om att allt var okej där hemma. sitter man ofta och till och med ser varandra i ögonen på en skärm och pratar så länge man vill. Ja, man är i princip nåbar och mer eller mindre delaktig i vad som händer där hemma under den veckan. Denna enorma förändring har skett. Det finns naturligtvis både barnsjukdomar och begränsningar i kapacitet och annat under en sådan här period. Det betänkande som vi behandlar handlar, som nämnts, framför allt om en rapport från och om ett antal motioner inom området. Jag kommer att beskriva delar av hur regeringen jobbar med dessa frågor och hur vi i Alliansen ser på det fortsatta arbetet. Jag tänker också kommentera några delar av betänkandet. Regeringen och har lagt fast de grundläggande målen, som i korthet går ut på att ska bejaka utvecklingen mot det digitala samhället och att vi ska ligga i topp internationellt när det gäller att bygga ut it-kommunikation. De utvärderingar som sker bekräftar vår ledande position, men det innebär inte att vi kan slå oss till ro. Tvärtom fortsätter utvecklingen i rasande takt, och dessa frågor kommer säkert att vara i fokus för samhällets omvandling i ytterligare . I är det en grundläggande rollfördelning för utbyggnaden. Den ska vara marknadsdriven bland konkurrerande företag, men lika viktigt är det att det offentliga – stat, kommun och andra – har viktiga uppgifter att styra, reglera och stimulera denna utveckling. Regeringen tar på ett antal olika sätt ansvar i det här arbetet. Via myndigheten , , övervakas och leds detta. Den har också en viktig uppgift i att fördela de olika radiofrekvenser som krävs för att bära ut signalerna. Frekvensbanden kan beskrivas som en form av begränsade naturresurser, och de fördelas på olika operatörer i konkurrensutsatta försäljningsprocesser. Här måste jag ändå lyfta fram det glädjande beslut som togs . Regeringen slog fast att det så kallade 700-bandet ska disponeras för mobiltelefoni och bredband . Det är ett mycket viktigt steg som vi i gläder oss åt, främst på grund av att bandet har goda förutsättningar att användas utanför tätorterna. Men det kan också användas för att ta sig igenom hinder i moderna välisolerade byggnader, där de snabba frekvenserna ofta har bekymmer. hoppas jag bara att det faktum att vi än en gång är på topp och först med detta kan följas upp med att vi på EU-nivå kan genomföra den här förändringen parallellt. Det skulle vi på många sätt tjäna ytterligare på. tittade på tre frågeställningar inom it- och telekomområdet och hade en hel del synpunkter. Jag går inte in i detalj på dessa. Jag vill bara kommentera ett par saker. Det ligger kanske i sakens natur att det är så här vid en revision som handlar om att betrakta det som har hänt, ofta . Det blir ofta lite som att slå in öppna dörrar när man kommer fram till redovisningen. Och den tendensen blir än tydligare på ett område som förändras så snabbt som detta med it och telekom. Jag vill notera att jag upplever, när jag läser igenom det här, att det finns en stor samsyn mellan , regeringen och trafikutskottet när det gäller det område som tas upp, vilket förstås inte hindrar att man kan ha olika uppfattningar i detaljfrågor. Det har talats mycket i kammaren om det så kallade teknikskiftet. Det handlar om att driver ett projekt där de ska byta ut en hel del av koppartråden eller annan trådförbindelse fram till enskilda hushåll i vissa delar av landet och ersätta den med trådlös kommunikation. Teknikskiftet skulle jag vilja beskriva som ett utmärkt exempel på och illustration av hur viktigt det är att förändringar som berör en stor allmänhet är noggrant förberedda och kommuniceras mycket väl. Det blir svårt om man drar i gång en sådan förändring utan att de delarna finns på plats. Det är också på många sätt ett komplicerat område att beskriva och kommunicera. Har man till exempel inte fått ordentligt beskrivet på vilket sätt mobiltelefoni och trådlös fast telefoni hemma i bostaden skiljer sig åt blir det lätt missförstånd i den fortsatta diskussionen. Med jämna mellanrum dyker det upp exempel på berörda som inte har fått information , till exempel för att operatörer inte har tagit sitt ansvar på rätt sätt. Jag vill utan att gå in på detaljerna i övrigt enkelt och tydligt markera att alla, enligt vår lagstiftning, ska ha tillgång till fast telefoni. Hur det löses tekniskt är inte en fråga som vi ska lägga oss i. När det gäller det så kallade teknikskiftet har numera utfäst sig att följa regler som gör att övergången sker på ett bra sätt. Här har en tydlig och viktig roll att följa upp förändringen. Fungerar inte detta hos någon, vem det än gäller, är det viktigt att det så fort som möjligt anmäls och kommer till Post- och kännedom. Jag utgår från att myndigheten då reagerar.