prot · H10998 · 2014-04-09 00:00:00 — Det säger du själv. Men det är vi här i kammaren som har mandat från medborgarna och väljarna i detta land att stifta dessa lagar. Där är vi en part, och ni är en part. Sedan har alla som vill bo i att förhålla sig till detta. Jag är helt övertygad om att du håller med om den första skrivningen du läste upp, men du ska inte påstå att du tillåter alla att komma till och leva ut sina utsvävningar, oavsett vad det gäller – sexuellt eller kulturellt – och oavsett hur de ser ut. Det gör du inte. Också du sätter dina gränser och begränsar andra människors möjlighet att leva ut sina kulturer och utsvävningar i , eller hur, ? Det är så det ser ut. Du är inte för total frihet du heller. Jag hoppas i alla fall inte det. Som kristdemokrat borde du ha åtminstone en liten konservativ ådra kvar i dig. Det innebär att du också sätter gränser. Du står här och säger emot dig själv, . Att du inte ser det är kanske det mest skrämmande med debatten, som inte var en budgetdebatt. Det ber jag om ursäkt för. 151 (V): Vi är många som drabbas när girigheten blir drivkraften i den svenska välfärden. Det är gamla och det är barn som råkar i kläm. Det är de sjuka, och det är de som tar hand om de sjuka. Och det är eleverna och deras lärare. Otryggheten i samhället ökar, välfärden vittrar sönder och uppgår vinsterna i välfärdsföretagen till ca . Det motsvarar lönerna för 24 000 undersköterskor. Det är pengar som var avsedda för din och min sjukvård, mormors hemtjänst och och Aminehs skolgång. Det är girigt att plocka ut vinst på bekostnad av andras välfärd. Vi kvinnor drabbas i flera led. Det är nämligen vi som får ta över när välfärden inte fungerar. Det är vi som får gå ned på deltid och hjälpa gamla mamma. Det är dyrt att födas till kvinna. Under ett liv får vi kvinnor 3,6 miljoner i lägre inkomster än männen. Det är vi som bär välfärden på våra axlar och betalar priset när den fallerar. Vi kläms mellan bristande resurser från samhället, yrkesarbetet och huvudansvaret för det obetalda hemarbetet, för barn och för åldrande föräldrar. De strukturer som ligger till grund för orättvisan går tyvärr inte att diskutera utan att högern slår ifrån sig. När det politiska ansvaret inte tas får vi kvinnor lösa situationen bäst vi kan, alldeles efter egen bästa förmåga. Vi har kunnat läsa om hur barnmorskor i går ned i arbetstid för att kunna garantera en säker och trygg förlossning. Av alla de som har gått ned i arbetstid eller slutat jobba helt på grund av att man måste ta hand om anhöriga äldre eller barn är kvinnor. När barngrupperna är för stora väljer kvinnor att gå ned i arbetstid för att säkra sina barns trygghet och utveckling. När de åldrande föräldrarna inte får den omsorg de behöver, när matlådorna uteblir och den sociala samvaron inte finns där och när sjukvården inte fungerar är det kvinnorna som går ned i arbetstid för att garantera sina nära en bra omsorg. De som inte kan gå ned i arbetstid får slita ännu hårdare . Det som borde göras av omtanke och kärlek blir i stället en nödvändighet. pressas de som arbetar inom välfärden allt hårdare. De ska klara av alltmer. Men resurserna är inte anpassade till behoven. Arbetstiden, orken och livet räcker liksom inte till. Det betalar vi ett högt pris för. Sjukskrivningarna ökar bland kvinnor. Med de försämringar av sjukförsäkringen som regeringen har infört kan det för många vara lika med fattigdom och otrygghet. Det är tacken för allt slit. Med regeringens politik har inkomstskillnaderna mellan könen ökat med . Kvinnor har dessutom lägre lön, sämre möjligheter till karriärutveckling och pensioner som det inte går att leva på. är åtta av tio fattigpensionärer kvinnor. Det går dock att skapa en ekonomisk politik som sätter kvinnors livsvillkor i centrum. Då behövs först och främst insikten om att skattesänkningar gynnar dem som inte behöver ta huvudansvaret för hem och barn. Det gynnar dem som har höga inkomster och som inte är beroende av vård, skola och omsorg för att deras liv ska fungera. Skattesänkningar gynnar i huvudsak högavlönade män. Det är precis den politik som har förts . 140 miljarder i skattesänkningar har inte lett till ett tryggare och friare samhälle. Det har inte lett till lägre arbetslöshet, högre sysselsättningsgrad och bättre välfärd. Sämre trygghetsförsäkringar skapar inte fler jobb eller friskare människor. De skapar enbart otrygghet. Höjd skatt på snus är inte lösningen på välfärdens underfinansiering. Vi ser ett samhälle växa fram som präglas av orättvisor, otrygghet och brist på framtidstro. Om skattesänkningar vore svaret på den skyhöga arbetslösheten skulle vi ha haft full sysselsättning . I stället har vi massarbetslöshet. Men med en ekonomisk politik som tycks hämtad ur 90-talets ungmoderata teorier är det kanske inte konstigt att verkligheten inte stämmer överens med kartan. En stark ekonomi byggs inte med skattesänkningar för de rikaste. Ett starkt samhälle byggs inte med växande ojämlikhet eller där man bekämpar de arbetslösa i stället för arbetslösheten. Vi kan dock välja en annan väg. Vi kan bygga ett samhälle där vi tar ansvar för varandra. Vi kan sätta solidaritet och omtanke före girighet. Vi kan använda skattepengar till välfärd i stället för vinster. Och vi kan ge förskolor och fritidshem resurser så att pedagogerna hinner med varje barn. Det går också att garantera kvinnor en trygg och säker förlossning. Och det går att bygga en äldreomsorg där personalen har tid att sitta ned och fika med de gamla, möta deras behov just där och då. Vi kan se till att vi har sjukvård med tillräckligt med personal och vårdplatser. Och det går att göra försäkringar som ger ekonomisk trygghet för den enskilde även när olyckan har varit framme. Det är ett val som vi gör – ett politiskt val, ett val av vilken sorts samhälle vi vill ha. I ett sådant samhälle har inte riskkapitalister, holdingbolag, skattesnurror, ränteavdrag och konkurser något i välfärden att göra. Så skapas ingen trygghet, ingen frihet. Välfärden ska inte vara till salu. I ett sådant samhälle kastar inte staten bort sina pengar på ineffektiva reformer. Vi har inte råd med skattesubventionerade hamburgerjobb som kostar 1 ½ miljon kronor styck, eller nedsatta arbetsgivaravgifter där varje eventuellt nytt jobb kostar ännu mer. Vi har inte råd att skattesubventionera privat städning två gånger som vi gör . Vi har inte råd att sänka skatten för bankerna. Det finns investeringar och effektiva reformer som skapar fler jobb. Det är det pengarna ska användas till. Vi vill se en ekonomisk politik för full sysselsättning där den sociala dumpningen på arbetsmarknaden får ett slut. Då krävs det att vi prioriterar offentliga samhällsnyttiga investeringar i stället för ständiga skattesänkningar. Det är en ansvarsfull ekonomisk politik som inte bygger på omslag i vädret och teoriböcker utan på beslut som förankras i tillgänglig kunskap och som har effekt i människors vardag. Vi kan bygga hyresrätter så att de unga kan flytta hemifrån till egna bostäder i stället för att sova på soffan hos kompisar eller släktingar eller flytta runt på andra- och tredjehandskontrakt. Det kan inte vara meningen att man som ung i dagens ska behöva bli expert på att bo i kappsäck. Med statliga investeringsstöd kopplade till hyresnivåer kan bostadsbristen byggas bort. Med upprustningsstöd för hyresfastigheter kan många lägenheter rustas upp och bli energieffektivare utan att hyresgästerna behöver flytta på grund av kraftigt höjda hyror. Det skapar nya byggjobb, och människor kan flytta dit jobben finns. når inte 14 av 16 miljö- och klimatmål som FN:s klimatpanel konstaterar att vi måste ställa om till 2020 om vi ska klara det här. Då behövs politiskt ansvarstagande, och då kan vi inte fortsätta sälja utsläppsrätter som vi har arbetat in till amerikanska banker. Vi behöver en energiomställning där energieffektivisering i bostäder, industri och lokaler är centralt men också omfattande satsningar för att göra järnvägen till ett alternativ till bil och lastbil med billigare priser, bättre underhåll och utbyggda spår. Kollektivtrafiken behöver byggas ut och försök med avgiftsfri kollektivtrafik införas. Det behövs också ett statligt långsiktigt riskkapital för att främja teknikutveckling och nya företag och därmed nya jobb. I storstäder, som här i , skulle vi kunna satsa på förnybar energi och sätta solceller på i stort sett vartenda tak. Vi är beredda att göra det. Och vi vill göra det tillsammans med dem som vill vända utvecklingen. Vi gör det redan runt om i landet. Vi genomför rätt till heltid, avskaffar fas 3 och erbjuder i stället jobb till kollektivavtalsenliga löner. Vi blir miljöbästa kommun, satsar på att ge ungdomar jobb, erbjuder avgiftsfri kollektivtrafik och ger kvinnojourer ekonomiska möjligheter att fortsätta sin verksamhet. Och ja, just det: Vi styr dessutom landets mest välskötta kommun. Vi gör det för att vi vet att solidaritet, jämlikhet och omtanke är bättre än ett samhälle där pengarna blivit målet i sig. Vi gör det för att vi vet att det fungerar i praktiken och gör skillnad i människors liv. När vi lägger fram vår ekonomiska politik är det för att vi vet att det kan göras bättre. En ansvarsfull budget håller ihop landet. Den prioriterar människors behov framför girighet och utdaterade nyliberala teoribyggen. Vi vill använda varje skattekrona så att den kommer till nytta för dem som betalar. Vår ekonomiska politik går ihop på papperet, och till skillnad från regeringens fungerar den också i verkligheten. Det är en politik för en välfärd att lita på, en politik där välfärden inte är till salu. 152 Finansminister (M) replik: Jag har egentligen bara en fråga till . Det är samma fråga som jag ställt till och men som ingen av dem velat svara på, nämligen: När kommer beskedet om hur ett rödgrönt regeringsalternativ ska se ut och kommer ett sådant att upprätthålla överskottsmålet? har begärt replik på både och och på det sättet visat hur tydlig splittringen bland de rödgröna är. Det gäller viktiga frågor för väljarna. Vi har i facit för vänsterregeringar. I har de ett väljarmandat, ett budskap före valet, och sänker de skatter och avreglerar arbetsmarknaden. I vinner de valet genom att lova allt till alla. står de med en strukturpolitik som kört in i väggen. I lovade de att regera med ökade offentliga utgifter, och ligger de kvar och har begränsningar på exempelvis arbetslöshetsförsäkringen. Alla vänsterregeringar i får kasta ut valmanifestet och svika de besked de gett eftersom vänsterpolitiken inte är realistisk. Med de opinionssiffror vi nu har och kvar till valet, då Per och ska inta ministerposterna ihop med , är det väl alldeles uppenbart att väljarna måste få någon typ av besked om vart partierna är på väg. har sin rätt till heltid, sin arbetstidsförkortning, sitt pensionssystem, 10 miljarder ytterligare i bidragshöjningar, vinster i välfärden, arbetsrätten, försvaret, lärarlönerna, arbetskraftsinvandringen, vapenexporten, EU-samarbetet, betygen, , , Förbifart , de östliga förbindelserna – vi kan hålla på hur länge som helst och räkna upp alla viktiga och centrala frågor där vänsterpartierna vägrar att lämna besked. Som sagt, jag är rätt säker på vad slutsatsen blir. Man överger överskottsmålet, och jag tror att det är precis det skulle välkomna att man gjorde. 153 (V) replik: Det är ju så, , att du i praktiken redan har övergett överskottsmålet. Utifrån en demokratiprincip hade det varit bra om vi skulle ha fattat beslut om det i riksdag. Om er politik fungerat så att försämringar i socialförsäkringssystemen skapade fler jobb hade vi haft full sysselsättning . Om det vore så att sänkta skatter bekämpade arbetslösheten skulle vi ha haft full sysselsättning . Ni har sänkt skatterna med 140 miljarder . Hur mycket mer ska vi sänka skatterna innan vi når full sysselsättning i ? kom med sin analys av svensk ekonomi. Den visar att prognoser inte alls håller. Eller så kan man säga att prognoser håller men i så fall till priset av kraftiga besparingar i den gemensamma välfärden, det vill säga att man måste dra ned kraftigt på antalet anställda. För oss är full sysselsättning det överordnade ekonomiska målet. Massarbetslösheten är det stora ekonomiska problemet i svensk politik. Jag märker att inte gärna tar ordet arbetslöshet i sin mun, för det var väl vänstervridet ni kallade det på er stämma med glitter och konfetti, där ni hoppade med arbetskraften. Men ni glömde att när arbetskraften väl landar och vrickar foten hotas den av utförsäkring från försäkringssystemet. Till skillnad från er bekämpar vi arbetslösheten i stället för de arbetslösa. Till skillnad från er vill vi öka arbetsutbudet så att de arbetslösa kan få ett arbete. Det är gemensamt för oss tre. Vi tror på ett tryggare , ett där människorna har rätt att känna trygghet och inte behöver gå omkring och vara oroliga för att bli sjuka eller arbetslösa. Till skillnad från er är vi också rätt överens om att vi gärna gör klimatinvesteringar för att möta klimathotet. Och vi är rätt överens om att välfärden behöver mer resurser. Det finns en gemensam bas. För vår del ser vi gärna en rödgrön regering, och jag hoppas att ska få söka nytt jobb. 154 Finansminister (M) replik: Jag får en fråga: Hur vill vi göra med skatterna? Jag kan garantera att vi i valmanifest kommer att redovisa exakt vilka skatter vi kan behöva höja och exakt vilka skatter som eventuellt skulle behöva sänkas. Jag ser inte något utrymme för skattesänkningar, men krona för krona och öre för öre kommer varje del att redovisas för väljarna så att de den dag de går till valurnorna och lägger sin valsedel vet vad de får. Oppositionen redovisar inte ett enda gemensamt svar. Om det till exempel rör klimatsatsningarna är det ett budskap från och ett annat från . Vi får inga svar beträffande favoritfrågor – rätt till heltid, arbetstidsförkortning och 10 miljarder i höjda bidrag. Alla de löften som ställer ut saknar täckning så länge det inte finns ett gemensamt besked. Det enda löfte vi kan lita på när det gäller är att om de hamnar i regeringsställning kommer de att svika sina vallöften. Det beror på att man inte förbereder sig, inte är beredd att redovisa. Då får man heller inte ett väljarmandat. 155 (V) replik: kommer att redovisa hela sin politik, och det har vi även gjort . Vi står för ett samhälle där människor får ersättning om de blir sjuka eller arbetslösa. Vi gör inte som . Det är 77 000 fler arbetslösa i , men deras utbetalningar, deras trygghet, har minskat med 13 miljarder. Vi har en lägre sysselsättningsgrad, och vi har en långtidsarbetslöshet som har eskalerat. Långtidsarbetslösheten har ökat med . Det är ditt , . ser vi i era prognoser hur ni räknar med att utbetalningarna till vård, skola och omsorg ska sjunka kraftigt framöver. Det betyder att med er politik kommer välfärden att krackelera. Vi kvinnor kommer att få betala ett mycket högt pris för det. Vi gör det , för våra sjukskrivningar ökar kraftigt. Framför allt ökar långtidssjukskrivningarna. Skattesänkningar har ett pris, . En krackelerande välfärd har ett pris. Och girigheten i välfärden har ett pris. Det får konsekvenser för barn, för gamla, för anställda. 156 (FP) replik: Jag tänkte fokusera på en av de frågor där oppositionen är djupt oense och där redan från början skjutit ut sig från att vara med i regeringen. Den här diskussionen är därför lite syntetisk. Ni har nämligen sagt, , att ni aldrig kan tänka er att sitta i en regering som godtar vinster i välfärden medan Socialdemokraterna tvärtom har ett kongressbeslut på att det ska vara möjligt. I välfärdsföretagen arbetar 200 000 människor. 300 000 barn och ungdomar går i privatägda skolor och förskolor. Det finns mer än 10 000 privata vård- och omsorgsföretag av den mindre karaktären, de med färre än 20 anställda. vill ni i att de kommunala och landstingskommunala bidragen till verksamheterna dras in, vilka därmed upphör. Grunden för deras verksamhet försvinner. Jag förutsätter att inte kommer att ersätta de privata företagen, klinikerna, förskolorna, äldreomsorgen. Ni kommer inte att ersätta ägarna till dem, vare sig det är barnmorskor eller större företag, utan ni kommer att med en omvänd – expropriation är för mycket sagt – hantering dra in verksamheterna helt och hållet. Jag vill därför fråga: Vad tänker ni göra i det kaos som då uppstår? Bara i finns det 54 friskolor. Vad ska ni göra med de eleverna? Vad ska ni göra med lärarna? Vad ska ni göra med de 200 000 anställda vilkas arbetsgivare ni avskaffar? 157 (V) replik: Jo du, , det som kommer att hända är att eleverna inte behöver gå omkring och vara oroliga för att deras skola ska gå i konkurs. Man behöver inte heller rekommendera föräldrar och barn att läsa skolornas bokslut innan de väljer skola. De anställda kommer att ha möjlighet att vara kvar, de som är genuint intresserade av välfärden och inte är där för sitt eget vinstintresses skull. De kan ombilda verksamheterna till icke vinstdrivande bolag. Det betyder att de inte kan sälja företaget vidare till vem som helst, utan det måste vara till ett icke vinstdrivande bolag, om de vill vara kvar. De får inte ta ut höga styrelsearvoden, och de tvingas att återinvestera alla pengar utom statslåneräntan plus . De som bara är där för egen skull kommer alltså säkert att lämna verksamheten. Men vet du, , eleverna och lärarna kommer att vara kvar. Däremot kommer det att stå något icke vinstdrivande bolags namn ovanför dörren, eller kanske kommun eller kommun. Men undervisningen kommer att fortsätta. Ytterligare en skillnad är att lärartätheten troligtvis kommer att öka, eftersom de privata skolorna har mycket lägre lärartäthet, motsvarande nästan 3 000 lärare i hela . Och vet du, , det kommer att bli fler anställda i äldreomsorgen också. Den privata har långt lägre bemanning per äldre än vad den offentliga har, för det är så man tjänar pengar. Med vår modell kommer pengarna att gå till det de är avsedda för: till mormors hemtjänst, till elevernas utbildning, till bra arbetsvillkor för personalen och till fler arbetskamrater. Och det är väl ändå det som är meningen. Eller tycker att riskkapitalbolag, holdingbolag, räntesnurror, ränteavdrag, skatteplanering, skattesmitning, fiffel och bedrägerier hör hemma i svensk välfärd? 158 (FP) replik: har regeringen som bekant vidtagit en lång rad åtgärder för att säkra kvaliteten. Det är den vägen man bör gå, vilket vi har diskuterat tidigare här . Men har inte svar på frågan vad som händer med de 200 000 anställda. pekar själv på eleverna, som naturligtvis är ännu många fler. Vad händer med dem? Vad säger man på ett föräldramöte när skolan ska upphöra därför att det inte går att driva den på grund av att man inte längre får några kommunala bidrag? Vad säger man till barnmorskekooperativet när man drar in bidraget? Vad säger man till de mödrar som vill använda sig av dessa barnmorskors tjänster? Och så vidare. Det duger inte, , att krypa bakom riskkapitalister. Här är det fråga om tiotusentals andra företag som drivs i liten skala av några få individer. Du är svaret skyldig, . 159 (V) replik: Nio av de tio största bolagen i välfärden ägs av riskkapitalbolag. har till och med gått längre än . I har 14 av de största bolagen av marknaden inom äldreomsorgen. I har två bolag, bägge ägda av riskkapitalbolag, av marknaden. Det är bolag som ägs av män och där män plockar ut vinsten men där kvinnor arbetar. Alla de som vill vara i välfärden av eget genuint intresse kommer att vara kvar. Kooperativen kommer att fortsätta att få skattepengar för sin verksamhet, liksom stiftelser, ideella organisationer och icke vinstdrivande bolag. Verksamheten kommer alltså att fortsätta, men därmed inte möjligheten att plocka ut vinst. Jag tror att tryggheten i välfärden kommer att öka på det sättet. Eleverna behöver inte gå och oroa sig för att skolan ska vara stängd när de kommer dit dagen efter, och vi behöver inte oroa oss för att dementa personer ska vara inlåsta i en skrubb eller att två personer ska ta hand om 63 gamla, som på Attendos boende – Attendo, som inte har betalat en krona i skatt . 160 (KD) replik: Vi hör nu och tala om enorma skattehöjningar, enorma pålagor på företagen och en kraftig minskning av valfriheten. Dessutom öppnar man den statsfinansiella falluckan. Företag, människor och kapital kommer att fly landet hals över huvud. har en politik som liknar er politik, fast de riktar sig till en annan kundgrupp. Ni sätter fokus på utförare. Ni vill klämma åt där och jobba med att förhindra alternativ inom äldreomsorgen, och sjukvården. Syftet är att slå undan benen på valfriheten. Det är politiker som ska bestämma vem som ska vara utförare, inte människorna. Vi kristdemokrater sätter fokus på kvaliteten och hur vi utvecklar och följer upp den. Möjligheterna för människorna att välja skola, vårdcentral, hemtjänstleverantör och på vissa håll äldreboende är oerhört viktiga för oss kristdemokrater. Här finns en viktig skiljelinje mellan och . Det är viktigt att hålla isär detta. Kommuner och Landsting är väldigt tydliga i fråga om vinster. De som har svarta siffror i sina resultatböcker, oavsett om det är kommuner eller friskolor, levererar den bästa kvaliteten till sina elever. De som förbrukar mer resurser än de fått och går med förlust har sämre resultat för sina skolelever. Varför är det ett sådant fokus på vem som är utförare och på vinster när vi borde sätta allt vårt fokus på bättre kvalitetsutveckling och utförare som vill hjälpa till att förbättra kvaliteten i vår välfärd? Varför har ni alltid fokus på utförare och inte på kvalitet? 161 (V) replik: Det finns en viktig skiljelinje mellan och hela svenska folket. En majoritet av svenska folket anser att det inte är rimligt att vi leker affär i svensk välfärd. En majoritet av svenska folket tycker att det inte är rimligt att deras skattepengar ska gå till uppköp, vinster, produktion, konsumtion, löner, reklam och lokaler i privat verksamhet. Man tycker att pengarna ska gå till det de är avsedda för, och det är det vi har fokus på. Vi vill inte att barn ska behöva äta knäckebröd till frukost bara för att förskolans ägare ska ha möjlighet att öppna nya förskolor. Vi vill inte att dementa personer ska låsas in i skrubbar för att äldreboendets ägare ska ha ännu högre vinst. Vi tycker inte att folk ska sägas upp för att de larmar när de äldre inte får sin biståndsbedömda tid därför att Attendo vill tjäna ännu mer pengar. Vi tycker inte att det är rimligt med riskkapitalbolag, holdingbolag, skatteplanering, skattesmitning, ränteavdrag, räntesnurror, uppköp och konkurser. Tänk om vi hade stått här och sagt att svensk välfärd skulle se ut så 2014. Då tror jag att de allra flesta hade skakat på huvudet och trott att man varit helt sanslös. Men så ser det ut i ert , och det får konsekvenser. När vinstintresset kommer in blir det lägre bemanning och färre med utbildning i . Det blir mer visstidsanställningar och deltidsanställningar. Det blir lägre utbildningsnivåer bland lärarna i de privata skolorna, färre lärare i de privata skolorna och så vidare. Och så blir det knäckebröd och sådant som jag inte riktigt tycker hör hemma i svensk välfärd. 162 (KD) replik: Om det som säger stämde skulle jag och vårt parti gå i bräschen för att tvinga ut alternativen från äldreomsorgen, skolan och sjukvården. Men drar generella slutsatser av de brister som undantagsvis finns såväl inom den kommunala och landstingsdrivna verksamheten som bland utförare. När man gör det ger man en felaktig verklighetsbild. Svenskt Kvalitetsindex mäter hur det ser ut. Betyget på går upp bland brukarna. Man blir mer och mer nöjd. De som är brukare av den svenska äldreomsorgen blir mer och mer nöjda. De som befinner sig inom sjukvården och är beroende av den blir också mer och mer nöjda. När man drar generella slutsatser av undantagen förstör man den kvalitetsutveckling som ständigt pågår och som gynnas av alternativ inom välfärdens område. Det är du emot, .