prot · H109126 · 2014-06-16 00:00:00 — Det är därför mycket välkommet att den andra etappen i arbetet med att ta fram ett gemensamt europeiskt asylsystem har slutförts. Syftet har varit bland annat att fastställa ett gemensamt asylförfarande, en enhetlig status för personer som har rätt till internationellt skydd och ökad solidaritet mellan EU:s medlemsstater. Omarbetade versioner av bland annat asylprocedurdirektivet och Dublinförordningen har antagits. Arbetet med att genomföra de beslutade förändringarna pågår nu i och i de övriga medlemsstaterna. Det förslag som nu har att ta ställning till är en del av det svenska genomförandet och följer av att den omarbetade Dublinförordningen har börjat tillämpas. Det är en grundläggande princip inom det gemensamma europeiska asylsystemet att en asylansökan ska prövas av en enda medlemsstat. Vilken medlemsstat som ska pröva en ansökan regleras i Dublinförordningen. Den omarbetade Dublinförordningen innebär att en person som har beviljats status som alternativt skyddsbehövande i en annan medlemsstat kan överföras dit enligt förordningen. För att det gemensamma asylsystemet ska stämma överens i alla delar finns det därför enligt det omarbetade asylprocedurdirektivet en möjlighet att neka prövning av en asylansökan från en person som redan har fått sin ansökan prövad och status som alternativt skyddsbehövande beviljad i en annan medlemsstat. Detta gäller redan för personer som har beviljats flyktingstatus i en annan medlemsstat. Enligt de bestämmelser som gäller i måste en asylansökan från en person som redan har beviljats status som alternativt skyddsbehövande i en annan medlemsstat prövas på nytt i . För att det gemensamma asylsystemet ska stämma överens i alla delar och för att flyktingar och alternativt skyddsbehövande ska behandlas lika föreslår regeringen i propositionen att bestämmelsen i utlänningslagen om avvisning av en asylansökan ska justeras. Regeringens förslag innebär att det ska vara möjligt att inte pröva en asylansökan från en person som har beviljats status som alternativt skyddsbehövande i en annan medlemsstat. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 10 § Ny lag om näringsförbud betänkande 2013/14:CU35 Ny lag om näringsförbud (prop. 2013/14:215) föredrogs. 73 (M): Till att börja med yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservationen. I regeringens proposition 2013/14:215 Ny lag om näringsförbud föreslår regeringen att en ny lag om näringsförbud ska ersätta den gamla samt ett antal följdändringar i andra lagar. Förslaget innebär bland annat att kretsen av personer som kan meddelas näringsförbud utökas till att omfatta alla som faktiskt utövar ledning över en verksamhet, oberoende av i vilken associationsrättslig form verksamheten bedrivs. Regeringen lägger också fram förslag som syftar till att effektivisera tillsyn över att meddelade näringsförbud följs. Bland annat blir det obligatoriskt att kalla den som har fått näringsförbud till ett inledande samtal där han eller hon får information om näringsförbudets innehåll och där myndigheten kan få information om hur personen försörjer sig. får kalla till fler sådana samtal om det finns behov av det. Kallelse till samtal får förenas med vite. I betänkandet finns en reservation från om kompletterande bestämmelser om polishämtning till samtal hos om den som har fått näringsförbud inte inställer sig. Regeringen gör bedömningen att det inte bör införas en möjlighet för att besluta om polishämtning om den som har fått näringsförbud inte inställer sig till samtal hos myndigheten. Visserligen föreslog Utredningen om vissa frågor om näringsförbud att ska få möjlighet att besluta om polishämtning om en person som har näringsförbud inte inställer sig till samtal hos myndigheten. avstyrkte ombudsmän utredningens förslag i denna del. ombudsmän konstaterade att de aktuella bestämmelserna om tvångsmedel i utsökningsbalken syftar till att med tvång framtvinga betalning från gäldenären. Samtalen med den som har fått näringsförbud har däremot ett informativt och bevissäkrande ändamål. Enligt regeringen bör man vara lite försiktig om man drar paralleller från utsökningsbalken vid bedömningen av hur tillsynen över näringsförbud bör utformas. Regelverken har olika syften och bygger på olika systematik. Tvångsmedel får inte användas om de inte står i proportion till ändamålet med insatsen. Redan genom förslagen att göra samtalen obligatoriska och att kallelse till samtal ska kunna förenas med vite har lagstiftaren tydligt markerat att tillsynen ska effektiviseras. Regeringen bedömer därför att det inte bör införas bestämmelser i lagen om näringsförbud som möjliggör polishämtning till de obligatoriska samtalen. Utskottet föreslår att antar regeringens lagförslag och avslår motionen. Den nya lagstiftningen om en ny lag om näringsförbud och följdändringarna i andra lagar föreslås träda i kraft . 74 (SD): tillkallade regeringen en särskild utredare för att se över frågor i anslutning till lagen om näringsförbud och tillsynen av denna. Utredningen överlämnades ungefär , och efter en remissrunda ser vi resultatet. Förslaget som regeringen kommit med är i huvudsak bra, och jag kan med glädje ställa mig bakom det. Delar av propositionen innehåller förslag som syftar till att effektivisera den tillsyn som har över att meddela näringsförbud. För att tydliggöra vad det handlar om ska en person som fått näringsförbud få ett samtal från . Detta samtal bedöms av både regeringen och remissinstanserna vara extra viktigt. Givetvis är det då också mycket viktigt att det vidhålls. Samtalet syftar delvis till att informera personen med näringsförbud om innebörden av förbudet samt att ge ett underlag för hur stor risken är att han eller hon kommer att bryta mot näringsförbudet. Kallelsen till detta samtal kan vara förenad med vite. I detta fall är det inte konstigt om man anser att enbart ett vitesföreläggande inte är tillräckligt om personen i fråga inte inställer sig till samtalet. Av den anledningen, herr talman, anser jag att som sista åtgärd ska ha möjlighet att begära hämtning av polis. Jag tänker inte förlänga debatten ytterligare utan vill med dessa ord yrka bifall till reservation. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 11 § Nya mervärdesskatteregler om omsättningsland för telekommunikationstjänster, radio- och tv-sändningar och elektroniska tjänster betänkande 2013/14:SkU31 Nya mervärdesskatteregler om omsättningsland för telekommunikationstjänster, radio- och tv-sändningar och elektroniska tjänster (prop. 2013/14:224) föredrogs. Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då interpellationssvar skulle lämnas. 12 § Svar på interpellation 2013/14:460 om hög tid för nationell biblioteksstrategi 75 Utbildningsminister (FP): har frågat mig på vilket sätt jag avser att verka för att ska få såväl resurser som uppdrag att stärka hela biblioteksväsen. Jag vill först och främst framhålla att regeringen har uppfattningen att läsförståelse och läslust är grundläggande förutsättningar för att kunna ta del av vår kultur och för att vara en aktiv medborgare. Att främja barns och ungas läsförmåga är särskilt viktigt för att stärka kunskaps- och bildningsnivån. Bibliotekens betydelse för det demokratiska samhällets utveckling och deras roll för kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning ligger till grund för den nya bibliotekslagen. För regeringen är biblioteksfrågorna ett prioriterat område, vilket är tydligt genom att vi fick en ny bibliotekslag . I den nya lagen har regeringen tagit initiativ till att utveckla den bibliotekslag som ursprungligen stiftades 1996 och som inte har förnyats . Regeringen har även gjort andra satsningar för förbättrad läsförmåga och läsförståelse hos barn och unga. antog så sent som regeringens proposition Läsa för livet. Bland annat fastslogs nationella mål för litteratur- och läsfrämjande som innebär att alla i oavsett bakgrund och med utgångspunkt i personliga förutsättningar ska ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga. har som huvuduppgift att vara och arkiv för ljud- och bilddokument samt rörliga bilder. KB ska som forskningsbibliotek och i egenskap av forskningsinfrastruktur vara en resurs för forskning samt fullgöra uppgifter som följer av en rad olika lagar och förordningar, bland annat bestämmelser om pliktexemplar av dokument och elektroniskt material. KB har i uppdrag från regeringen att ha nationell överblick över det allmänna biblioteksväsendet och främja samverkan och utveckling inom området. Inom ramen för det uppdraget har KB utrymme att överväga vilka mer strategiskt inriktade dokument som kan främja samverkan och utvecklingen inom området. Med andra ord kan myndigheten, KB, bedöma om det finns behov av nationella plandokument och i så fall utarbeta sådana. KB ska också tillsammans med de regionala biblioteksverksamheterna och kommunerna följa upp hur de biblioteksplaner som antagits har utformats och hur de används. I och med den nya bibliotekslagen är uppgiften lagstadgad. För uppdraget för samordning av biblioteksväsendet har KB fått en anslagsförstärkning med . För övriga uppdrag har KB ett anslag på . Anslaget till KB har beslutats av utan någon avvikande mening från Socialdemokraterna. Inom de ramar som har beslutats ankommer det på KB att besluta om verksamhetens utformning. 76 (S): Jag förstår av svaret att jag och statsrådet är helt överens om vikten av bibliotek och deras betydelse för kultur och bildning och inte minst för ungas möjligheter till ökad läsförståelse och därmed bättre skolresultat. Det är inte särskilt unikt för statsrådet och mig, då av svenskarna anser att biblioteken är viktiga för att samhället ska fungera. Biblioteken är den institution som svenskarna har störst förtroende för. Men jag tycker nog att ministern har ett särskilt ansvar för att se till att vi får en utveckling och bästa möjliga resursutnyttjande av våra bibliotek. Jag utgår från att ministern är orolig för vad som händer med biblioteken och för vad som kan hända. Det har blivit 500 färre bibliotek . Filialer som har betytt oerhört mycket som mötesplatser för medborgarna har försvunnit. Och enligt KB har 70 bibliotek lagts ned . I bibliotekslagen står det ett bibliotek per kommun. Då återstår 900 bibliotek som kan läggas ned. Men det hoppas vi inte ska hända. Vi har också sett bekymmer med lagen om skolbibliotek. Det är egentligen självklart att alla elever ska ha tillgång till skolbibliotek, men det är bara hälften av eleverna som har tillgång till ett bemannat skolbibliotek. Lagen är inte tillräckligt tydlig när det gäller bemanning och personalens kompetens. En hylla med böcker är inte tillräckligt. Ett ändamålsenligt biblioteksväsen är ett mycket viktigt verktyg för att vända den negativa trenden med sjunkande läsförmåga, sjunkande läsförståelse och därmed sjunkande skolresultat. Björnekullaskolan i med bibliotekarien i spetsen är ett utmärkt föredöme för hur skolbibliotek med en duktig bibliotekarie kan vara en motor i skolans arbete, både för lärarna och för eleverna. Alla sådana goda exempel måste få ökad spridning. Sjunkande läsförmåga och läsförståelse får negativa konsekvenser, inte bara för den enskilde individen och eleven utan även för ekonomiska tillväxt och konkurrenskraft. En ny rapport från visar att samarbete mellan lärare och bibliotekarier kan stärka läsande och lärande. Forskarna skriver också att både skolbibliotek och folkbibliotek har stor potential för att stödja både ungas färdigheter i läsning och den alltmer nödvändiga medie- och informationskunnigheten. Ministern talar i svaret om KB:s utvidgade uppdrag och om att de har möjlighet att själva ta upp frågan. Men jag anser att ett beslut om en nationell biblioteksstrategi är ett så stort beslut att politikerna åtminstone måste finnas med och tala om vad man tycker om detta. Vi socialdemokrater ser det utvidgade uppdraget som en början. Vi blev verkligen oroliga och fick våra farhågor bekräftade när ministerns statsekreterare i ett tal tonade ned KB:s roll. Han sade: KB har en viss roll mot folkbiblioteken. Jag betonar medvetet en viss roll, men det får inte gå ut över huvudrollen. Om ministern delar denna uppfattning har vi alla fått en förklaring till att det inte kommer någon nationell biblioteksstrategi. Ministern gör det också lätt för sig genom att säga att det ankommer på KB att besluta om verksamheten. Men jag tror som sagt att det behövs ett politiskt uppdrag för en så pass stor och viktig fråga. 77 Utbildningsminister (FP): Jag uppskattar engagemanget för biblioteken och för biblioteksfrågorna. Jag har detsamma. Biblioteken är viktiga på många sätt. Både skolbibliotek och folkbibliotek är viktiga för att introducera läsning och böcker för barnen. De är viktiga för vuxna och för att vi ska kunna skaffa fram olika typer av böcker och information som vi söker på olika sätt. Biblioteken fyller alltså en lång rad uppgifter i vårt samhälle. De är viktiga för yttrandefriheten. De har varit viktiga och är fortsatt viktiga. Det råder ingen tvekan om det. Det är därför som den här regeringen har infört en ny bibliotekslag. Den gamla var ålderdomlig. Därför har den här regeringen också fört in krav i skollagen på att det ska finnas skolbibliotek som alla elever har tillgång till. kritiserar det, men den gamla regeringen gjorde aldrig det. Det är den här regeringen som har infört det kravet. Det är den här regeringen som har gett i uppdrag åt att ha nationell överblick. De har fått extra pengar för det. Den gamla regeringen gjorde aldrig det. Det är den här regeringen som har gjort det. Jag ser fram emot att vi gemensamt ska ta ännu fler tag. Men det är intressant att en socialdemokrat kritiserar alliansregeringen för detta när den socialdemokratiska regeringen inte gjorde någonting. Sanningen är att det är den här regeringen som har agerat på området. Jag vill också varna för att ge en massa uppdrag utan att skicka med pengar. säger att skollagen borde skärpas och att det ska vara bemannade bibliotek. Det kan man tycka. Om anslår de pengarna kan vi bestämma det. Men att Socialdemokraterna står och säger att vi borde göra det utan att anslå ett öre i sin budget är ansvarslöst. Vad ska dra ned på om de ska utarbeta en sådan strategi? De får inte en enda ny krona, för Socialdemokraterna föreslår inga nya pengar till i sin budget. Nya uppdrag, nya ambitioner men inga pengar – då måste ni skära ned på något annat, något som redan finns. Så får ni göra. Därför tycker jag att man ska vara varsam. Jag har inget emot att vi diskuterar ambitionshöjningar, men vi måste vara överens om att med en ambitionshöjning följer en anslagshöjning. Annars får man tala om för KB att de ska avstå från att göra något av det de gör , och det vill inte jag göra. KB:s huvuduppgift är att vara främsta forskningsbibliotek. Det är och har alltid varit KB:s huvuduppgift. Det är därför KB finns. Om det är det ni ska prioritera ned – för jag uppfattar av att det inte är den viktiga delen, utan det är något annat som är viktigast – är det ett viktigt besked, ett väldigt viktigt besked. Det skulle nämligen påverka hela den svenska humanistiska forskningen om KB inte längre hade det som huvuduppgift. Det är därför finns – för att det är ett forskningsbibliotek. Det är vårt nationella forskningsbibliotek med en mycket hög internationell standard. Jag är enig med interpellanten om problembeskrivningen. Jag jobbar och har så gjort under mina som minister för att läsningen ska öka och kunskapsnivån stiga i den svenska skolan. Där har böcker, läsning och bibliotek en viktig roll. Så långt är vi överens, men att ge nya uppdrag och höja ambitionerna utan att skicka med några pengar kommer att leda till mycket kritik och frustration i sektorn. 78 (S): lägger ministern ord i min mun som jag aldrig har sagt. Jag har inte sagt att vi ska förändra KB så att det inte längre ska vara ett forskningsbibliotek eller ha ansvar för forskning. Men vi kan ju konstatera att den nya bibliotekslagen är en ramlag och att den behöver fyllas med innehåll. Skolbiblioteken är inte tillräckligt utvecklade. Mer behöver göras där. Det finns goda exempel att sprida. är det ju den här regeringen som har haft ansvaret . Vi socialdemokrater vill ständigt utveckla och förbättra samhället. Det kommer ny forskning och ny kunskap. Då kan man inte bara slå sig till ro och säga: Vi har ändrat den nya bibliotekslagen – ni gjorde ingenting. Så fungerar inte verkligheten. KB fick ett utökat anslag med det nya uppdraget. Man kan alltid se över vad som ska göras nu och vad som gjordes tidigare, men jag har definitivt inte uppfattningen att KB ska mista den viktiga roll det har som forskningsbibliotek. Det blir lite olyckligt när det är två departement som har ansvar för den viktiga läsfrågan. Det finns säkert en hel del projektmedel att söka via KB och via , som mest sysslar med läsfrämjande. Det är naturligtvis jättebra att det finns pengar till sådant, men jag tycker ändå att läsutveckling är en alldeles för viktig fråga för att göras till ett projekt. Jag hoppas att statsrådet och för den delen också partiledaren tar ett samtal med sin partikamrat , som här i kammaren och även på annat håll har uttalat att han tycker att det behövs en tydlig nationell biblioteksstrategi för att tillgodose behovet av bra biblioteksservice och bra läsfrämjande verksamhet i hela landet. Vi behöver en genomarbetad strategi för bibliotekens roll i kunskapssamhället. Till den rollen hör till exempel läsning och läsförståelse, som vi har varit inne på, men också demokrati, yttrande- och informationsfrihet, livslångt lärande och inte minst kultur och social sammanhållning. – det var väl regeringens utredning – pekade på splittringen i bibliotekslandskapet och på behovet av en ny organisation och en ny ledningsfunktion för det svenska biblioteksväsendet. KB fick sitt utvidgade uppdrag 2011, men det räcker inte för att leva upp till synpunkter. Nog måste väl ministern hålla med om bibliotekens roll i kunskapssamhället – det har vi redan hört att han delvis gör – och behov av samordning och kunskapsspridning? 79 Utbildningsminister (FP): säger att det är olyckligt att läsfrågorna är splittrade mellan kultur och utbildning. Jag håller inte med om det. Om det är olyckligt, vart tycker hon i så fall att det hör? Det är klart att läsning är otroligt viktigt – det är den mest centrala uppgiften för hela vårt utbildningsväsen. fyller biblioteken en roll i en viktig del av vår kulturpolitik. Det är väl helt naturligt att bibliotek och läsning rör både skolan och kultursektorn. Det finns inget annat vettigt sätt att organisera det, tycker jag. Sedan är uppgifterna något olika. Det är klart att skolans roll och skolbibliotekens roll är att uppfylla läroplanens mål: att barn ska lära sig läsa och få läslust och nyfikenhet på läsning och litteratur. Folkbiblioteken vänder sig delvis till barn och unga men också till vuxna, så uppdragen är något olika. Jag tror att man får acceptera att båda dessa biblioteksformer, båda dessa kulturformer, finns och måste finnas och att de är centrala. Jag är alltså helt enig med interpellanten om betydelsen. Jag tror att hela är helt enig om detta. Vi är oroade över att läsförståelsen bland barn och unga har sjunkit . Det görs otroligt många insatser: Vi lägger om hela den svenska utbildningspolitiken. Vi stärker biblioteken i en ny bibliotekslag. Skolbiblioteken stärks liksom uppdraget till KB. Vi vidtar på olika sätt en lång rad åtgärder, och jag är helt beredd att diskutera ytterligare åtgärder. Jag vänder mig bara mot ett förslag där vi låtsas att vi höjer ambitionsnivån när det inte tillförs pengar, för det funkar inte. Är beredd att anslå mer pengar är jag helt beredd att ge KB nya uppdrag. Men varken Socialdemokraterna, som interpellanten tillhör, eller allianspartierna har i verkat för högre anslag till KB. De höjdes när vi införde det nya uppdraget, men vill man ytterligare höja ambitionsnivån krävs det ytterligare nya anslag. Annars måste forskningsuppdraget till KB, som trots allt är det centrala för KB:s uppgift – det är därför KB finns – prioriteras ned, och det vore otroligt olyckligt. är mycket av stommen i vår humanistiska forskning i . Den forskningen är huvuduppdraget för . Jag har inget emot att vi bestämmer oss för att utveckla en nationell biblioteksstrategi, men om den måste vara gratis blir den innehållslös. Det kommer att leda till behov av nya satsningar. Jag har inget emot det, men då måste vi också vara överens om att det ska finansieras. Att interpellanten nu kritiserar mig för att inte ta fram en strategi som interpellantens parti inte vill anslå några pengar tycker jag är ett slag i luften. En ambitionsökning måste paras med ekonomiska satsningar. 80 (S): För ett litet kort ögonblick blev jag nästan glad. Ministern sade alldeles att han inte har något emot en strategi, och det är ju positivt. Men då är det pengarna det faller på, och då kan man fundera på hur viktigt det är för ministern. Var det bara förflugna ord att det är bra med en strategi? Ministern har ju inte sett vår budget . Säger man att det inte finns några pengar, att man inte klarar det, har man också talat om hur man prioriterar. Det är inte bara Socialdemokraterna, och som tycker att en strategi är viktig. Det finns även ett organ som heter – det vet ministern säkert – som har uttalat detta. konstaterar att är det enda land i som inte har en strategi för att få ännu bättre bibliotek och utvidga kunskapen om bibliotekens roll i samhället ännu mer. Det är ju märkligt att det bara är i regeringen inte ser fördelen med en sådan strategi. Jag hoppas att ministern vill följa sitt råd och fullfölja det som han alldeles sade: att det nog ändå är bra med en strategi. Jag vill uppmana regeringen att följa rekommendationer så att den nya bibliotekslagen omsätts i handling och skolbarn får tillgång till bibliotek, som skollagen ger dem rätt till, samt att ta ansvar för KB så att de får resurser att uppfylla uppdraget. Jag hoppas att ministern använder de sista minuterna till att ge ett positivt svar och tala om att han har lyssnat på både och . 81 Utbildningsminister (FP): Jag är väldigt glad att jag tillhör en regering som har infört en ny bibliotekslag. Jag är väldigt glad att vi har skärpt kraven på skolbiblioteken i till långt mycket högre nivåer än 2006, när vi tog över efter den gamla regeringen. Då fanns det inga krav över huvud taget på skolbibliotek i lagstiftningen. Inte ett enda krav fanns det. finns det krav på att alla elever ska ha tillgång till skolbibliotek. börjar nästa diskussion om personalbemanning och annat. Det är positivt att man går vidare och höjer ambitionsnivån, men det är den här regeringen som har höjt ambitionsnivåerna. När vi gjorde detta anslog vi också mer pengar, och det är centralt. föreslår Socialdemokraterna satsningar utan pengar, och det är inte riktigt ärligt mot den här sektorn. Det är klart att alla i sektorn älskar att höra att de ska få en strategi, men alla tror ju att det kommer satsningar tillsammans med det. Men det är alltså ett papper utan pengar. Det Socialdemokraterna föreslår är inte värt någonting. Ni lade ju fram en budget. röstar om den . Där säger ni att det ska bli en nationell biblioteksstrategi, men inte ett öre ska anslås. Det låter naturligtvis bra med en strategi, och det skapar en massa förväntningar, men det kommer att bli en stor besvikelse om man gör på det här sättet. Man måste förstå att om man signalerar en nationell biblioteksstrategi uppfattar sektorn detta som att det också ska komma nya satsningar. Är beredd att anslå medel till detta har jag absolut inga invändningar, men om man gör som Socialdemokraterna nu föreslår kommer det att gå ut över forskningsuppdrag, vilket är det mest centrala uppdraget för . Det är därför finns och har skapats. Överläggningen var härmed avslutad.