prot · H109128 · 2014-06-18 00:00:00 — Men vi ligger i toppen. Det beror på att invandring och rörlighet är en framgångsfaktor. När vi talar om integrationsproblem talar vi om när invandrare kommer hit. 700 000 invandrare går till jobbet i . De tjänar en lön, betalar skatt och lever inte på de bidrag som talar om. 70 000 av dessa 700 000 invandrare är egna företagare och sysselsätter en kvarts miljon människor i sina företag. tjänar på det; vi förlorar inte på det. Det är viktigt av humanitära skäl att möjliggöra invandring, men tjänar också på det. Det är klart att när människor kommer hit har vi integrationsutmaningar innan dessa människor har lärt sig svenska och allt det andra. Därför ska vi fokusera på sådana åtgärder att de snabbare ska lära sig svenska och snabbare komma i jobb. Jag erkänner utan omsvep att vi har för stela system i . Vi har mjukat upp dem en del under alliansregeringen, men de behöver bli ännu mer flexibla. Men vägen går inte via att stänga gränserna och bygga murar runt , . 68 (SD) replik: Det kom en ny rapport som är en uppdaterad version av den tidigare. Den visar att antalet utanförskapsområden har ökat från 156 till 186 som har haft ansvar för integrationspolitiken. levde 566 000 personer i dessa utanförskapsområden. Det är en ökning . Man kan som säga att invandring berikar oss och är bra och att det bara är som det inte fungerar och blir en belastning för samhället. Men faktum är, , att utvecklingen går i motsatt riktning. Utvecklingen går i fel riktning. Det blir mer utanförskap. Fler människor lever i utanförskap, och utanförskapsområdena blir fler. Jag menar att den rimliga slutsatsen att dra av det är att den politik man för är fel, och då måste man förändra någonting. Men säger att de tänker fortsätta samma politik och göra precis likadant. Tyvärr kommer utvecklingen då att fortsätta i fel riktning. Det tycker jag är oerhört problematiskt. 69 Utbildningsminister (FP) replik: Det sade jag inte. Jag sade inte att vi ska fortsätta exakt som vi gör . Vad jag sade är att vi inte tänker stänga . Däremot behöver vi göra ännu mer på integrationsområdet. Det första steg som vi har tagit, stort och viktigt, i och med att flytta över ansvaret för integration från till Arbetsförmedlingen är att skifta perspektiv. Vi behöver göra mycket mer när det gäller svenskundervisning, både för elever i skolan och för invandrare. Den svenska invandrarundervisningen byggdes upp när invandrarna kom från och . Rätt mycket har den fortfarande samma former. kommer det barn och ungdomar till svensk skola från länder där de inte gått i skolan därför att skolan blivit sönderbombad. Det är naturligtvis helt andra förutsättningar i och . Flickor har inte gått i skolan när de kommer hit. Svenskundervisningen behöver byggas upp på ett annat sätt. Mycket mer fokus bör vara på svenska. Skolplikten behöver förlängas till efter . Sfi-undervisningen behöver kunna paras med arbete och praktik. Lösningen menar jag ligger i att fortsätta att arbeta för att förbättra integrationen i men inte, , genom att bygga upp en mur runt . 70 (V) replik: Vi går mot storkonflikt på arbetsmarknaden, . kommer det en rad varsel runt om i landet. Det här är ingen vanlig konflikt. Den här konflikten handlar inte om löner och inte om en normal avtalsförhandling. Den handlar om en arbetsgivare som vill säga upp fast anställda för att göra om anställningarna till otrygga timanställningar och deltider. Det handlar om en princip på arbetsmarknaden. Jag var nere i och träffade många av dem som strejkade. De var oroliga för sin egen framtid. Kan jag försörja mig? Kan jag försörja min familj? Hur kommer det att se ut? Men de var också stolta på ett sätt därför att de inser att de tar striden för alla på den svenska arbetsmarknaden. De vet att efter dem kommer någon annan som bara kan få sparken och sedan får ett otryggt jobb i stället. som jag var där lade ni i fram ett förslag, inte om att göra fler jobb till trygga jobb, utan om att begränsa löntagarnas rätt att ta till konflikt. Ni vill begränsa strejkrätten. Om det inte var så att talmannen skulle avbryta mig för ovårdat språk skulle jag citera vad man sade på . Tyvärr kan jag inte göra det i . Det är lite ovanligt att inskränka strejkrätten. Vi brukar inte vilja jämföra oss med de länder som gör det. Det brukar vara en lite annan politik som inskränker strejkrätten för folk. Men har du chansen, , att förklara vad ni vill. Hur vill ni inskränka strejkrätten? När vill ni inskränka strejkrätten? När räknar ni med att lägga förslagen på bord? Är ni över huvud taget ett parti för löntagare, eller är ni bara ett parti för grevar och majorer? 71 Utbildningsminister (FP) replik: Den konflikt som pågår är helt i enlighet med den svenska modellen. Jag är väldigt förvånad över att anser att man från staten ska gå in och ta ställning i denna konflikt. Den svenska modellen är uppbyggd så att två parter står mot varandra, och kan man ta till konflikt. Att gå in och ta ställning till vem som har rätt och vem som har fel tycker jag är i strid med den svenska modellen. Så gör vi inte. Det är riktigt att dåvarande arbetsmarknadsminister begärde en utredning om sympatistrejker – proportionalitetsprincipen. Jag vet att är ett hatobjekt i huvuddelen av denna kammare, också bland Socialdemokraterna. Men det var hon som begärde denna utredning, och bakgrunden handlade om sympatistrejker. Att man strejkar i för att man är emot förhållanden på sina egna arbetsplatser är helt okej, men inte när man vidtar sympatiåtgärder som drabbar tredje man. Plötsligt strejkar elektriker i i sympati med dem i , och då drabbas verksamheter och personer som inte alls har med detta att göra. Då måste det finnas en rimlig proportionalitetsavvägning. Det var innebörden i utredning. Det är den diskussionen som jag tycker att det är rimligt att ta upp. Vi har inget färdigt förslag, men det är helt rimligt att diskutera detta: Hur långt kan sympatiåtgärder som riktas mot några helt andra, som inte alls har med detta att göra över huvud taget, tillåtas gå? Det är det som kallas proportionalitetsprincipen, och det resonemanget fördes av i den utredningen. Jag tycker att det efter en sådan här konflikt där sympatiåtgärder nu vidtas i stor utsträckning måste föras en diskussion: Vilka åtgärder är det rimligt att tillåta när det gäller sympatistrejker som inte har att göra med dem som är inblandade i själva konflikten? 72 (V) replik: Jag kom att tänka på uttrycket att se grandet i sin nästas öga men inte bjälken i sitt eget. gör en stor poäng av att man inte ska lägga sig i en konflikt. Det kommer från det parti som föreslår att man ska inskränka strejkrätten just för att den används. Vad är det om inte att lägga sig i en konflikt, att påstå att man ska begränsa arbetstagarnas konflikträtt, och det i ett läge när hela konflikten beror på arbetsgivarparten? Konflikten beror ju uteslutande på att man aktivt vill försämra för löntagarna. De har inte bett om en förbättring. De går emot att få sparken för att i stället bli timanställda. Då väljer att inskränka konflikträtten. Det här är ett tydligt budskap till alla som riskerar att förlora jobbet, till lagerarbetarna i , kabinpersonalen på och vilka det nu är: är er motståndare; de är beredda att ta ifrån er rätten att ta till konflikt på arbetsmarknaden för att skydda det fasta arbetet. Det är det valet handlar om . Vänster står mot höger. 73 Utbildningsminister (FP) replik: Det var alltså ett förslag från , så du får väl definiera det där, . Jag tycker att det är fullt rimligt att vi diskuterar proportionalitetsreglerna. Grundläggande spelregler runt konflikter på en arbetsmarknad måste finnas. Vi är ett land som har ordnade regler på arbetsmarknaden. Det är inte som i , där man plötsligt strejkar i tunnelbanan . Det är möjligt att drömmer om den där fackliga kampandan, när man ständigt strejkar och samhället står still. Det är möjligt att det är så. I har vi en annan ordning, den svenska modellen. En del av det är att vi har ett proportionalitetstänkande kring sympatiåtgärder. Alla kan inte strejka för att några är missnöjda. Reglerna för hur det går till kommer ju upp av och till när sympatiåtgärderna vidtas. Jag är helt övertygad om att kommer att vara helt emot detta, men alla som vill ta ansvar för att svensk arbetsmarknad och svenskt samhälle ska fungera måste vara beredda att föra den här diskussionen, precis på det sätt som gjorde . 74 Näringsminister (C): Ungas jobb och ungas möjlighet att få fortsätta att jobba har väl aldrig varit så utsatta som inför höstens val. Den samlade oppositionen vill göra dem som har ett jobb arbetslösa och parkera dem i Amsplatser – från lön till bidrag. Mitt huvudfokus i debatten kommer att vara ungas möjlighet att få fortsätta att jobba. Ljudet från studentflaken har precis slutat att dunka, och ännu en ungdomskull springer ut på en arbetsmarknad som inte är byggd för dem. De är välutbildade. De är bland de bästa i världen på problemlösning. De föddes med internet i handen och världen vid sina fötter. Och de gör entré på en arbetsmarknad där grundpelarna skapades när mormor och morfar var barn. satte spelreglerna – en fullgjord grundskola räckte ofta för en livstidsförsörjning, en guldklocka och en trygg pension. ser inte likadant ut – på gott och på ont. Till det goda kan vi räkna in att unga faktiskt inte drömmer om en guldklocka utan drömmer om ett omväxlande arbetsliv, om både trygghet och flexibilitet och om utvecklande arbetsuppgifter. På minuskontot kan vi konstatera att svensk arbetsmarknad lider av stelbenta regler och ett utbildningssystem som inte har matchat arbetsmarknaden. Konsekvensen blir att den som faller utanför alltför ofta får kämpa för att få ett jobb, ibland förgäves ju längre bort från arbetsmarknaden man står. Arbetslöshet för unga, utrikes födda, äldre och funktionsnedsatta är ett strukturellt problem. Det är inte beroende av konjunktur, för med små hack i kurvan har det varit så . På vissa platser, ofta förorter eller gamla bruksorter på landsbygden, krossade utanförskapet framtidstron och förvandlade den till trötthet och ilska, och en grogrund för extremism växte fram. Politikerna vände bort blicken, tittade ned i marken och fixade statistiken. Det var så det var – fix och trix, gömma och glömma människor. Med alliansregeringen vändes ett tyst socialdemokratiskt accepterande till en kamp för att få bukt med problemen. Listan på reformer kan göras lång. Kunskapen både i händer och i huvud värderades upp. skapades, och en lärlingsutbildning på gymnasiet återinfördes. Satsningarna på skolan ökades kraftigt: mer kunskap och mer fokus på lärarna. Kostnaderna för att anställa har sänkts, både på bredden och riktat mot de grupper som behöver det bäst. största ungdomsarbetsgivare är hotell- och restaurangföretagen, och nästan hälften av de anställda där är . De har fått sänkt moms. Det har gett resultat. Faktum är att sysselsättningsgraden bland unga är högre än under den brinnande högkonjunkturen 2006. Tre av fyra nya jobb som har skapats under dessa år har gått till utrikes födda. Jag tycker att det är något att vara stolt över. Utvecklingen går åt rätt håll, men den går för långsamt. Människor stångar fortfarande huvudet blodigt för att få in en fot, eller åtminstone en liten tå, på en arbetsmarknad som inte fattar hur mycket de har att bidra med. beror det bara på att de ser annorlunda ut eller inte har lyckats med bedriften att skaffa sig arbetslivserfarenhet innan de fyllt 23. Vi har en arbetsmarknad som har blivit mycket krävande. Jag har träffat dem som från djupet av sitt hjärta hatar meningen: Tack för ditt intresse, tjänsten har tillsatts av annan sökande. Jag förstår dem. Varje gång någon sorteras bort, varenda gång någon får nobben, är det en personlig tragedi som skulle kunna undvikas. I grunden stavas lösningen jobb. Men jobben kommer inte att trilla ned från himlen eller dikteras fram av en statlig arbetsförmedling. Det krävs att företag kan och vill anställa. föreslog ungdomsavtal för att unga ska få in en fot genom att jobba en begränsad tid med lägre ingångslön. Då var upprördheten total. Fönster krossades och lokaler vandaliserades för att vi hade den oerhörda fräckheten att vilja göra det lättare för unga att få jobb. är förståelsen stor och tonläget annorlunda, och förslaget är verklighet i form av så kallade YA-jobb. De innebär att arbetsgivaren får kraftigt sänkta arbetsgivaravgifter om man anställer en ung person utan jobb. Arbetsgivaren åtar sig att erbjuda utbildning . Den som anställs får av ingångslönen. Tyvärr är resultatet långt ifrån vad man skulle önska. Fack och näringsliv har fått ett verktyg i handen, men de verkar ha svårt att greppa hur de ska använda det. Självpåtagna höga krav och överbyråkratisering riskerar att kväva en reform som kan skapa tusentals jobb. kommer YA-jobben att vinna mark – det är jag helt övertygad om. Men det krävs att företag och fack faktiskt använder dem. vill att fler personer ska ha möjlighet att lära på jobbet, dels äldre arbetslösa, särskilt långtidsarbetslösa, som kan behöva utbildning för att hitta en ny yrkesbana, dels nyanlända invandrare som kan behöva språkutbildning på arbetstid. Dessutom tycker vi att det är fullt rimligt att småföretag som saknar kollektivavtal ska kunna använda detta verktyg . Den möjligheten saknas trots att vi vet att fyra av fem jobb skapas i just småföretag, som ofta saknar kollektivavtal. Tillsammans med ett fungerande lärlingssystem, sänkta kostnader för att anställa och en rättvisare arbetsrätt kan även människor som saknar jobb få en chans, och vi kan sluta vinka av studentkull efter studentkull när de går ut på en arbetsmarknad där var fjärde ung som vill hitta ett jobb inte gör det. På andra sidan står ett parti som slogs för dem som arbetar, för solidaritet och för rättvisa. tar man 15 miljarder från dem som behöver jobben mest, de unga, och lägger pengarna på bidrag. Som plåster på såren skapas en 90-dagarsgaranti – en kopia på en berömd Persson-flopp , nämligen 100-dagarsgarantin. Så stor är alltså Socialdemokraternas förnyelse. har man höjt ambitionsnivån . Med den takten kommer hjälp att vara en socialdemokratisk vision . Jag har mött både arbetslösa unga och företagare som tittar på mig med förvåning i blicken. Deras fråga är ganska enkel: Varför vill man göra det dyrare att anställa unga? De ser svart på vitt hur unga skulle förlora det jobb som de precis har fått, hur ett uppbyggt självförtroende skulle raseras och tryggheten bytas mot otrygghet. Det, herr talman, är förmodligen så långt från solidaritet och rättvisa man kan komma. Valet kommer att handla om jobben. Om jobben blir fler eller färre kommer att vara avgörande för ekonomi framöver. Det är nämligen så vi betalar för skolan, vården och omsorgen om våra gamla. Men det är också genom jobben vi får pengar till våra järnvägar, våra klimat- och miljöinvesteringar och våra pensioner. Den socialdemokratiska jobbpolitiken funkar inte, vare sig i staden eller på landsbygden. En rad ledande forskare har dömt ut den som kontraproduktiv. Tusentals hotell- och restaurangföretagare kallar den en dubbelstöt. Faktum är att inte ens Socialdemokraternas egna väljare tycker att det är en bra idé att höja kostnaden för att anställa unga. har inte råd med en politik som inte skapar jobb. Vi har inte råd med en politik som stjäl jobben från de unga. Vi har inte råd med tandlösa garantier och fluffiga målsättningar som leder till fler förtidspensioneringar. Vi behöver i stället se till att företag kan och vill anställa. Det gör vi genom sänkta kostnader, genom minskat krångel och genom att förändra en stelbent arbetsmarknad med höga krav som har stängt dörren för dem som behöver komma in allra mest. Det är att bry sig om både dem som har ett jobb och dem som saknar ett jobb. Det är att ta ungas framtid på allvar. Vi har inte råd att göra något annat. 75 (S) replik: Tack, näringsministern, för anförandet! Jag tänker ställa en fråga om något som inte riktigt togs upp i anförandet, vilket jag hade hoppats på, och som jag tycker att den politiska debatten i handlar lite för lite om. Du, , och jag pratar om den ibland i olika sammanhang. Det handlar om vad som egentligen skapar den efterfrågan på arbete som gör att ett litet företag blir ett medelstort företag och kanske till slut ett stort företag. Vad är det som driver det här? En av de sakerna – jag säger inte att det är den enda – är export. är ju ett litet, exportberoende land; det brukar vi vara överens när vi talar om det här. Exporten är viktig för hela vårt välstånd – den motsvarar i princip hälften av landets bnp. Den är liksom avgörande för vårt land. Det vi har sett är att exporten har minskat. Räknat i fasta priser fram till har exporten faktiskt backat. Jag skulle vilja fråga lite grann om hur näringsministern ser på vad regeringen har gjort för att åstadkomma en ökad export, en vändning, och hur näringsministern ser på vad man borde göra . Jag ser ju att den stora potentialen för export ligger hos små och medelstora företag. Det är där vi har den stora potentialen och möjligheten för , och det är också där den stora frågan om jobben kan komma in. Jag har blivit fundersam, för regeringen har dragit ned ganska kraftigt på exportfrämjande insatser. Man har stramat åt anslagen till Business och lagt ned ambassader på viktiga tillväxtorter som , , , – marknader som i andra sammanhang beskrivs som centrala för att få exporten att gå i gång och få växande marknadsandelar. Jag förstår inte riktigt regeringens strategi här. Jag vet att man har satt upp tydliga mål för exporten, men man har de facto dragit ned på Exportfrämjandet och lagt ned ambassader på viktiga tillväxtmarknader. Hur anser regeringen att man ska öka exporten från ? 76 Näringsminister (C) replik: Först ska jag bara konstatera att det var Socialdemokraternas politik för som ledde till att regeringen fick lägga ned ett antal ambassader runt om i världen. Det beklagar jag. Jag ska förklara för hur exporten går till. Export bygger ju på efterfrågan. Den bygger på att det finns länder, företag och människor som vill handla med oss och köpa våra varor, tjänster och produkter. har det varit lågkonjunktur. Faktum är att det har varit lågkonjunktur i nästan hela världen, men framför allt i . Svensk export är beroende av hur det går i . Väldigt många av våra företag handlar framför allt med länder inom EU. I ljuset av den finanskris, den eurokris, som har varit har det varit lite tufft för väldigt många länder i EU att handla. Det har haft stor påverkan på svensk export men också på svenska jobb och svenska företag. Ska vi lyckas öka vår export, vilket är viktigt, krävs det att vi har ett EU som växer, en ekonomi som går bra i och men också i till exempel och . Det är grunden för en framgångsrik export. Utöver det är det viktigt att komma ihåg att det är ungefär 100 företag i som står för av exporten. Därför är det viktigt att se till att dessa företag kan fortsätta bedriva forskning, innovation och verksamhet här. Av den anledningen har den här regeringen sänkt bolagsskatten från till 22 för att främja dessa företags påverkan på exporten. Vi har också sett till att främja små företags möjlighet till export. Det är precis som säger väldigt viktigt. Vi har till exempel infört internationaliseringscheckar. Vi har också förstärkt Business verksamhet genom att hjälpa dem att fokusera mer på små och medelstora företags möjligheter ute i världen. 77 (S) replik: Ja, , jag är väl medveten om att vi har gått igenom en finanskris. Men finanskrisen kan inte förklara varför andra europeiska länder har klarat sin export bättre än . Vi har ju gått igenom samma finanskris. Finanskrisen kan inte heller förklara varför har tappat marknadsandelar på viktiga tillväxtmarknader runt om i världen. Andra länder har uppenbarligen flyttat fram sina positioner under de här krisåren. har inte lyckats med det. Jag tror att man ska titta på en del av våra grannländer, som verkar ha haft en väldigt framgångsrik strategi. och har tagit flera initiativ som har visat sig flytta fram deras positioner på det här området. Jag tror faktiskt att man ska vara lite nyfiken. Vi socialdemokrater har lagt mer än regeringen på just exportfrämjande insatser. Vi vill öppna ambassader på ett antal tillväxtmarknader. Vi vill subventionera garantiavgifter för förstagångsexportörer eftersom vi vet att första gången man ska exportera finns det hinder för att göra det, och vi vill få fler småföretag att göra det. Vi vill jobba med för att få en direktlinje. Varför har ni halverat Exportfrämjandet , och hur blir det fler jobb och mer export av det? 78 Näringsminister (C) replik: Det låter som om behöver läsa på lite. Svensk export är beroende av den efterfrågan som finns i omvärlden. Därför är det helt naturligt att svensk export går ned när det krisar i omvärlden, inte minst i EU. Det vi kommer att se är, tror jag, att exporten kommer att öka. Jag hoppas att den kommer att öka både för industrin och för den viktiga tjänstesektorn. Jag hade hoppats att i sin replik skulle lyfta fram inte bara den viktiga exporten utan också hur det går för näringslivet i generellt sett. tog vi emot en rapport där man förklarade att utvecklats exceptionellt . Nyföretagandet har fördubblats, antalet informella investerare i är högst i världen och antalet kvinnor som driver företag är högre än i andra jämförbara länder. Jag var väldigt stolt när jag tog emot denna globala entreprenörskapsrapport. Vi talade då också om den framgångsrika exporten, som ska fortsätta göra starkt i världen. 79 (MP) replik: har talat om att kombinera arbetslinjen med en jobbskaparlinje. Det är en mycket vettig tanke. Man kan inte bara kräva av människor att de ska söka jobb som inte finns, utan man måste också driva en politik som gör att fler jobb faktiskt växer fram. Därför är vi nog båda oroliga över att rankade som sämst i när det gäller regelkrångel för småföretag och flyttade ned oss 22 pinnhål i en rankning på bara . Vi har båda många olika förslag för att minska regelkrånglet. De saker som företagarna själva oftast tar upp är sjuklöneansvaret och arbetsgivaravgiften. vill avskaffa sjuklöneansvaret för småföretag. Alliansen har sagt nej till det men väljer nu att förändra i det högkostnadsskydd som de flesta småföretagare tidigare stått utanför. Det är bra, även om vi fortfarande tror att ett avskaffat sjuklöneansvar vore bättre. vill också sänka arbetsgivaravgifterna för de små företagen. I när det är viktigt att prioritera hårt med statens pengar väljer vi att successivt banta den ineffektiva nedsättningen av arbetsgivaravgifter som baseras på ålder, oavsett arbetstagarnas utbildningsnivå eller anknytning till arbetsmarknaden, och som inte har gett särskilt många nya jobb, enligt alla bedömare av svensk arbetsmarknad, och i stället göra en kraftig sänkning av arbetsgivaravgifterna för småföretag. I stället för en stor subvention av hamburgerkedjorna, som inte i nämnvärd utsträckning har anställt särskilt många fler genom regeringens nedsättning, gör vi en stor sänkning av arbetsgivaravgiften för småföretag och egenföretagare med ungefär 76 000. Det är småföretagarna som jobbar fler timmar än arbetsdagen har och som skulle vilja anställa fler. Jag förstår att du, , måste försvara regeringens politik, men jag vet att ni i är för både nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga och vårt förslag om sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag. Om du skulle tvingas välja, vilket tror du då är mest effektivt – den modell som provats och inte gett några jobb eller en sänkning av arbetsgivaravgifterna för småföretagare som vänder på kronorna och gärna skulle vilja anställa en till? 80 Näringsminister (C) replik: Det var oväntat att skulle välja min hjärtefråga, de små företagen och jobben. Annars brukar ni vilja tala om den antijobblinje som ni är för, med kortare arbetstid, antitillväxt och friår.