prot · H20941 · 2014-12-18 00:00:00 — Den byråkrati som omger måste förenklas, och myndighetsutövningen ska vara rättssäker, transparent och fri från onödigt betungande byråkrati. Utöver högre krav på djurskydd och miljö har de svenska bönderna även en konkurrensnackdel genom ett högre skattetryck i form av koldioxidskatt på diesel för jord- och skogsbruksmaskiner. Alliansregeringen beslutade att minska återbetalningen av den skatten för jord- och skogsbruksmaskiner från till per liter, någonting som varken Alliansen eller regeringen avser att ändra på i sina budgetar. Vi vill i stället möta de europeiska nivåerna och föreslår därför en höjd återbetalning till en nivå som motsvarar 2,60. Regeringen vill utreda hur en gödselskatt ska utformas och har planer på att införa den . Den dåvarande skatten på handelsgödsel kom en gång till för att finansiera den svenska spannmålsexporten. lyftes den fram som ett förslag på en åtgärd för att minska näringsläckage och tillförsel av tungmetaller till jorden. När det gäller näringsläckage finns det många studier som visar att det snarare är geografi, jordart eller djurintensitet som avgör detta än om odlingen bedrivs ekologiskt eller inte. Jordbrukets läckage av växtnäringsämnen har de facto minskat genom en minskad spannmålsodling och ett målmedvetet miljöarbete från näringen. Vi sverigedemokrater motsätter oss därför en återinförd skatt på handelsgödsel. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Regeringen har presenterat ett förslag om att införa en avståndsbaserad vägslitageskatt. Regeringen vill styra om långväga godstransporter från vägar till järnvägar. De väljer i sammanhanget att bortse ifrån att av transporterna på lastbil körs över . I verkligheten blir det bara ett hårt slag mot redan pressade företag. av all inrikes godstrafik körs via lastbil. De flesta transporter är korta och olämpliga eller till och med omöjliga att ersätta med järnvägstransport. Det är också den viktiga skogssektorn och dess möjligheter att bidra till en energiomställning baserad på förnybar energi som får det största avbräcket med en sådan föreslagen skatt. Miljöeffekten lär alltså bli begränsad medan boende och företag på landsbygden får betala en högre skatt. motsätter sig också ett införande av en vägslitageskatt. För att kompensera bönderna för de merkostnader som uppkommer som ett resultat av höga krav i djurskyddet vill vi öka djurvälfärdsersättningen. Den av regeringen föreslagna djurvälfärdsersättningen är till för de djurägare som har ett högre djurskydd än vad den svenska lagstiftningen ställer som krav. Vi anser inte att de medel som regeringen föreslår räcker, utan vi vill tillföra mer resurser för att premiera god djuromsorg, främst med fokus på den utsatta gris- och mjölkproduktionen. Genom utvald miljö i landsbygdsprogrammet 2007–2013 fanns en möjlighet till ersättning för restaurering av kultur- och landskapsvårdande objekt där man kunde söka ersättning för att restaurera naturbetesmarker, slåtterängar, äldre byggnader och så vidare. Stödet hade många positiva effekter på kulturmiljön på landsbygden, och vi vill därför utreda hur ett sådant stöd kan utformas och återinföras. Det svenska lantbruket verkar på en konkurrensutsatt internationell marknad där vi snarare måste sträva efter bättre villkor än att lägga ut fler ekonomiska snaror. Utöver högre krav på djurskydd och miljö har de svenska bönderna även konkurrensnackdelar genom ett högre skattetryck. Båda budgetförslagen, från Alliansen och regeringen, väljer tyvärr att negligera problemet. motsätter sig ytterligare skattehöjningar mot det svenska jord- och skogsbruket som riskerar att straffa ut den svenska livsmedelsproduktionen. I finns politiskt satta mål som bitvis står i konflikt med en livskraftig livsmedelsproduktion. finns över huvud taget inga mål vad gäller graden av självförsörjning av livsmedel. Vi stöder därför en utredning för en långsiktig livsmedelsstrategi som ska analysera de målkonflikter som finns. Men utredningar, analyser och strategier i all ära, den svenska landsbygden behöver reell, praktisk politik för att kunna utvecklas. Vi vill föra en sådan, en kraftfull landsbygdspolitik. För oss är nämligen landsbygden på riktigt. 258 (S) replik: Tack, , för ditt anförande! Det tråkiga är att det bara är på låtsas. Ni har ju faktiskt stött en budget som kraftigt har försämrat villkoren för en levande landsbygd. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Skogsnäringen är, precis som säger, väldigt viktig. Det är en av äldsta och viktigaste basnäringar. är världens tredje största exportör av skogsprodukter, och det finns en stor potential för ökad handel med högförädlade skogsprodukter. Bostäder, kläder, tidningar, böcker, hygienprodukter, plast, energi – skogsindustrin är väldigt betydelsefull för ekonomi, inte minst för exportnetto, som ju också är väldigt stort: . Det är också viktigt att lyfta fram skogen som möjlighet i klimatomställningen. Vi står också inför en omställning där det behövs allt mindre papper, och det behövs nya produkter i stället. SD:s agerande här i kammaren försvårar för skogsindustrierna att ta fram nya produkter. Det är också ett känt faktum att SD inte håller med om att vi behöver fler människor på landsbygden, inte färre. Hur har egentligen tänkt sig att svensk skogsproduktion ska kunna fortsätta vara den mest konkurrenskraftiga skogsnäringen i världen? Det kan ju inte bara handla om det politiska spelet, där man vid rätt tillfälle kastar in i leken men sedan inte vill kännas vid den politik som blir resultatet. Är ni nöjda? 259 (SD) replik: Jag vill tacka för frågorna. På utgiftsområde 23 har vi ett dåligt förslag från de rödgröna och ett ännu sämre förslag från Alliansen. Jag hade väntat mig mycket mer av Alliansens budget än detta. Om man tittar på siffrorna ser man att det skiljer ungefär 130 miljoner mellan Alliansens och de rödgrönas förslag. Det är egentligen kaffepengar i det stora hela. Vi har föreslagit nästan 1,3 miljarder. Jag måste ställa en motfråga. Jag förstod inte egentligen ditt resonemang, , om att vårt agerande skulle påverka skogsnäringen och dess möjligheter att utveckla alternativ. Jag hänger inte med där. Du får gärna utveckla detta mer. Vi står bakom vår budget fullt ut, och det var den vi röstade för. Men när den föll fick vi ta det alternativ som stod till buds. 260 (S) replik: lever vi med det faktum att det är Alliansens budget som gäller. Det ger de facto sämre förutsättningar. Inte minst blir det, som jag sa i mitt anförande, mindre underhåll till järnvägen. Det viktiga spåret mellan och kanske inte byts. Det är ett viktigt spår för att skogsnäringen ska få ut sina produkter. På område efter område minskas det, om det inte är vi politiker som pekar med hela handen och säger att det är omställning vi ska ha. Här säger dessutom att vi vill ha kärnkraft. Vi vill nyttja det gröna guldet – skogen, träden, groten – i energiomställningen. Då måste vi ha fungerande transporter. Ett område hänger ju ihop med de andra områdena. Säger vi att vi ska satsa på ny kärnkraft lär inte skogsindustrin tycka att det är viktigt att ta fram nya produkter till energiomställningen. Men låt oss i stället säga att det är omställning som gäller och att vi ska ta vara på skogen, det gröna guldet, se till att järnvägen går , utveckla en ny strategi för skogen och också ha en landsbygdsstrategi som tar vara på hela landet, och där behövs det människor. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Politik är något som håller ihop. Då kan man inte ena stunden kasta in i leken och säga: Det här har vi inte röstat på! Både jag och får finna oss i att det är den borgerliga politiken som kommer att gälla. Tyvärr är det så. 261 (SD) replik: Tack igen, ! När det gäller detta med underhåll till järnvägen hade vi också avsatt en hel del pengar. Tyvärr har inte heller Alliansen följt upp de löften man gett. Vårt parti har en helt annan syn på kärnkraften och beroendet av den. Vi kan inte välja antingen eller, utan vi måste nog ha den med oss. Snarare tror jag att kärnkraften är en möjlighet för skogsindustrin också. Det finns inget motsatsförhållande mot en ökad användning av bioenergi heller om vi skulle satsa mer på kärnkraft. har ju sträckt ut en hand. Vi hade kunnat göra upp i de här frågorna. Det fanns möjligheter. Men ska man dansa foxtrot krävs det två. Annars blir det bara patetiskt eller löjligt. Strategier i all ära, men gick ganska tydligt ut i valrörelsen – före valet – och utlovade 25 000 nya jobb inom skogsnäringen, men i regeringsförklaringen nämndes egentligen ingenting om hur detta ska gå till. Det enda vi kunde höra om eller läsa om var till exempel att vi skulle skydda mer skog. Men det finns ju saker kvar att ta här. Men, som sagt, vi är beredda att samtala. Vi är ett parti som inte känner att vi låst oss vid några positioner. 262 (MP): Jag hade hoppats att mitt första framträdande i kammaren, som detta är, skulle vara lite muntrare än att jag skulle stå här och ha en nedröstad budget i ryggen. Jag hade hoppats på att kunna berätta om alla satsningar för ett levande och om en landsbygd som är på uppgång. Precis som sa förut hänger det här området ihop med många andra budgetområden. har de fyra borgerliga partierna, med i spetsen, sagt att de värnar landsbygden. Men verkligheten har visat något annat. De senaste åtta årens politik har fördjupat klyftorna mellan stad och land. Och i fråga efter fråga, krona för krona, har de prioriterat storstad i stället för landsbygd. 14 000 statliga jobb har försvunnit – det talar sitt tydliga språk. Det handlar om var sjätte byskola och nästan var tionde biblioteksfilial. Det är svårt att bo kvar i sin älskade hembygd när man inte har ett jobb att gå till eller en skola att sätta sina barn i. Människor får lämna bygder som de egentligen älskar, för jobben försvinner, butikerna lägger ned och järnvägsstationen stänger. Det är inte rätt. Jag hade hoppats att jag i mitt första anförande skulle få lägga ut texten om hur vi nu med regeringens budget skulle vända trenden. Jag hade hoppats att jag skulle få berätta hur vi vill modernisera till att bli ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart land och hur vi ska få ett som håller ihop. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Tyvärr gick det hoppet om intet när borgarna med stöd av röstade ned vår budget till förmån för sin egen. I stället för att berätta om allt det här fina får vi laga efter läge. Vi har en budget med mer borgerlig politik, med skattesänkningar för dem som redan har och flera miljarder mindre till klimat- och miljöarbetet. Jag hade hoppats att vi hade kunnat prata mer om landsbygden och satsningarna där, för jag och ser landsbygden som en nyckelspelare i omställningen till ett hållbart samhälle. Skogen, som har varit uppe här, kommer förstås att spela en viktig roll i klimatomställningen. Jag tror att biomassa från skogen kommer att vara en stor del av framtidens klimatsmarta drivmedel och den förnybara energin. Men vi måste gå varsamt fram. Det får inte ske på bekostnad av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, för då biter vi oss själva i svansen. Det är därför det är viktigt att vi utvecklar ett mer variationsrikt och hållbart skogsbruk, där till exempel hyggesfritt kan vara en del av svaret. Vi behöver också skydda livsmiljöer, biotoper, och göra det lättare för markägare att frivilligt skydda sin skog. Därför hade vi i vår rödgröna budget lagt på att skydda skog. Den satsningen ströp borgarna med hjälp av . står vi på ruta ett igen, och de utlovade pengarna kan dessa skogsägare se sig i månen efter – tyvärr. Det är trist. Vi måste värna landsbygden. Jag och tror att det är där de nya jobben kommer. Det är där den förnybara energin, framtidens drivmedel och vår mat ska produceras. Och vi kommer att behöva producera ännu mer mat. Men även här är det viktigt att göra det varsamt. För att det ska bli bra måste vi vara överens om vart vi vill nå. Och vi måste ha en plan för att veta hur vi ska nå dit. Därför vill vi ta fram en livsmedelsstrategi som ger oss en långsiktig färdplan framåt och som tar hänsyn till hela värdekedjan från primärproducent till konsument. Vi behöver ha en strategi för hur vi ska klara av framtidens utmaningar, så att vi kan producera mer inhemsk mat och mer ekologisk mat och förädla den på ett hållbart sätt. Det är en framtidsfråga. Som har nämnts tidigare är inte det enda som finns här i världen. Det finns en värld utanför. Och , 2014, är det fortfarande en miljard människor som går till sängs hungriga ute i världen. Världens befolkning växer. har vi i jordbruksmark som vi inte använder. jordbruksmark försvinner – den tas i anspråk för andra ändamål, till exempel köpcentrum. Det är inte hållbart vare sig ur ett ekologiskt, ekonomiskt eller socialt perspektiv. Jag tror att en livsmedelsstrategi tillsammans med det nya landsbygdsprogrammet kan ge långsiktiga spelregler. Vi i regeringen vill stärka ersättningen för ekologiskt jordbruk i landsbygdsprogrammet, och vi vill använda den nationella medfinansieringen, som aviserats, till andra långsiktiga satsningar som ger en smart och hållbar tillväxt för alla på landsbygden, till exempel satsningar på lokal service, såsom bredband. Lägg därtill en skogspolitik som går i takt . Då tror jag att vi ser en landsbygdspolitik som är ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Tyvärr kan vi inte göra allting . Vi har den andra budgeten att förhålla oss till. Men vi står upp för en hållbar landsbygdspolitik, och jag hoppas att vi kan få göra mer av den efter valet. Jag skulle vilja använda resten av tiden – jag hoppas att ni har överseende om jag drar över – till att ta upp en annan sak som har fallit i och med den här budgeten. Vi rödgröna ville satsa på Artdatabanken och dess viktiga arbete med att kartlägga och informera om vår biologiska mångfald. Det är som skulle användas till att kartlägga mer av den svenska naturen, och faunan, och till att informera allmänheten om den. Man kan kanske tro att det är ett misstag att de saknas, men faktum är att det är ett medvetet val, för borgarna har strypt och strukit i detta anslag , precis som med så många andra miljösatsningar. gav den här kammaren Artdatabanken i uppdrag att kartlägga flercelliga växter, svampar och djur och skapa ett standardverk för att beskriva dem. Det var ett enormt arbete. Jag tror att man räknade med att det skulle ta . Något liknande har knappast gjorts i modern tid. Ute i världen var man imponerad. Det gav eko och respekt. visade att man menade allvar med sitt miljöarbete. Om man inte vet vad man har kan man inte heller veta vad man ska bevara. Många av våra organismgrupper var dåligt kända, och många djur och växter saknade svenska vedertagna namn. Allteftersom forskarna började samla in material började vi få kunskap. som det här har hållit på har man hittat 3 000 nya arter för . Av dem är 1 000 nya för vetenskapen. Varför ska man då anslå pengar för att man ska hitta nya flugor och små konstiga bottenlevande djur? Varför ska man ge dem svenska namn? Jo, om man inte vet vad som finns där ute vet man inte heller vad som är värt att skydda och hur vi bäst gör det. Jag tror att alla ni som sitter här och som sitter i miljö- och jordbruksutskottet – det är nästan bara ni här – är medvetna om att vi till exempel inte klarar oss länge här på jorden utan bin. Det rör sig om mellan fyra och . De pollinerar nämligen vår mat eller den mat som äts av de djur som vi äter. Vet ni hur många arter av bin vi har här i ? Det är 290 arter. 100 av dem är utrotningshotade. 15 av dem har redan försvunnit. Om vi inte vet vad vi har vet vi inte vad vi ska skydda. Tyvärr har upptäckartakten avtagit. Det handlar nog inte om att det inte finns mer att upptäcka. Det handlar om att anslaget till Svenska artprojektet inte har räknats upp sedan alliansregeringen tillträdde 2006. I stället har man skurit i medlen. Det har blivit mindre och mindre pengar till de här forskningsprojekten. Och gick projektet med Nationalnyckeln, det stora praktverket, i graven. Vi ville rätta till detta och anslog 15 miljoner, men tyvärr fick vi inte igenom det. Det är alliansbudgeten som ligger. Det här verkar vara symtomatiskt. Det är 15 miljoner, en liten del av budgeten, men det handlar om miljö, och det tas bort. I förra debatten hörde vi hur borgarna minskat anslagen för miljö- och klimatarbete i utgiftsområde 20 med 1 ½ miljard. Totalt sett i hela budgeten fattas det 4 miljarder, eller rättare sagt: Det är 4 miljarder mindre för klimat- och miljösatsningar. Vi vet hur mycket bara de som togs bort från Artdatabanken kunde ge i fråga om miljönytta och kunskap. Hur mycket hade inte de här 4 miljarderna kunnat ge? Jag undrar vad borgarna och kommer att svara sina barn och barnbarn när de får frågan: Varför gjorde ni inget? Areella näringar, landsbygd och livsmedel 263 (SD) replik: Jag vill tacka för anförandet, som var väldigt bra för att vara hennes första. Det är vällovliga satsningar, och jag tror att och jag delar många värderingar när det gäller naturen. Jag tycker att det var viktigt att hon lyfte fram exemplet att vi skyddar naturen. Jag har dock även en fråga. nämnde det här med att lyfta landsbygden i regeringens budget. Jag satt och tittade igenom budgetförslaget, och jag har svårt att se de satsningar som skulle lyfta landsbygden. Jag kan nämligen inte se att en återinförd gödselskatt, ett förslag på en vägslitageskatt eller höjda dieselskatter för lantbruket skulle lyfta landsbygden eller dess ekonomiska ryggrad bönderna. Hur mycket vi än vill ha alternativa bränslen – och jag tror att även bönderna gärna skulle ta emot och kunna köra på alternativt bränsle – finns ju inte den tekniken . Finns tekniken är den inte ekonomiskt rimlig för oss att syssla med eftersom vi som sagt verkar på en internationell marknad. Det är egentligen min fråga. 264 (MP) replik: Tack för frågan, ! Jag tycker nog att en satsning på att ta fram en strategi för landsbygden är en satsning för landsbygden. Att ta fram en livsmedelsstrategi för att höja den svenska, inhemska produktionen av mat – och göra det långsiktigt, med spelregler alla känner till – är en satsning på landsbygden. En höjning av anslagen för dem som odlar ekologiskt är en satsning på landsbygden, och att höja anslagen för skydd av skog är en väldigt stor satsning på landsbygden. Vi har också stora satsningar i vår budget, som ju tyvärr har fallit, på skydd av värdefull natur samt på skydd och skötsel av naturreservat. Det ligger ofta på landsbygden. Jag ser alltså det här som väldigt stora satsningar. Det är också så att många av de forskningssatsningar vi gör – vi hörde förut att det fattas 7 miljoner på Formas och 15 miljoner på Artdatabanken – gäller högkvalitativa jobb på landsbygden. Det är högkvalitativa jobb på forskningsstationer runt om i , där forskning pågår. Det är i , och – nu kan jag inte den kommunen; ursäkta mig. Vi har det utanför och vid . Det finns alltså olika forskningsstationer i hela , till exempel uppe i , där forskningen pågår. Det ger också merjobb. Jag tycker nog att vi gör ganska mycket för att satsa på landsbygden. Många av de reformer vi har gjort gynnar också alla i – även dem på landsbygden. 265 (SD) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag tackar för svaret. Det är verkligen jättebra med strategier och utredningar. Men menar alltså på fullt allvar att en livsmedelsstrategi som vi inte ens har sett, som eventuellt ska starta och som eventuellt kommer att påverkas av ett extraval skulle göra den stora skillnaden. Vi har också en konkurrensutredning som är igång, med specifika krav som till exempel att man inte får titta över skatterna. Vi ska också öka ekostöden. Skulle det vara lyftet för landsbygden? Jag har lite svårt att se det. Om landsbygdslyftet är att vi får lite mer forskare, lite mer utredningar och mer ekostöd kan jag säga att det inte är receptet. Det finns många andra saker med det här som innebär en större problematik. Jag har egentligen inga problem med den ekologiska produktionen eftersom jag själv håller på med den, men jag vill se någonting mer om hur vi får med landsbygden. Om vi säger att livsmedelsstrategin kommer fram till ett antal skarpa förslag – vilket jag har jättesvårt att se, men vi säger att det kommer – och man säger att vi till exempel måste anpassa skattenivån till europeiska länder runt omkring, är det någonting kan tänka sig att ta till sig? 266 (MP) replik: När det gäller att ta fram strategier efterfrågas långsiktiga planer och långsiktiga spelregler. Tar vi fram strategier och sådant som vi är överens om i en bred parlamentarisk utredning sätter vi också upp spelreglerna framåt. Då slipper man vänta och undra: Ska det bli så här , eller ska det bli så här ? Jag tycker att åtgärderna ger långt mycket mer än om man gör som . Ni röstade på en budget som inte ens innehåller några av de här grejerna och hänvisar till en budget som har fallit. Hade ni röstat på vår budget – om ni nu ska rösta på andras än er egen – tror jag nog att ni hade fått med er mer pengar till landsbygden och landsbygdsutvecklingen. 267 (V): Helt enkelt för att jag inte ska glömma bort det vill jag börja med att konstatera att vi som bilaga till betänkandet har utskottets utvärdering av regeringens arbete på det här området – område 23. Vi har arbetat inom ramen för utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp, där jag har haft förmånen att vara ordförande, och tagit fram utvärderingen. Jag vill tacka alla ledamöter som har arbetat inom arbetsgruppen, utskottspersonalen och även den personal som arbetat inom utskottets utvärderings- och forskningssekretariat. Vi konstaterar i vår utvärderingsrapport att det finns en del förbättringspotential vad gäller regeringens arbete på vissa områden. Vi konstaterar också att vi är nöjda med väldigt mycket av regeringens rapportering till . Alla som är intresserade av detta arbete kan läsa mer i bilagan. Det här är annars ett utgiftsområde – areella näringar, landsbygd och livsmedel – som tyvärr måste underkastas de neddragningar som blir konsekvensen av den budget de borgerliga partierna har röstat igenom med stöd av . I det här utgiftsområdet handlar det nämligen om neddragningar på jämfört med regeringens budgetförslag. Det är bara att beklaga. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Den största delen av yta täcks av skog. På ett sätt är det en hisnande känsla. I skogen ska många intressen samlas. För joggaren är skogen en plats där man springer på små, vindlande stigar och forcerar uppförsbackar. För bär- och svampplockaren är skogen en plats där man hittar lingon, kantareller och andra svampar. För ekoturismföretagen är skogen det område dit man tar kanske tyskar och danskar för att visa upp mörka älvar eller fjälltoppar med hisnande utsikt. För klimataktivisten är skogen, bland så mycket annat, en kolsänka – skogen tar ju upp mängder med koldioxid. För djuren är skogen helt enkelt deras hem. Skogen är dessutom en råvara för skogsindustrin; vi plockar ut timmer, brädor, papper och biobränsle från skogen. Alla dessa intressen ska vägas samman, och det utgiftsområde vi debatterar handlar bland annat om vad det är för slags skogspolitik vi ska ha i . För del är det tydligt att behöver en hållbarare skogspolitik än den vi har , och vi har kämpat för det . Vi vill ha skogar med stor biologisk mångfald; vi vill inte bara ha virkesåkrar. Vi vill också skydda mer skog. Vi anser även – och det är viktigt – att det skogsbruk vi har måste bedrivas på ett mycket hållbarare sätt. Det är något som ska uppmuntras av samhället. Jag kan säga att det budgetförslag regeringen lade fram inte uppfyller krav i alla avseenden, men jag tycker ändå att det finns många delar i S-MP-budgeten som är väldigt bra. Det handlar inte minst om de omfattande områden man med stöd av de kraftiga höjningarna för skydd av skog faktiskt skulle kunna skydda i form av naturreservat eller till och med nationalparker.