prot · H10982 · 2014-03-12 00:00:00 — Det var tre saker som påstod som var direkt felaktiga och grundlösa och som jag skulle vilja ta upp här. Jag ska börja med det första. var mycket upprörd över att det är skillnader i skattesystemet – att vi har ett dualt skattesystem – och att man skattar mycket mindre för bolags- och kapitalinkomster än för inkomst av tjänst, alltså det som gäller den vanliga arbetstagaren. Då skulle jag vilja säga att jag faktiskt håller med om att det är principiellt fel. Skatterna borde vara så likvärdiga som möjligt, och skatteuttaget borde vara så likvärdigt som möjligt. Men verkligheten ser ut på ett sådant sätt att det är mycket enkelt för företag att flytta utomlands. Det är mycket enkelt för entreprenörer att flytta till andra sidan , till , till eller till något annat europeiskt land som har väsentligt lägre kapitalskatter. Därför har bolagsskatterna och kapitalskatterna sjunkit kraftigt . Det är kanske principiellt tråkigt att det är på det sättet, men det är en verklighet som vi måste förhålla oss till om vi ska behålla vårt välstånd och om företagen inte ska fly från landet. Då kommer jag till det intressanta. Om är så upprörd över detta, vad gör då hans eget parti för att komma till rätta med det? Det är enkelt. Om det är skillnad mellan kapitalbeskattning och inkomstbeskattning måste man antingen kraftigt höja kapitalbeskattningen eller kraftigt sänka inkomstskatten. Vad föreslår då i sin senaste budgetmotion? Jag ska läsa högt ur egen budgetmotion där man kan läsa följande: Höjningar av skatter på arbete, 30,1 miljarder, höjningar av indirekta skatter på arbete, 22,6 miljarder, höjningar av skatter på kapital, 12,6 miljarder. ökar alltså denna skillnad och gör det ännu dyrare att arbeta. ökar skatteklyftan mellan inkomst av tjänst och inkomst av kapital. Sedan går , mot bättre vetande, upp i talarstolen och argumenterar för att det är en politik som vi har ställt till med. Men han företräder ett parti som gör precis det motsatta. Jag skulle gärna vilja höra från hur han får detta att gå ihop. Jag skulle också gärna vilja höra från honom om han kan lova att man när det gäller de 90 miljarder som vill höja skatterna med inte kommer att höja några inkomstskatter utan bara kommer att höja bolagsskatterna för att utjämna denna skillnad. tror jag inte att kommer att begära replik – vi kan inte se att han har gjort det än – därför att han vet att han är ute och cyklar på denna punkt. Jag kommer inte att hinna ta upp alla mina punkter eftersom det här tog lite än jag räknat med. Men jag måste säga att det är mycket anmärkningsvärt att säger att det är lite tveksamt hur det går för . har talat om att det finns reformutrymme men att man nu måste spara i ladorna och finansiera reformer krona för krona. Men, , det fungerar på det sättet att det är i goda tider som man sparar och i dåliga tider som man stimulerar ekonomin. har vi haft av ekonomisk nedgång i världsekonomin, vilket har gjort att vi har varit tvungna att stimulera ekonomin. när vi ser bättre tider framför oss måste vi se till att spara i ladorna. har fått ekonomisk teori helt uppochnedvänd. Jag varnar därför väljarna: Låt inte detta parti få något inflytande över politik! De har uppenbarligen inte koll på detta. 80 (V) replik: Det är trevligt att läser budgetmotion och redogjorde för de skatteförslag som vi har lagt fram. måste man jämföra dessa siffror med de skattebaser som vi talar om. Skattebasen för arbetsinkomster är mycket större än skattebasen för kapitalinkomster. Relativt sett, , innebär våra förändringar en större höjning av kapitalskatterna än skatterna på arbetsinkomster. 81 (M) replik: Jag gjorde en överslagsräkning på detta, och det stämmer inte. Tack vare att vi har sänkt inkomstskatterna så pass mycket blir den reella effekten av de förändringar som ni föreslår att klyftan ökar. Ni har uppenbarligen inte räknat på er politik. Skulle vi inte kunna få ett tydligt besked från om att ni kommer att sträva efter att minska skillnaden och att ni beträffande de 90 miljarder som ni vill höja skatterna med inte kommer att öka detta gap och att ni inte kommer att se till att brandskatta vanligt folk som jobbar – sjuksyrran, vårdbiträdet och så vidare? Kan du dyrt och heligt lova det, ? Jag skulle vilja få ett klargörande från . Jag vet att det är flera företrädare för som har varit ute och cyklat i denna fråga. Därför vore det klädsamt om ger ett svar. Tycker ni att man ska stimulera ekonomin i goda tider och spara i dåliga tider? Är det så man ska tolka ditt inledningsanförande när du säger att det går dåligt för och att man nu måste finansiera reformer krona för krona? Är det så det ska tolkas? Går ni fullständigt på tvärs med ekonomisk teori, och går ni fullständigt på tvärs med era framtida koalitionspartner i Socialdemokraterna och och menar att det är uppochnedvända världen som gäller? 82 (V) replik: Jag ska börja med den sista frågan om vi är för en keynesiansk politik. Ja, det är vi. Sedan har vi ett annat överskottsmål än Alliansen och Socialdemokraterna har. Det är klart att man ska stimulera ekonomin. Men jag lyfte i mitt inledningsanförande fram motsatsen mellan att bankerna gick med 90 miljarder i överskott och att lämnar en prognos om ett offentligt underskott på 70 miljarder. Det var poängen i mitt huvudanförande. När det gäller vår framtida skattepolitik kan jag nog garantera att vi kommer att vara det parti som tydligast har en profil för en höjning av kapitalskatterna. Beträffande beskattning av arbetsinkomster kan jag också informera om att politik inte innebär några höjningar på förvärvsinkomster , alltså för flertalet av dem som har en anställning . 83 (M) replik: Jag kan glädja alla dem som lyssnar på debatten med att jag kommer att lägga upp anförande, det som han höll i talarstolen, på Youtube. På så sätt kan folk se och höra vad han sade, se och höra hur uppenbart det är att han nu backar och ändrar åsikt. , sådan är politiken! Det mest intressanta är dock att få klarhet i vad kommer att föreslå när de lägger fram sin vårmotion. De ska höja skatterna med 90 miljarder. Det ska bli intressant att skärskåda förslaget, och jag kan lova att jag kommer att ställa till svars. Det kommer nämligen att bli precis motsatsen till det som han här står och argumenterar för. Jag är övertygad om att vi kommer att få se ett budgetförslag från där vanligt folk drabbas, där skillnaderna mellan inkomstskatter och kapitalskatter ökar. Det han står och säger i talarstolen är rent hyckleri. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) betänkande 2013/14:SkU19 Punktskatter föredrogs. 84 (S): Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till reservation 5. Vi står naturligtvis bakom samtliga reservationer i ärendet, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 5. är ett litet land till yta och invånarantal. är det ett land rikt på naturresurser. Jag kommer själv från där malmen och skogen är viktiga tillgångar för länet, men de har också stor betydelse för landet. Jag brukar dock framhålla att den viktigaste naturresursen vi har i är människor som vill leva och bo där. I betänkandet behandlas motioner som har med gruvskatt att göra, och jag tänkte uppehålla mig vid det. Vi har ett särskilt yttrande på området. Diskussionen om gruvskatt är ingenting nytt. Med jämna mellanrum kommer diskussionen om lokala och regionala skatter upp, och det är inte särskilt märkligt. Vi har i ett skatteutjämningssystem som syftar till att fördela resurser både vad gäller tid och geografi, ett system som vi socialdemokrater anser inte bör undergrävas genom att införa kommunala och regionala skatter. När det kommer till diskussionen om gruvskatten och dess uppkomst finns där några saker som jag skulle vilja ta fasta på. Det första handlar om hållbar gruvdrift. Det betyder att gruvdriften ska ta hänsyn till såväl biologiska och sociala som kulturella värden. Det är förmånligt att etablera gruvor i , av flera skäl, och det vill vi att det ska vara. är det viktigt att de som vill etablera gruvverksamhet tar hänsyn till andra näringar och framför allt till miljön. Dessutom är det viktigt att de bedriver verksamheten på ett sådant sätt att de tar ansvar för framtida generationer. Den mineralavgift som betalas och delas mellan markägare och stat är viktig. Fördelning och storlek kan naturligtvis diskuteras, så även försäkringar för att återställa marken efter att gruvdriften har upphört. Det andra som jag vill ta fasta på kopplar tillbaka till det som jag inledde med, förutsättningarna för att kunna leva och bo där gruvorna etableras. Diskussionen om gruvskatt uppkommer i direkt samband med att man upplever att förutsättningarna för samhällsutvecklingen sviktar. Jag läste en förskräckande artikel i . Den hade rubriken gruva också vara ett samhälle? Artikeln beskriver hur gruvindustrin växer. ifrågasätts behovet av och det gemensamma ansvaret för samhällsutveckling i de kommuner som berörs. Skulle det verkligen vara nödvändigt med boende där det finns en gruva? I artikeln konstateras krasst att bara för att det finns en gruva behöver väl folk inte bo där. Man kan flyga in och flyga ut, likt de som jobbar på norska oljeplattformar, eller på samma sätt som i andra länder med etablerad gruvindustri. Det är här skon klämmer och diskussionen om gruvskatt uppkommer. Är det rimligt att tänka sig att kommuner som , , ska klara av de investeringar som krävs när gruvindustrin utvecklas? Eller anser man att det faktiskt inte finns någon anledning att tala om samhällsutveckling? Självklart undrar vi om det också är regeringens syn på utvecklingen av de kommuner där gruvorna etableras. Det har gått bra för gruvindustrin . Det har varit tillväxt i när resten av landet haft missväxt. Minister efter minister efter minister har flugit in – och flugit ut. De har frotterat sig med företagsledningen, men ingen minister har knackat på kommunalrådets dörr. Trots jättelika utmaningar med flytt av två städer och etablering av helt nya gruvor tycks ingen minister fundera över det som vi lyfter fram i vårt särskilda yttrande i betänkandet, gränsdragningen mellan företagets ansvar och näringens ansvar. är vi i stället i en situation där vi har behov av alltifrån bostadsbyggande till stora infrastrukturinvesteringar. Statsministern pekar på näringen, och näringen pekar på det offentliga. Kvar blir bristerna och en massa frustrerade företagare och andra som ser problemen. Det är här diskussionen om gruvskatt uppkommer. Vi vill inte se en gruvskatt, men de skatter som kommer in i systemet ska fördelas och investeras så att det ges förutsättningar för utvecklandet både av gruvindustrin och av de samhällen som finns omkring den. Vi vill ha en strategi där man inte bara tar ansvar för miljön utan också tydliggör skillnaden mellan företag och stat. Till skillnad från regeringen anser vi inte att basindustrin är basically gone. Den är i allra högsta grad levande och behöver goda förutsättningar för att kunna utvecklas. Då skapas jobb och förutsättningar för människor att kunna leva och bo i hela landet. är ett land rikt på naturtillgångar, men det är också ett avlångt land. Investeringar i infrastrukturen är en viktig fråga för hela landet. Hållbara transporter handlar dels om klimatansvar, dels om konkurrenskraft, att kunna hålla leveranstider. Vi behöver öka kapaciteten på järnväg. Jag skulle kunna räkna upp en rad olika projekt – några av dem ligger i mitt hemlän – som vi behöver förverkliga för att öka företagens förutsättningar att kunna konkurrera med länder som ligger närmare marknaden. är att föredra ur ett klimatperspektiv, och vi kommer att behöva utöka kapaciteten för snabba, säkra leveranser, vilket ger oss konkurrenskraftiga villkor. Det handlar också om trygghet och säkerhet. En utbyggnad av järnvägen är central för framtiden, men kommer vi även fortsättningsvis att behöva lastbilstransporter. Undermåligt underhåll och ökat antal transporter har gjort att några av de vägar som tar stora godstransporter på lastbil blivit en absolut livsfara. Vi kan läsa hur bristen på underhåll gör vägarna omöjliga att hålla i gott skick när snön och isen kommer. Antingen har underhållet uteblivit helt eller så har man hållit nere kostnaderna och använt billigt material vid lagning av vägarna, material som är en arbetsmiljöfara och dessutom inte håller särskilt bra. Det är en erfarenhet jag själv haft eftersom jag jobbat som vältförare. Ett annat växande problem är de företag som inte ger sjysta villkor till sina chaufförer. Dåliga löner och usla arbetsvillkor skapar otrygghet och konkurrerar ut den seriösa åkerinäringen. Lastbilstransporter är nödvändiga för att samhället ska fungera. ser vi stora utmaningar för hela åkeribranschen, i synnerhet för alla dem som arbetar som förare. Vi ser regelbrott som äventyrar arbetsmiljön och låter förare arbeta under närmast livegna förhållanden. Dagens situation skapar en snedvriden konkurrens för branschens seriösa aktörer som följer kollektivavtal, lagar och regler. Den ger även sämre förutsättningar för åtgärder som höjer trafiksäkerheten, förbättrar miljön och ger minskad klimatpåverkan. Genom att införa ett system med en avståndsbaserad vägslitageavgift vill vi ge förutsättningar för nödvändiga investeringar och sätta stopp för att människor utnyttjas. Det är ett förslag som välkomnas av både branschen och facket. I vår version av ska det råda sjysta villkor på arbetsmarknaden. Företag ska inte slås ut i konkurrens av företag som gör profit på människors utsatthet. Att priserna pressas genom att människor utnyttjas och har dåliga löner och usla arbetsvillkor är inte något som vi stillasittande tänker se på. Regeringen tror inte längre på basindustrin och inte heller på det svenska jordbruket, har vi fått höra. Vi undrar vilken bransch regeringen härnäst tänker lägga en död hand på. Men med tanke på att man saknar tilltro till de här näringarna vore det intressant att höra vad det är för framtida branscher som kan växa enligt regeringen. Skatter är inkomster som ska finansiera nödvändiga nyttigheter, men också ett sätt att styra konsumtion och beteenden. Pratar vi om framtiden är det omöjligt att inte prata om miljön och klimatet. Framtiden, jobben och de klimatpolitiska målen är en alldeles utmärkt kombination när vi ska ta ansvar både för miljön och för jobben. Regeringen har satt upp ett mål om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Dess värre är vi långt ifrån att nå målet. Ett kvotpliktssystem kommer att införas . Men har utvecklingen sprungit om regeringen. Med det nuvarande systemet riskerar vi i stället att bromsa den utveckling som skulle kunna leda oss till en fossiloberoende fordonsflotta. Vi har en annan politik för . Vi har fokus på framtidsjobb och innovationer och tar klimatansvar. Det är nödvändigt att kombinera detta. 85 (MP): För att inte glömma bort det börjar jag med att yrka bifall till reservation 9 från . Vi står naturligtvis bakom även våra övriga reservationer, men för tids vinnande väljer vi ut endast reservation 9. Jag kan ta vid där föregående talare slutade. Framtidens jobb finns i klimatpolitiken och miljöpolitiken. Vi var många som hade förväntat oss en hel del av , Utredningen om fossiloberoende fordonsflotta, när den kom vid nyår. Vi hade förväntat oss att detta skulle finnas med i Alliansens propositionslista. Vi hade förväntat oss förslag som visade att man menade allvar med att vilja nå ett fossilfritt . Det är det som har utlovats . I stället fanns inget sådant. I stället blev det någon sorts ny samtalsrunda. Lite styggt kan man säga att det blev samtalsterapi i stället för klimatförslag. Jag tycker att det är beklämmande. Jag misstänker att det är och som har stoppat och förhindrat att får lägga fram de förslag de egentligen vill. Det tycker jag är synd, för behöver en klimatpolitik. behöver skarpa förslag, inte bara för klimatets skull, utan även för jobbens skull. Vi var säkert flera förtroendevalda som i fick höra hur industrin, näringslivet, basindustrin och företagarna generellt efterlyste tydliga framtidsbesked och klagade högljutt över att alliansregeringen inte levererat någonting. Däremot minns jag en som 2007–2008 pratade om koldioxidskatten som det effektivaste styrmedlet i klimatpolitiken. Det var bra att hade läst på, eftersom i valrörelsen inte kunde stava till orden klimat och miljö och var tvungen att gå på fortbildningskurs så fort han vunnit valet. Vi behöver det här. Vi behandlar motioner som har väckt. Vi behöver en höjd koldioxidskatt för att vi ska stå rustade med alternativ den dagen då prisfallet på fossilbränslen, orsakat av frackningsmetoder, upphört och vi i stället hotas av bensinpriset runt litern. Då kan vi inte bo kvar på landsbygden. Då måste i alla fall jag flytta, för jag kan inte bo där jag bor om jag inte har tillgång till bil. Men jag vill bo kvar där, och många med mig vill bo kvar på landet. Men då måste vi ha alternativa bränslesystem. Vi måste ha system som fungerar och är tillgängliga till rimliga prisnivåer för alla. lägger alliansregeringen förslag som slår ut biobränslehanteringen. varslade Agroetanol 25 personer i och hotade med fler varsel, eftersom alliansregeringens förslag öppnar portarna för import av fuletanol som inte har någon hög klimatnytta och som inte är något alternativ. Alliansregeringen förstör den biobränsleindustri som vi håller på att bygga upp i . Alliansen förstör jobb. På samma sätt tycker vi att det är viktigt med lastbilsskatt, kilometerskatt eller vägslitageavgift – kärt barn har många namn. Det är nämligen så att det är ett kärt barn. I Klimatberedningen var alla riksdagspartier ense om att detta skulle införas, och det rekommenderas i . Det skulle skapa jobb i . Det skulle skapa likvärdiga förutsättningar för svenska och utländska åkerier och få bort fusket. Men alliansregeringen är inte intresserad av att få bort fusket. Man är inte intresserad av att på allvar få bort cabotagefusket och annat. Man kommer med lite halvdana förslag. Jag har inget emot förslag om sådant som höga böter och klampning, det vill säga fastlåsning av bilar ute på vägarna. Men klampning och böter kan endast tillämpas om man hittar de där åkerierna som måste ut ur landet. Eller har ni tänkt att polisen ska upprätta vägspärrar över hela landet för att leta efter dem? Med ett enkelt system enligt den tyska modellen, där man har koll på alla lastbilar och alla betalar samma avgifter, skulle det vara enkelt att få bort fusket. Men ni är inte intresserade av detta. Ni verkar över huvud taget ointresserade av att lösa de problem som vi står inför i . Alla riksdagspartier var överens i Klimatberedningen om kilometerskatten. Vi får väl se vad Alliansen vill när det gäller förslag. Det är väldigt bra miljömässigt. Det skulle spara ett antal miljoner ton koldioxid . Naturligtvis måste det vara ett smart och differentierat system som tar hänsyn till var man kör, om det finns alternativa transportsätt som järnväg eller sjöfart eller inte och om bilen är miljöbättre eller miljösämre. skickar åkerierna, eftersom det svenska vinjettskattesystemet inte har någon som helst miljörelatering, sina sämsta bilar till och sina bästa och modernaste bilar med låga utsläpp till , för där är det lägre avgifter för moderna lastbilar med låga utsläpp. I har vi ingen skillnad på det. Därför låter man sina dåliga bilar köra här och skita ned mer. Är det så vi ska ha det i det här landet? Jag trodde att vi skulle vara bra på miljö- och klimatfrågor och ligga i framkanten när det gäller transportfrågor. Jag trodde att vi skulle låta hela landet leva och byggas upp på ett hållbart sätt i stället för att stoppa huvudet i sanden och tycka: Vi bryr oss inte. Det är vad Alliansen gör i alla dessa klimatfrågor. Där är skattefrågorna otroligt viktiga. Skatterna är det styrmedel som vi måste använda för att bygga framtidens samhälle. Alliansen tycker att det är viktigare att behålla fusket, att inte skapa nya jobb och sticker huvudet i sanden. 86 (SD): Jag delar många av de ställningstaganden som skatteutskottet har gjort i betänkandet gällande punktskatter. Att utskottet ställt sig kritiskt till skatt på finansiella transaktioner inom EU ser jag som positivt, och min förhoppning är att detta ställningstagande kommer att ligga fast. De oklarheter som fanns i förslaget har bestått, och informationen om vad som händer i förhandlingarna inom det fördjupade samarbete som elva nationer begärde är bristfällig. När det gäller punktskatter på alkohol, tobak och snus finns det ett och annat att säga angående . Det är ett område där inte har egen skattesuveränitet utan där direktiv från EU styr minimiskattesatser på öl, vin, sprit och tobak. Det som sticker i mina ögon är att minimiskattesatsen på vin är satt till noll kronor per liter. tillämpar förståndigt nog inte denna minimiskattesats, utan den ligger i normalfallet på ca per liter. Men det visar på ett flagrant sätt hur vissa vinproducerande länder inom EU gynnar sina egna produkter och sin produktion. är det de länderna inom EU som förhindrar från att exportera snus, trots att snus kan minska användningen röktobak och därmed hälsoriskerna. ska ju dessutom inte smaktillsatserna få anges på snusdosorna enligt ett beslut i . Jag kan nog inte annat än kalla detta för EU-hyckleri, och det är något som den beklagligt nog tycks acceptera. I mitt anförande angående punktskatter lyfte jag också fram frågan om vindkraften och de stora subventioner som finns. Jag citerade även ett stycke från en debattartikel skriven av ledamöterna i energiutskott. Jag tänkte ta chansen att återigen citera stycket då det uppenbarligen behöver påminnas om detta. Att sådana gigantiska energiinvesteringar håller på att genomföras i vårt land som redan har ett väl fungerande och fossilfritt elsystem är obegripligt. Om avsikten vore att minska koldioxidutsläppen borde investeringarna på hundratals miljarder i stället riktas mot transportsektorn, där av de fossila utsläppen sker . Det står i debattartikeln som publicerades i 2012. Det artikeln syftar på är bland annat elcertifikaten men även några andra subventioner. Som en jämförelse kan nämnas att subventionerna för ett enda normalstort vindkraftverk på två megawatt motsvarar kostnaden för tre lärare, tre poliser eller tre vårdanställda. lyfte jag även fram den subventionerade fastighetsskatten för vindkraft som ligger på i förhållande till vattenkraftens fastighetsskatt på . Jag lyfte också fram de undantag som finns angående energiskatt i energiskattelagen, där lagen säger: El från vindkraftverk undantas från beskattning om producenten inte anses yrkesmässigt leverera el. I regeringens egen utredning SOU 2013:46 Beskattning av mikroproducerad el m.m., som presenterades , tas även detta undantag upp. Utredaren föreslår till och med följande: Dagens särskilda regler om skattefrihet för el som producerats i vindkraftverk avskaffas och samordnas i stället med de regler som gäller för annan elproduktion. Det är ett väldigt logiskt förslag av utredaren. Jag har väntat på att regeringen skulle följa utredningens förslag, men så tycks inte bli fallet. Vindkraften tycks numera vara en helig ko inom svensk politik. Enligt LRF produceras mindre än hälften av vår livsmedelsförsörjning i . får vi nästan signaler om den svåra ekonomiska situation som råder inom jordbrukssektorn. var det mjölkbönderna som fick utrymme i medierna. är det våra köttproducenter, framför allt gäller det gris, det vill säga fläskköttsproduktion. En av förklaringarna till detta är kostnadsläget för våra lantbrukare. Drivmedelskostnaderna är en viktig komponent i denna ekvation där punktskatterna påverkar negativt. En annan näring som också lider av det höga kostnadsläget i är skogsföretagen. Det gröna guldet i våra skogar är väldigt viktigt för vår stora basnäring som är skogsindustrin och förädlingen av träråvaran men givetvis också för massa- och pappersindustrin.