prot · H109123 · 2014-06-11 00:00:00 — Det står tydligt och klart att det är en kompletterande symbol till befintliga symboler. Den ersätter inte de symboler som gäller och är accepterade . Det är ett förslag som kommer från FN, , och vi talar om internationella insatser. stöder självfallet ett sådant förslag. Det är inte symbolen som är räddningen, utan det är själva aktionen på marken. Vilken symbol vi bär med oss har ingen betydelse. Huvudsaken är att vi kommer fram och hjälper människor som behöver vårt stöd och vår hjälp med sjukvård och annat. Vi skiljer oss åt i tolkningen av symbolvärdet. När det gäller davidsstjärnan är det som sagt ingen som kräver att de ska byta ut eller stänga ute någon symbol. Man ska verka i områden där det krävs att vi har en gemensam, neutral symbol. Det ska vi ha för att kunna hjälpa de människor som behöver vår hjälp och vårt stöd. 113 (SD) replik: Jag tackar för det. Det kanske inte är någon som kräver att symbolen byts ut nu och här i . Jag vet att det är något som vi ingår i och att det är ett komplement. Men jag ser att det är ett steg i en riktning där vi sedan kommer att byta ut det väletablerade röda korset eftersom det anses kontroversiellt i andras ögon. Jag tycker att vi ska kunna ha en acceptans åt båda hållen. Vi ska acceptera att den röda halvmånen används, och det ska finnas acceptans för att det röda korset används. Att sjukvårdspersonal utsätts för våld ser jag som oerhört allvarligt och tragiskt, men jag tror tyvärr inte att det hjälper att byta ut det röda korset. Jag vill återigen fråga om det jag tog upp med davidsstjärnan. Det är något som har skett historiskt, och jag skulle vilja veta vad från anser om att man, för att få tas upp i organisationen, inte fick använda davidsstjärnan. 114 (KD) replik: Jag upprepar: Vi utestänger inga gällande symboler som är accepterade, utan lägger vi helt enkelt till det FN har rekommenderat. Egentligen är det en implementering i svensk lag av ett FN-förslag. Vi lägger till ytterligare en ny, neutral symbol som vi kan använda i vissa konfliktdrabbade områden för att skydda vår personal och för att personalen ska kunna utföra sitt arbete. Det är vad det går ut på. Både den röda halvmånen och davidsstjärnan liksom alla andra symboler kommer att verka i de områden där de kommer att kunna fungera så att människor får den hjälp de behöver. Men om det visar sig att det finns konfliktdrabbade områden som exempelvis vägrar eller som utsätter vår personal för fara på grund av den symbolik som den röda stjärnan eller halvmånen bär med sig är det viktigt att vi har en neutral symbol vi kan verka under så att vi kan hjälpa människor. 115 (C): Den lagstiftning som vill hålla fast vid har sin grund i den första . Där etableras en hierarki mellan de erkända kännetecknen, och det röda korset är huvudregeln medan den röda halvmånen, det röda lejonet och den röda solen accepteras undantagsvis. Med det lagförslag som ligger och som utgår från det tredje tilläggsprotokollet till jämställs de kännetecken som erkänns inom den humanitära rätten. Jag tycker att det är en rimlig utgångspunkt att de olika kännetecken som används inom den humanitära rätten jämställs. Dessutom får Röda Korset möjlighet att undvika att i varje läge begära tillstånd. får man, om man är en svensk nationell förening, frihet att använda kännetecken. Det vill uppenbarligen förhindra. De vill avslå hela propositionen i sitt förslag. Det tycker jag minsann är märkligt. Det som har sagts tidigare är att den röda kristallen är den opartiska yta där alla som vill vara med i uppdrag där man inte har möjlighet att verka under egen flagg, bland annat FN-insatser, kan samlas och samsas. Jag konstaterar att detta inte har kommit från något svenskt egenintresse. Från gäller det tredje protokollet, och det är kompletterande. Det röda korset, den röda halvmånen och den röda kristallen finns bredvid varandra. Det vill internationella Röda Korset – den humanitära rättens banerförare – driva och att vi ska verka för. Det är bra att en stark majoritet i vill göra detta. Det är tragiskt att åter går vilse i sin egensnickrade nationalism och islamofobi och vill förhindra att alla kännetecken inom den internationella humanitära rätten jämställs i svensk lagstiftning. Jag yrkar bifall till förslaget och avslag på reservationen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 20 § Lag om sprängämnesprekursorer och redovisning av krisberedskapens utveckling betänkande 2013/14:FöU11 Lag om sprängämnesprekursorer och redovisning av krisberedskapens utveckling (prop. 2013/14:144) föredrogs. 116 (S): Vi ska prata en hel del om sprängämnesprekursorer men också om krisberedskapens utveckling. Det är en redovisning vi kommer att få i betänkandet. Detta är ett väldigt viktigt område för oss i försvarsutskottet. För att spara tid när vi väl kommer till votering yrkar jag nu bifall endast till reservationerna 7, 9 och 11. Socialdemokraterna har skrivit åtta reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bara bifall till dessa reservationer. Det som det handlar mycket om är att det måste hända något också, inte bara utredas. Under den stund jag har i talarstolen ska jag gå igenom några av de reservationer vi har och tala om hur vi tänker. När det gäller sprängämnesprekursorer handlar det om en otillåten tillämpning av ämnen som tillsammans kan bli ett sprängmedel. Det handlar självklart om att stoppa terrorism. Dessa kemiska ämnen finns på marknaden, och jag har själv varit med då man har visat hur det kan gå till under rätt förhållanden. Detta känns allvarligt, och det är bra att man tar itu med det . Vi vill alltså ge befogenheter att vid svensk gräns kunna gå igenom de varor som förmedlas. Kommunerna ska också få utöva en tillsyn över just dessa ämnen som kan sättas ihop på ett otillbörligt sätt. När det gäller krisberedskapen är det en redovisning av vad som hänt så här långt. Jag börjar med Sevesoanläggningar, som alltså är anläggningar med farliga ämnen där det kan uppstå väldiga kriser. Namnet har sitt ursprung i en kemikalieolycka i Seveso i , . Det har hänt ett antal allvarliga olyckor som gör att har antagit ett direktiv – Sevesodirektivet – som man sedan har utvecklat. Vi socialdemokrater tycker att de bidrag som går ut till kommuner och länsstyrelser ska vara olika. utgår lika stora statsbidrag till alla, men vi skulle hellre vilja att det delades upp så att de som har Sevesoanläggningar får en större andel och kan motverka och förebygga allvarliga olyckor. När det gäller det nordiska samarbete vi har inom området krisberedskap önskar vi socialdemokrater att det blir ett nordiskt kris- och beredskapscentrum som kan jobba med övning, utbildning, forskning och innovationssamordning. Vi i påminner mycket om varandra , och det pågår en del samarbeten. Men det måste tas ett helhetsgrepp om detta område så att vi tillsammans kan göra saker som då skulle gå mycket bättre. Regeringen utreder, men man måste också komma till handling i de här sakerna. När det gäller information och säkerhet vill vi att ska bli en världsledande it-nation. Det betyder att vi här i måste ta fram en nationell säkerhetsstrategi för detta område. Men vi måste också jobba med de nordiska länderna, när det gäller både cyberförsvar och cybersäkerhet. Vi måste även verka för att vi ska göra detta internationellt. När det gäller brandsäkerheten finns det till exempel inte brandvarnare i många lägenheter och villor . Vi anser att man måste individanpassa brandskyddet. Det finns personer som har nedsatt funktionsförmåga och som inte har någon möjlighet att förstå att det börjar brinna. Detta måste man titta på för varje enskild person och se hur man kan hjälpa till, särskilt när det gäller personer med nedsatt förmåga. Vi ser positivt på att elansluta brandvarnare i nybyggen. Andra länder gör mycket mer på detta område än vad vi gör . Vi skulle också kunna tänka oss att ge MSB möjlighet att gå ut med en föreskrift om att alla bostäder ska ha någon form av brandskydd. När det gäller vattensäkerhet skulle vi vilja ha en nollvision på samma sätt som i trafiken. Vardagsolyckorna upptar en stor del av vår tid . Det är fallolyckor och drunkningar, och de har en undangömd plats i MSB:s verksamhet. Vi tror att MSB måste öka sin samverkan och sitt samarbete med kommuner och länsstyrelser för att vardagsolyckor ska kunna undvikas i så stor utsträckning det någonsin går, med en nollvision. Reservation 7, som jag ställer mig bakom, handlar om den enskildes roll i krisberedskapen. Vi vill ha ett stärkt samarbete mellan Försvarsmakten och MSB men också med frivilliga försvarsorganisationer inklusive krisberedskapen. Självklart ska och gymnasiet också vara med, för det är centrala frågor som man behöver arbeta med. I Försvarsberedningens rapport av – Starkare försvar för en osäker tid lyfter vi fram frivilliga försvarsorganisationers arbete för att rusta samhället och få ett väl fungerande samarbete mellan civil och militär beredskap. Folkförankringen, som vi har pratat om, gäller inte bara medlemmar i olika organisationer utan alla. Hur ska man kunna göra detta? Det är klart att det kommer att kosta. Men det är otroligt kostnadseffektivt att använda de frivilliga försvarsorganisationerna till detta. Försvarsberedningen föreslår olika informationsinsatser och utbildningar. MSB gör en del . Till exempel informerar man alla 18-åringar. Men vi tror att det kan utvecklas till många fler än bara 18-åringar. använder frivilliga till att bidra till ett säkrare samhälle. Då handlar det om att öva men också om att vara med i skarpa lägen. Till exempel finns FRG-grupper där frivilliga enskilda tecknar avtal. FRG finns inte i alla kommuner , men det skulle kunna finnas överallt. Det handlar om resurser. använder till exempel M-power som förebygger oro och utanförskap genom att jobba tillsammans med och tjejer. Det har gett mycket goda resultat. De har också en utbildning som heter Sköt dig själv, som man kan hitta på webbsidan Skötdigsjälv.nu. Den handlar om vad man gör när elen försvinner och hur man ger första hjälpen, små saker som man kan göra. Jag frågar organisationerna: Hur kan ni utveckla detta, för att det ska bli mer? Då säger de: Det handlar om resurser, det handlar om pengar. Men det har man inte. Folkförankringen ska dock omfatta alla. Reservation 9 handlar om civilförsvar. Vi skulle önska att man kunde ta ett organisatoriskt helhetsgrepp och tydliggöra det nationella ansvaret för civilförsvaret. Det handlar om hela hotskalan. Det handlar om skydd mot olyckor och svåra påfrestningar för samhället i fred men också om höjd beredskap. Det måste jobbas förebyggande mot stora olyckor och mot naturkatastrofer. Det är den centrala grund som vi borde jobba utifrån. Tittar vi ut över världen och ser den säkerhetspolitiska utvecklingen i just nu förstår vi alla att vi måste ha ett stärkt totalförsvar. Då handlar det om civilt försvar, enligt ansvarsprincipen. Vi har en ny säkerhetspolitisk situation, och det måste bli folkligt förankrat vad vi talar om. Vi behöver en ny, nationstäckande civilförsvarsorganisation och därmed också en ny civilförsvarsutbildning. MSB utreder det. Men för att få ett robust samhälle måste vi ta ett helhetsgrepp och göra saker, inte bara utreda. Den tredje reservation som jag ställer mig bakom är reservation 11 om . Den handlar om den kommunala räddningstjänsten, alltså om att släcka bränder. Vi vet alla att det finns heltids- och deltidsanställda där, och vi har också brandvärn på några orter. Jag lever i en ort som är avfolkningshotad. Jag lever på landsbygden i en liten stad. Jag kan se vad som händer med vår räddningstjänst. Deltidsbrandmännen är inte längre så lätta att rekrytera. Man bor och lever inte längre på samma ort – man jobbar någon annanstans och reser. Alternativet i landet är att lägga ned deltidsbrandkåren. Inte ens deltidsbrandkåren kan man alltså klara. handlar det om att man inte får tag på människor. Men ibland handlar det också om ekonomin, där små kommuner inte längre har råd. Deltidsbrandkåren betyder trygghet. Men vi måste hitta komplement. Vi måste hitta förtroendeskapande processer och innovativa lösningar. Jag tror att forskning skulle kunna ge oss lösningen på väldigt mycket mer. Det skulle kunna vara en ökad självskyddsutbildning, med andra anställningsvillkor än , med mångfald och med kvinnor som är med. De reservationer som vi står bakom – reservationerna 7, 9 och 11 – är alla uttryck för handling och handlingskraft, och det är det vi önskar . 117 (MP): Jag ska prata endast om det civila försvaret, för att koncentrera mig på en punkt. Inledningsvis vill jag ändå säga att det civila försvaret spelar en allt viktigare roll i vårt samhälle, framför allt om det skulle uppstå en allvarlig kris. Den nedmontering av det civila försvaret som har pågått är förhoppningsvis på väg tillbaka. Det välkomnar jag mycket. Utvecklingen går allt snabbare och med högre hastighet , och världen blir alltmer komplex och svårförutsägbar. Det går inte att föreställa sig att en militär konflikt i vårt närområde skulle påverka enbart ett land, utan om en sådan situation uppstår kommer flera länder, troligtvis även , att påverkas. Vi är mycket överens bland de politiska partierna om att ett enskilt militärt väpnat angrepp direkt mot är fortsatt osannolikt . Det tycker jag att vi ska ha i minnet. Vi brukar säga detta. Men vi kan i alla fall glädjas åt att vi har en bred parlamentarisk majoritet bakom just detta. Målen för vår säkerhet är styrande för den samlade civila och militära försvarsförmågan såväl som för samhällets krisberedskap. Säkerhetsutmaningarna för ställer krav på en bred försvarsförmåga för att möta olika typer av risker, hot och händelser. I Försvarsberedningens rapport, som blev klar , skriver man att den samlade förmågan att motstå och hantera allvarliga kriser och hot som föranleder höjd beredskap ska öka. Jag gläds mycket åt de raderna. Där har Försvarsberedningen faktiskt satt ned foten och skickat en mycket tydlig signal till regeringen. Det samlade försvaret – det behöver sägas – består av civilt försvar och det militära försvaret. Det är både och. I fredstid är det civila försvaret den planering som genomförs för att skapa och vidmakthålla samhällets förmåga att motstå ett väpnat angrepp. Det civila försvaret är den verksamhet som genomförs i syfte att möjliggöra att samhället kan hantera situationer då beredskapen höjs. Vid beslut om höjd beredskap organiseras det civila försvaret med utgångspunkt i samhällets krisberedskap genom bland annat de förmågor, strukturer och principer som används för hantering av fredstida kriser. Jag gläds också över att Försvarsberedningen i sin rapport skriver att planeringen för det civila försvaret ska återupptas. Det tycker jag är extra glädjande. Målet för det civila försvaret ska vara att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna, värna civilbefolkningen och bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. Det civila försvaret ska stödja och samverka med det militära försvaret för att kunna motstå ett väpnat angrepp, hantera samhällskonsekvenser och upprätthålla samhällsviktig verksamhet samt bidra till att återuppbygga och återställa samhällets funktionalitet efter ett sådant angrepp. Det civila försvaret tar naturligtvis sin utgångspunkt i samhällets krisberedskap, som jag har sagt tidigare. Försvarsmakten har som uppgift att samordna och planera med de myndigheter som har bevakningsansvar enligt förordningen om krisberedskap och höjd beredskap. I detta arbete har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, en central roll och ett särskilt ansvar för att samordna och företräda de civila myndigheterna i frågor som rör planering av det civila försvaret. Jag ska återgå till Försvarsberedningen. Det är bra att de skriver att MSB:s roll att samordna planeringen av det civila försvaret ska förtydligas liksom mandatet att företräda det civila försvaret på central nivå. Detta är någonting som vi i har eftersträvat och slagits . För att få detta på fötter måste det finnas någon som bär huvudansvaret. Det är länsstyrelserna som i samråd med Försvarsmakten ska verka för att det civila och det militära försvaret samordnas regionalt samt verka för att länets tillgångar fördelas och utnyttjas så att försvarsansträngningarna främjas. Det är på något sätt självklart. Om en olycka inträffar är det naturligtvis i någon kommun, och då måste resurserna finnas där. Då är det utmärkt att tar det ansvaret. Jag yrkar bifall till reservationerna 7, 9 och 11. 118 (SD): Vi har åtta reservationer i detta betänkande. För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 6 och 10. Jag ska säga någonting om sprängämnesprekursorer. Att bekämpa terrorism är något som de flesta tycker är en god sak. Att motverka terroristers tillverkning av sprängmedel är därför en viktig åtgärd. Det moderna samhället är sårbart, och många lever nära varandra. Det gör att terroristers sprängningar kan få oerhört tråkiga konsekvenser. Terrorister har inte alltid tillgång till militära system, men de kan i vissa fall tillverka egna vapen. Av den orsaken är det viktigt att det nu tas ett första steg för att försvåra inköp av ingredienser för egentillverkning av sprängämnen. Jag ska ta upp informations- och cybersäkerhet. Man kan säga att allt har en baksida. Internet som underlättar kommunikation mer än kanske något annat har också en baksida. Genom internet underlättas angrepp på individers integritet men även på ledningssystem. Särskilt allvarligt är om sjukhus, försvaret, polisen, energiförsörjningen, betalsystem och transporter hotas. Försvar mot attacker på våra it-system kallar vi för cybersäkerhet. Cybersäkerheten har en defensiv sida med virusskydd, brandväggar, backuprutiner med mera. Men cybersäkerheten har också en offensiv sida där man slår ut det attackerande systemet genom motåtgärder på internet. är det troligt att svenska viktiga myndigheter bör ställas vid sidan av www och i stället anslutas till nya helt säkra nät. Därefter ska jag ta upp livsmedels- och dricksvattenförsörjningen. Katastroferna blir fler och fler i världen. Det är en märkbar ökning. Dock har vi i klarat oss ganska bra. Vi ligger med trygg marginal på en kontinentalsockel. Trots det anser vi att måste ha en krisberedskap. Även vi svenskar kan komma att försättas i katastrofer eller katastrofliknande situationer. Vi hade förr ett militärt försvar, ett civilt försvar och beredskapslager. Vi använde också värnplikt och civilplikt som instrument att göra försvaret mångdubbelt starkare. har vi ett militärt försvar som ska kunna slå bara en reducerad brigad. Det civila försvaret är nedlagt, och vi har inga beredskapslager. Värn- och civilplikt används inte, och därigenom är inte folket förankrat och delaktigt i försvaret som . Vi har sänkt garden väldigt mycket. Allt fler förstår att det har gått för långt. Vi måste nu öka vår krisberedskap i flera hänseenden. Ett hänseende är tryggheten i vår livsmedels- och vattenförsörjning. Eftersom vi själva producerar bara av den mat vi konsumerar har vi skapat oss en osäkerhet som kan skada oss om stora internationella kriser uppstår och vi kan importera vår mat. Självförsörjningsgraden bör öka successivt. Friskt vatten har vi i mängder i . Men situationen kan ändå bli kritisk i städerna om något oförutsett händer, exempelvis ett långt strömavbrott. försörjs genom en djupt liggande råvattentunnel som kommer att rasa om inte alltför . Det krävs alltså planering även för dricksvattenförsörjningen. Jag ska ta upp den enskildes roll i krisberedskapen. Civilplikten var en mycket viktig del av det svenska totalförsvaret. Tyvärr är civilförsvaret nu avvecklat, och därmed utbildas inte längre civilpliktiga. Närhets-, likhets- och ansvarsprinciperna är dock typiska för det svenska krishanteringssystemet och bör så förbli. Avskaffandet av driftvärnet skadade allvarligt vår krisberedskap och vårt system. Hela folket borde vara knutet till resurser avsedda för att skydda och försörja. Därför är civilplikten fortfarande viktig. Det bör utredas om man ska använda civilplikt för medborgare som arbetar med krishantering i strategiska positioner. hade förr ett mycket omfattande system för krisberedskap i det civila försvaret som var en tvilling till det militära försvaret. Hela folket var indelat och knutet till resurser avsedda att skydda och försörja. Tyvärr är civilförsvaret nu avvecklat, vilket beklagar. Vi välkomnar dock Försvarsberedningens tydliga ställningstagande att planeringen för det civila försvaret ska återupptas. Försvarsberedningen föreskriver att lösliga nätverk ska leda det civila försvaret. Det anser jag vara fel. Det civila försvaret ska ha en nationell chef, och denna chef ska ha en ledningsorganisation till sitt förfogande. I kriser krävs snabba och tydliga beslut även på högsta ort. Det nya civilförsvaret bör efterlikna det militära systemet med befälhavare, geografisk indelning och personligt ansvar, då ledning av krishantering är viktig, liksom det personliga ansvaret. Det bör göras tydligt att det högsta ansvaret för krishantering är samlat till en mindre grupp chefer på nationell nivå som är knuten till regeringen och att det finns adekvata lagar att använda sig av. Det bör därför tas initiativ av att föreslå en utredning för att stärka krishanteringskanslierna och funktionerna i kommuner, i länsstyrelser och i . Ett återtagande av särskilda beredskapspolisen bör också utredas då hemvärnet inte är lämpat för stora insatser mot folkmassor. Det är därför hög tid att utveckla en särskild polisiär organisation med hög beredskap för insatser mot folkmassor. Enklast förefaller det att vara att återta särskilda beredskapspolisen, vilket således bör utredas. Brandkårssoldater utsätts ofta för svåra påfrestningar. Därför genomförs särskilda tester av styrka vid antagandet. Dessa tester bör inte tas bort, och kraven bör inte sänkas. Det bör ställas samma krav på män och kvinnor. Brandförlopp och räddning vid olyckor är snabba händelser. Sänker vi kraven vid antagningen till brandsoldater så gör vi illa flera. Vi gör illa de brandsoldater som inte klarar sin uppgift i skarpt läge. Vi gör även illa dem som får sämre hjälp vid insatser. För samhällsviktig verksamhet kan oacceptabla konsekvenser snabbt uppstå vid elavbrott. Med hjälp av modern styrteknik kan dock olika användare sättas i prioriteringsordning vid brist på el. Forskning visar att särskilda reservkraftnät med viss radie är kostnadseffektiva när det finns flera samhällsviktiga verksamheter nära varandra. Sådana miljöer finns i alla större städer. Den kraftiga befolkningsökningen i världen i kombination med en snabb ekonomisk utveckling har lett till en omfattande kapplöpning efter naturresurser. Kampen om resurserna riskerar att leda till ansträngda relationer och i värsta fall väpnade konflikter mellan länder. anser att det finns ett behov av att en svensk förvaltningsmyndighet återigen upprätthåller ett svenskt beredskapslager av olja. 119 (M): I detta betänkande behandlas ett antal motioner från allmänna motionstiden men även en ny lagstiftning som syftar till att motverka olaglig tillverkning av sprängämnen genom att begränsa allmänhetens tillgång till vissa kemikalier, så kallade sprängämnesprekursorer, som finns tillgängliga på marknaden. Många av oss minns med fasa det bombdåd som regeringskvarteret i utsattes för . hade tillverkat en bomb och detonerat den i i syfte att maskera eller i alla fall fördröja upptäckten av sitt avskyvärda dåd på Utøya utanför staden. Med denna lagstiftning gör vi det olagligt att tillhandahålla, förvärva, inneha eller använda vissa kemikalier – till exempel kaliumklorat, natriumklorat, väteperoxid, nitrometan och salpetersyra – om de överskrider en fastställd gräns i koncentration. Den nya lagstiftningen är en del av den EU-förordning om förhindrande av olaglig tillverkning av sprängämnen som medlemsländerna förbundit sig att implementera.