prot · H20920 · 2014-11-12 00:00:00 — § 1 Allmänpolitisk debatt (forts. från prot. Internationella frågor och utrikespolitik 1 (M): Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Vi lever i en värld som ständigt förändras. Den förändringen går i högre takt . Globalisering, urbanisering och digitalisering skapar nya möjligheter och enorma utmaningar. ökade betydelse i den globala ekonomin är en av de mest grundläggande och snabba förändringarna vi har sett . Enligt IMF kommer att passera EU som världens största ekonomi . har passerat när det gäller storleken på ekonomin. Den geoekonomiska tyngdpunktsförskjutningen mot är ett faktum som påverkar oss precis som övriga världen. Världen är nu oroligare och präglad av fler konflikter . Vi ser allvarliga humanitära kriser till följd av dessa konflikter. Antalet flyktingar, asylsökande och internflyktingar globalt överstiger sedan 50 miljoner människor. Det är en ökning med sex miljoner människor på bara . Varje flykting har naturligtvis utstått ett stort lidande och har en egen fruktansvärd historia. I vårt närområde ser vi , som försöker ändra gränser med hot om militärt våld och med militärt våld. En orolig omvärld med upptrappade konflikter och ökade geopolitiska risker ställer krav på svensk utrikespolitik. Utvecklingen i omvärlden påverkar självklart i allra högsta grad. För att möta framtidens utmaningar är därför ett starkare samarbete – främst inom Europeiska unionen – med ökat fokus på ekonomisk konkurrenskraft, en gemensam röst i utrikespolitiken och ett djupare transatlantiskt samarbete det viktigaste för oss. Samarbetet i EU är, trots många viktiga utrikespolitiska instrument som ger inflytande, fortfarande inte tillräckligt starkt, samstämmigt och effektivt för att EU ska kunna spela sin roll på den internationella arenan. Vi moderater vill se en förstärkt europeisk utrikespolitik. En stark gemensam politik kräver kompetens, kunnande och ett stärkt förtroende för EU:s institutioner. Här kommer min oro in. De två partier som sitter i regeringen och har regeringsmakten har olika syn på EU, EU:s uppgifter och om EU ska ha en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik. Därför är min första fråga: Kommer regeringen att fortsätta den linje som under både socialdemokratiska och borgerliga regeringar företrätt när det gäller utvecklandet av en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik inom ramen för EU? Vi är oroliga för den negativa hållning som finns från och stödpartiet . Det är oerhört viktigt med internationella samarbeten. EU är den främsta ramen. De utmaningar vi står inför, förutom att vi ska stärka den totala kraften i EU, är att titta på de viktigaste projekten för att se till att länder i närområde kan påverka sin egen framtid. Jag vill särskilt nämna det östliga partnerskapet, där och har varit pådrivande. Här är det viktigt att fråga utrikesministern hur avser att agera inför toppmötet i där det östliga partnerskapet kommer att vara med på agendan. Vi har även det omfattande arbetet med det stora frihandels- och investeringsavtalet mellan och , som är avgörande för att ska kunna stärka sin konkurrenskraft. Här finns också oroande tecken, och därför vill jag fråga utrikesministern hur kommer att arbeta inom EU för att det ska bli verklighet. Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Till detta kommer naturligtvis att utveckla och fördjupa samarbetet inom ramen för Nato, hur vi ska använda vårt FN-medlemskap och hur planen för kandidaturen till säkerhetsrådet ska se ut. 2 (SD): Situationen i vår omvärld är ytterst allvarlig med flera pågående kriser. Över tre miljoner människor har flytt inbördeskriget i , och de flesta av dem befinner sig i närliggande länder. Totalt befinner sig över 50 miljoner människor på flykt. I pågår fruktansvärda och hänsynslösa framfart gentemot människor. När intog staden märktes kristnas hem med speciella symboler varpå gav dem tre alternativ, att konvertera till islam, bli avrättade eller betala en särskild skatt för att få lite betänketid. Detta ledde till att tömdes på sin kristna befolkning, och det kan inte betecknas som annat än en etnisk rensning – ett religiöst och kulturellt folkmord. Frågan är vad vår utrikesminister vill beteckna dessa fruktansvärda händelser som. Även andra religiösa och etniska minoriteter i området, exempelvis yazidier, mandéer, turkmener, judar och romer, som är betydligt färre till antalet, har varit minst lika utsatta. I denna katastrof har exempelvis , och irakiska tagit ett stort ansvar för att ta emot flyktingar. Kortsiktigt är det av stor vikt att bidrar generöst med humanitärt bistånd för att hjälpa så många flyktingar som möjligt. Vi hjälper inte flest eller de mest utsatta med dagens ansvarslösa invandringspolitik i och med kraftfulla avräkningar från biståndet för flyktingmottagning i . Nej, det gör vi genom att prioritera resurser för hjälp i krisens närområde. har i sin biståndsbudget föreslagit totalt 12,7 miljarder för internationell flyktinghjälp. Långsiktigt är det viktigt att verkar för en hållbar lösning med självstyre för kristna och kurder. och borde vara prioriterade frågor för vår utrikesminister, men viktigare för utrikesminister var tydligen att hastigt och ogenomtänkt – utan en majoritet i – erkänna , trots en icke-fungerande regering som inte har kontroll över sitt territorium och som delvis består av terroristgruppen , vilken har som uttalat mål att förinta staten och döda alla judar. Min ambition, utrikesminister , är att bekämpa, inte erkänna, terrorism. pågår en allvarlig sjukdomsepidemi med spridning av ebola i . 4 000 människor har dött, och situationen fortsätter att försämras. WHO uppger i sin rapport från att för att nå de uppsatta målen för att minska spridningen fattas ca . Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Det svenska stödet för att bekämpa ebolautbrottet uppgår nu till . Om man jämför med att regeringen har utlovat 1 ½ miljard till den palestinska myndigheten är det ingenting. Att prioritera att finansiera en myndighet som belönar terrorism och uppmanar till terrorism är för mig ofattbart när det fattas för att WHO ska uppnå sina mål med att bekämpa ebola. I biståndet prioriterar vi ökade humanitära insatser. Vi har avsatt 400 miljoner för att bekämpa ebola. Människor dör framför våra ögon. Vi kan göra mer. Det handlar om politisk vilja. 3 (FP) replik: beskriver kriserna i världen, de konflikter som härjar och de oändliga behov som finns. Den bilden kan jag dela. Men vill ändå skära ned på det svenska biståndet. Det får jag inte att gå ihop. Hur ska man kunna hjälpa fler när man vill satsa mindre? 4 (SD) replik: Det kan jag svara på. Vi vill definitivt inte satsa mindre på humanitära insatser. Som jag sade satsar vi 12,7 miljarder på internationell flyktinghjälp. Vi vill bidra till bland annat fonder för att hjälpa till i samhällen i och . Vi bidrar med kraftigt utökat stöd till UNHCR, till och till världslivsmedelsprogrammet. Det är mycket mer än vad nuvarande regering bidrar med och vad föregående regering någonsin valde att bidra med. Vi är ärliga med att vi sänker biståndsramen. Men vi minskar bland annat på att finansiera en myndighet som inte kan uppfylla de enklaste kraven: att fullständigt avsäga sig terrorism, att inte uppmana till terroristhandlingar eller att inte sprida antisemitiska budskap. Sådant bidrag drar vi ned på. Vi drar ned på budgetstöd som går direkt in i korrupta staters statskassor, och vi drar ned på bistånd till medelinkomstländer. Det gör vi. Men vi drar absolut inte ned på humanitära insatser. Vi ökar också stödet till insatser för att bekämpa ebola. 5 (FP) replik: Utveckling sker i olika stadier. Humanitära insatser är det första man sätter in i ett krisområde. Men humanitära insatser räcker inte. Nästa stadium är att satsa på långsiktigt utvecklingsstöd för att länder ska kunna bygga långsiktiga förhållanden. Det går inte riktigt att skilja på det på det sätt som ni gör, . Om ni minskar biståndsbudgeten kommer det allmänna utvecklingsbiståndet också att bli lidande. Därmed hjälper ni färre människor i världen. 6 (SD) replik: Jag kan inte hålla med om att vi hjälper färre människor för att vi minskar vissa delar av biståndet. Vi hjälper möjligen färre politiker och kanske färre myndigheter i världen att förmedla bistånd genom korruption, på ett sätt som det inte är tänkt. Ja, den delen drar vi ned på. Vi har dock ett långsiktigt bistånd som vi satsar väldigt mycket på. Vi tänker satsa 2 miljarder på rent vatten och sanitet. Det är också förebyggande arbete och långsiktigt bistånd. Om det hade funnits rent vatten och sanitet i de fattiga länder där ebolautbrottet nu pågår hade det kunnat förebygga en del av krisen. 7 (S) replik: Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Den sammantagna bilden visar att biståndet skärs ned och att vill stoppa flyktingar från att komma till . Om vi ser till humanitet överlag och inte bara till den förstärkning som aviserar i närområdet är det ändå en kraftig försämring. De som flyr till närområdet bor i flyktingläger under usla förhållanden. Även om vi skulle höja stödet på det sätt som föreslår kommer det ändå att vara verklighet för de människorna. Bistånd handlar om långsiktigt stöd, och detsamma gäller flyktingpolitiken. Man ska faktiskt kunna få ett nytt liv. Flyktingläger är livsuppehållande insatser. Det räcker inte för ett land med vår solidariska historia. När det gäller måste man kunna erkänna båda staterna om vi ska ha en tvåstatslösning. Det är väl ändå början? 8 (SD) replik: Faktum är att oavsett vilken invandringspolitik vi har i , nuvarande regerings politik eller politik, kommer de flesta flyktingar ändå att befinna sig i krisens närområde. De har inte möjlighet att ta sig hela vägen till . Verkligheten kommer att se ut på det sättet, oavsett vad vi gör. Vi kan lindra och försöka ta ansvar, till exempel för kvotflyktingar, och ta emot flyktingar som uppfyller FN:s konvention om flyktingar. Det vill också göra. Det är viktigt. Men det löser inte problemen för alla människor som befinner sig i krisens närområde. Många bor inne i samhällen, i bland annat och , och skriker efter resurser. Det spelar ingen roll om vi tar emot en liten andel i . De skriker fortfarande efter resurser i och . vill bidra med i särklass mest för att underlätta för dem. För mig är det helt ofattbart att Socialdemokraterna inte kan ta ett större ansvar. Ni kan inte ens ge besked i biståndsbudgeten om hur mycket ni vill satsa på internationell flyktinghjälp. Kan jag få ett sådant besked kanske? 9 (S) replik: Det ena behöver inte utesluta det andra. Att man satsar i närområdet bör inte innebära att man inte har någon flyktingpolitik eller något bistånd. Man kan inte hänga upp allting på den lilla satsning som detta är om man jämför med dagens politik. Långsiktigt kan vi se att de flesta flyktingar som kom under kriget i före detta har arbete . Det tar alltså tid för flyktingar att komma in i samhället. Men sedan är de faktiskt en tillgång för oss. 10 (SD) replik: Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Socialdemokraterna kallar nu satsning på 13 miljarder i ökning till internationell flyktinghjälp för liten. Vad är då Socialdemokraternas satsning? Den är ingenting om man jämför. Ni kan inte ens säga vad den är. har man gett ungefär 600 miljoner i årligt stöd till UNHCR. Det finns inga tydliga besked i biståndsbudgeten om vad man tänker ge i fortsättningen. Om våra satsningar är små vet jag inte vad Socialdemokraternas satsning på internationellt bistånd är. Den är väl ingenting. 11 (C): Jag skulle kunna ägna mitt inlägg åt . Det är en kontinent i förändring med många utmaningar och möjligheter, en kontinent med intresse för grön ekonomi och ny elektronik. Men den är härjad av fattigdom, bristande livsmedelsförsörjning och konflikter. Jag skulle kunna ägna mitt inlägg åt vikten av goda förberedelser inför . Då kommer vår förmåga att globalt hitta gemensamma lösningar på våra gemensamma utmaningar att prövas. Det handlar om en ny utvecklingsagenda, post 2015. Men det handlar också om att förena den med ett nytt klimatavtal. Det handlar om en översynskonferens när det gäller NPT. Kommer vi att klara av att enas och ta steg framåt, eller blir det något annat? kommer 1325 också upp på agendan. Jag skulle kunna ägna hela mitt inlägg åt och . Den allt allvarligare spänningen som byggs upp mellan palestinier och israeler runt är mycket bekymmersam. Bristen på fredliga alternativ är uppenbar. De förödande följderna som olika terrororganisationers härjningar får i och är naturligtvis också helt förödande. Det är 13,2 miljoner flyktingar i det området. I fråga om är det viktigt att vi samlas för att stoppa den våldsspiral som följer i deras spår. Jag väljer dock att fokusera på vårt östra grannskap. Det är föll. Den skarpa gräns som jag och många med mig var uppväxta med delade i en östlig och en västlig världsdel. Det är den gränsen öppnades. Vi såg människors drömmar och längtan efter någonting annat som ledde fram till en utvidgning av EU, först med tio nya stater 2004 från den östra delen av och sedan med ytterligare stater . Läkeprocesser tar tid. Ärren är fortfarande synliga i vårt . Sammanhållningen sätts på prov, inte minst i den ekonomiska krisens spår. EU har varit redo att öppna dörrarna och inte stänga ute någon. Det är viktigt att vi alltjämt håller fast vid den drömmen och visionen för människor. såg vi de olösta konflikterna där det var tydligt att finger fanns med. Också oviljan att lösa konflikterna var tydlig. Vi har sett vad som händer i . Det är en folkrättsvidrig annektering av och rysk närvaro i östra . Man kan också se hoten när det gäller Transnistrien, , – och fler följer. I går kunde vi alla höra min tidigare Europarådskollega tala om varningssignaler när det gäller våra baltiska grannar. Detta är oacceptabelt, och det är väldigt viktigt att vi från EU och är entydiga och säger: Stopp. Enough is enough. måste ta lärdom. Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik 12 (SD) replik: Som bekant har suttit med i regering . Utöver det har varningssignalerna angående utvecklingen i varit väldigt många. Ändå har suttit i regering och bidragit till att nedmontera den svenska försvarsförmågan totalt. Detta innebär att vi i inte tar vårt säkerhetspolitiska ansvar. Alliansen har i sitt budgetförslag inte aviserat några som helst höjningar av försvarsanslagen. Min fråga blir därför: Är berett att framöver höja försvarsanslagen för att ta vårt säkerhetspolitiska ansvar i ? 13 (C) replik: Vi från Alliansen har tydligt visat att vi är beredda att stärka försvaret med 5 miljarder under den kommande mandatperioden. I ärlighetens namn: Vi väljer att bygga säkerhet tillsammans med andra, solidariskt. Det handlar om vårt medlemskap i , som ju ser med fasa på. Vi bygger samarbete och säkerhet tillsammans också med Nato och andra stater. Det är någonting som ser med förskräckelse på. Jag skulle önska att fick en tydlighet från när det gäller agerande. Jag ser tyvärr att det är alltför många av kompisar och även inom som söker kontakt med de ryska nationalistiska strömningarna och försöker att så att säga bilda front. Det vore klädsamt om kunde tala klartext och tydligt ta avstånd från den typen av beteende. 14 (SD) replik: har tagit tydligt avstånd från agerande mot sina grannländer. Men uppvisar en uppenbar oförmåga att göra en vettig omvärldsanalys. 2008 borde ha blivit en väckarklocka. är inte med i någon militärallians, och dessutom har vi en nedmonterad försvarsförmåga. har bidragit till att totalt avveckla säkerhetspolitiska ansvar i . Därmed sätter de även våra grannars säkerhet på spel genom att föra en så oansvarig politik som de gör. Sedan står du här, , och anklagar vårt parti för att inte ta avstånd från ! Det är ju patetiskt. 15 (C) replik: Jag konstaterar att det finns många sverigedemokratiska tongångar och inlägg som krokar arm med de nationalistiska extrema rörelser som vi ser i delar av östra . De är en del av det problem som vi måste hantera. När det gäller försvaret handlar det för oss – till skillnad från – om att våga bygga säkerhet tillsammans med andra. har uppfattningen att de ensamma är starka och att ska lösa sitt eget problem. Det är inte vår modell för att bygga säkerhet. 16 (V): Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik har lyft fram flera viktiga internationella frågor, till exempel den väpnade konflikten i och den humanitära katastrof som den har inneburit för civilbefolkningen, särskilt i regionen runt Kobane. Vi har även lyft upp Palestinafrågan och är oerhört glada för att regeringen nu har erkänt . Men vill jag fokusera på en annan viktig fråga som alltför ofta blir bortglömd i debatten. Det gäller , som har ockuperats av . Jag hade , , en interpellationsdebatt med utrikesminister som lovade att regeringen kommer att se över den svenska politiken i relation till och att denna översyn kommer att inkludera frågan om hur det sahariska folkets rätt till självbestämmande ska kunna förverkligas. Jag är glad över att utrikesministern ställer sig positiv till ett erkännande, men jag förstår fortfarande inte vad det är som behöver ses över ytterligare. beslutades här i att bör erkänna den sahariska arabiska demokratiska republiken , och agera för detta i EU. Jag vet att det är den tidigare borgerliga regeringen som förhalat beslutet. Men borde inte den nuvarande regeringen ställa sig bakom beslutet och verkställa det? Både socialdemokrater och miljöpartister stod ju bakom beslutet . Jag vill mot den bakgrunden passa på att fråga utrikesministern vilken betydelse hon lägger vid riksdagsbeslutet, som togs 2012, om att bör erkänna . Det har snart gått beslutet fattades. behöver vårt erkännande, och man behöver det . FN har skärpt tonen när det gäller . har förtydligat att är ett självstyrande territorium och att erkända företrädare för Polisario/SADR ska jämställas med . Ett svenskt erkännande skulle innebära en förstärkning av FN:s arbete och påskynda den fredliga processen. Det är helt uppenbart att konflikten inte kommer att få någon lösning om inte omvärlden agerar mer kraftfullt. , , sade den marockanske kungen i ett tal i samband med årsdagen av ockupationen att alla marockaner är lika suveräna var de än bor och att en uppdelning av landet inte är möjlig. Han sade också att konflikten inte kan ses som en kolonisation utan som interna affär. Han gjorde klart att han inte vill se några förhandlingar och tar avstånd från ett större mandat från FN och dess observatörer. Han hotar med att de som inte är patrioter ska behandlas som förrädare och inte ges någon nåd. Det är helt uppenbart att det enda som kan få processen att komma i gång är kraftfulla åtgärder från omvärlden och att ett erkännande av är oerhört väsentligt i det här sammanhanget. är beroende av och känsligt för vad de europeiska länderna säger och gör. kan och bör gå före och erkänna , vilket kan få fler länder att följa det svenska exemplet. Om inget händer finns en risk för att en väpnad konflikt utbryter och att den vapenvila som råder bryts. Det sista den Västafrikanska regionen behöver är ytterligare en väpnad konflikt. 17 HANS (M) replik: Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Jag håller inte med i hennes slutsatser, men jag finner dem oerhört relevanta. Det finns all anledning för den så kallade samarbetsregeringen att ta ställning till dem i ljuset av att den valt att erkänna staten . Jag delar inte slutsatserna, men jag finner det oerhört rimligt att de framförs av till den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen. Jag utgår från att stödpartiet får svar på detta frågeområde. Jag har dock en annan fråga till företrädaren för . Vi har en diplomatisk relation till Nato, men har här i drivit kravet på att ska stänga sin Natoambassad. Är det ett krav som fortsatt kommer att driva som stödparti till den så kallade samarbetsregeringen? 18 (V) replik: Ja, det är ett krav som vi kommer att fortsätta att driva, men jag är inte så oerhört insatt i den frågan just . 19 HANS (M) replik: Jag förstår att det här med erkännandet av är viktigt, men hur viktig skulle ledamoten vilja säga att stängningen av Natoambassaden är på en gradskala i relation till detta? Är stängningen någonting som man verkligen vill driva som stödparti, eller kan man finna sig i att ambassaden finns kvar? Kommer man att markera i talarstolen och kammaren men acceptera regeringens huvudlinje, eller tänker man sätta kraft bakom sitt förslag? 20 (V) replik: Jag kan inte besvara den frågan just nu utan vill gärna återkomma till den senare, om det är möjligt. 21 (FP): har vi i talat mycket om , som inleddes . Tyvärr var inte mindre blodig än den . firade vi 25-årsminnet av . Men tyvärr lever många människor fortfarande under samma typ av förtryck som befolkningen i gjorde. Tragiskt nog har vi sett nya konflikter uppstå, och flera tidigare oroshärdar har blossat upp till nya våldsamheter. Listan på mardrömslika konflikter är alldeles för lång. Där har vi , , , , , och många fler. Kombinationen av krig, konflikter, diktaturer, religiös fundamentalism, länder i sönderfall och militanta islamistiska grupper på frammarsch gör världen farligare än på mycket . Konflikten i är den som ligger oss allra närmast. Den påverkar inriktningen på vår svenska utrikes- och säkerhetspolitik. Jag tänker dock inte uppehålla mig vid utan förflytta mig en bit österut, till vårt yttre närområde, till och konflikten i . Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Den arabiska våren har på många håll blivit till en iskall vinter. I land efter land har drömmar om demokrati och frihet tyvärr lett till kaos, ökat förtryck och våldsspiraler. är en stat i förfall. I är det väldigt oroligt. I går det blodiga inbördeskriget in på sitt fjärde år. såg vi hur konflikten spred sig till . En del bedömare tror att vi ser framför oss inledningen på egen version av det . framfart i och är hårresande. Vi ser groteska avrättningsfilmer på . Människor slaktas av det enkla skälet att de inte vill konvertera till islam. Unga flickor säljs som slavar. kostar det att köpa en eller yazidisk flicka, som kan vara så ung som . Vi måste göra allt som står i vår makt för att stoppa framfart. Det har även den nya regeringen deklarerat. I regeringsförklaringen säger man att den etniska rensningen måste stoppas. Men tyvärr är det än så länge bara tomma ord. Regeringen är inte beredd att gå från ord till handling. I nästa mening i regeringsförklaringen hänvisas nämligen till FN:s kamp mot . Men som vi alla vet är låst i den här frågan. Något agerande eller någon resolution är inte i sikte. Jag vill därför fråga utrikesministern: Hur länge vill regeringen vänta? Hur många sexslavar kommer att hinna säljas och hur många människor sätta livet till innan är berett att gå längre i kampen mot ? Det svenska stödet är omfattande, men det är begränsat till humanitära bidrag. Våra grannar i EU gör mycket mer. bidrar med vapenleveranser. överväger att skicka specialförband. , , med flera bombar baser i och . Det är ingen hemlighet att som enda parti i är berett att ge militärt stöd till de kurdiska grupper som kämpar mot . Hur länge vill regeringen vänta på det man kallar för FN:s kamp mot , utrikesministern? Hur många liv får gå till spillo innan kan tänka sig att gå längre och ge militärt stöd till de kurdiska grupper som kämpar mot ? 22 (KD): har vi firat 25-årsdagen av och det slut. Bilderna på glädje och jubel är starka och berör. Men som de känslosamma ceremonierna utspelar sig i dånar kanonerna i Donetsk. blåser åter iskalla vindar in mot . hotar säkerheten, freden och tryggheten. Det är självklart att Putins aggressioner väcker varje demokratis förtvivlan. Med hjälp av lögn och maktfullkomlighet förtrampas internationell rätt. Han lever alldeles uppenbart i föreställningen att ska återupprättas.