prot · H20939 · 2014-12-16 00:00:00 — Vår utgångspunkt är mycket mer inriktad på att vi tror att den lokala kommunen och den lokala befolkningen är de som bäst bestämmer hur de hanterar sina skattepengar. Där skiljer vi oss åt, och det har vi gjort . När det gäller infrastruktur ökar ni lite grann i underhållsdelen. Vi har lagt fram en budget för infrastruktur som är rekordhög – har det satsats så mycket pengar som i den infrastrukturproposition som antogs . Den innehåller också en hel del pengar för att komma ikapp med det eftersatta underhåll vi ärvde och som har funnits . 98 (V): Vi debatterar nu utgiftsområdet regional tillväxt i den budget Alliansen föreslog och som fick stöd av i denna kammare. Som vänsterpartist är jag såklart besviken och bestört, då den budget regeringen lagt fram tillsammans med hade inneburit en ny riktning för landsbygden. Tyvärr har den budgeten fallit. Bara att höja statens intäkter från dem som tjänar mest och ge tillbaka i form av olika viktiga reformer till dem som tjänar minst skulle göra att de som bor på landsbygden gynnas. räddas i stället de i som tjänar mest. De som tjänar hade fått en marginell skattehöjning som hade kunnat bidra till vår gemensamma välfärd om vår budget hade blivit verklighet. För del var det viktigt att få till en parlamentarisk utredning om landsbygden. Det är viktigt att skapa breda politiska möjligheter och att skapa långsiktighet, men det viktigaste är att landsbygden lämnar marknadstänket bakom sig. ses alla som kunder, och vi ska i stället ses som medborgare med rättigheter. Trots att budgeten har fallit hoppas jag att landsbygdsminister tillsätter en utredning om landsbygdens utmaningar. Jag tror att det är viktigt att en eventuell utredning lyfter på många stenar och därigenom lyfter upp landsbygdsfrågorna på den politiska dagordningen. Staden har blivit norm i debatten, så kraftigt att vi har sett hur rika förortskommuner till gynnats så aktivt att man till och med har behövt ”muta” dem för att få till förändringar i det kommunala skatteutjämningssystemet. En annan viktig fråga som finansieras via anslaget regional tillväxt är företagsstöd till länsstyrelser. Tyvärr har stöden historiskt gynnat män i högre utsträckning än kvinnor. Tendensen går i rätt riktning, men skillnaderna när det gäller i vilken utsträckning stödet går till företag där kvinnor respektive män såväl arbetar som sitter i ledningen är tyvärr stora. Det syns i budgetpropositionens diagram 2.19 och 2.20. Därför är det viktigt att få en förändring från marknadstänk till långsiktigt hållbara lösningar, vilket kunde ha inneburit en ny riktning för vår politik. Regeringens budgetförslag innehöll också flera viktiga ambitioner om service på landsbygden, och det gäller både kommersiell och offentlig service. Utan bra service kommer vi aldrig att kunna få starka företag som kan växa och utvecklas på landsbygden. Senast i raden av exempel på marknadstänkande har tyvärr varit två statliga bolag. Dels har det gällt det statliga bolaget , som har ansvaret att underhålla järnvägar. De varslade 150 anställda för att uppnå sina avkastningskrav, i stället för att som i regeringens och budget få mer pengar till underhåll av järnvägen. mellan land och stad är eftersatt, och underhållet behöver kraftigt höjas för att våra kommunikationer ska kunna säkras och tryggas. Det är en av alla de satsningar som föll . Det andra exemplet är tyvärr det statliga finansbolaget , som skickade ut brev till 100 kunder och meddelade följande: ”Vi skriver till er därför att vi framöver inte kommer att ha möjlighet att erbjuda er samma villkor som tidigare och inte heller samma servicegrad.” Det här brevet fick de kunder på landsbygden och i mindre städer som inte längre vill ha. Banken vill i stället inrikta sig på expansiva regioner kring , och samt större högskole- och tillväxtorter samt , skriver man. skriver också: ”Vårt uppdrag och vårt ansvar är att ge kunderna bästa service och uppfylla ägarens lönsamhetskrav.” Staten, det vill säga regeringen, anser alltså att lönsamheten är viktigare än att hela ska kunna få sjysta lånevillkor från en statlig bank. Statliga bolag ägs av alla oss medborgare i . Då kan man inte skippa sitt helhetsansvar och välja bort delar av som man inte vill utveckla. När förhandlade om statsbudgeten fick vi igenom krav om att den statliga servicen och närvaron på landsbygden ska stärkas och förbättras. Dessutom står det att landsbygdens näringsliv ska utvecklas genom bland annat förbättrad lokal infrastruktur och lokal service. Vi fick också igenom principen att nya myndigheter i huvudsak ska ligga utanför , det vill säga i andra delar av landet. I vår motion En landsbygd att lita på lyfter vi fram flera viktiga förslag för att utveckla och stärka landsbygden. Dessa förslag är någonting vi vänsterpartister kommer att återkomma till i denna kammare . har mot bakgrund av de ökande regionala skillnaderna i denna riksdag påtalat behovet av en ny inriktning för den regionala tillväxtpolitiken. Budgetpropositionen var ett resultat av förhandlingar mellan regeringen och , och den skulle ha inneburit en ny riktning jämfört med de senaste årens högerpolitik som har lett till ökade regionala skillnader. Som en konsekvens av kammarens beslut då allianspartiernas budget, med stöd av , röstades igenom i denna kammare riskerar dessvärre många viktiga satsningar nu att utebli. Det anser jag är djupt olyckligt, och det riskerar att försämra framtida tillväxt. vill att statlig och service förbättras och ökar på landsbygden. Det är hög tid för det. har vi fått se en avveckling av servicen, och staten bär ett stort ansvar för det. Den här regeringen får inte likt den förra regeringen tro att marknaden löser allt. kommer att göra allt vi kan för att förbättra, öka och utveckla den statliga och kommersiella servicen på landsbygden. 99 (KD): Den kristdemokratiska värdegrunden betonar i allra högsta grad de små gemenskapernas betydelse. Vi jobbar också efter subsidiaritetsprincipen, som säger att varje nivå ska vara den bästa för det man ska jobba med. Det innebär att det som man kan besluta om vid köksbordet ska man själv också kunna besluta om där, ta hand om och ta ansvar för men att man sedan ska kunna höja det till andra nivåer för beslutsfattande och stöd därifrån. Jag kan helt klart hålla med min kollega från här om att staten och myndigheterna bör ta ett större ansvar för att kunna ha kvar sina verksamheter ute i bygden i vårt land. Det finns ju faktiskt försämringar som myndigheterna har klarat av alldeles själva utan politikernas hjälp, och det är någonting som jag har stått i den här talarstolen och talat om . Inte minst Arbetsförmedlingen, och så vidare, som jag har tyckt varit väldigt viktiga att ha lokalt, bör stärka sina verksamheter på nivå. Vi vet också att befolkning ökar. Hälften av kommunerna har däremot inte den ökning som städerna har, så fördelningen är lite ojämn. Det gör att vi framöver kanske måste fundera över om alla våra små kommuner verkligen ska kunna vara så små som de är och kunna tillhandahålla en offentlig service i den omfattning som man kan förvänta sig. Vi vill vända den negativa trenden som landsbygden befinner sig i. Vi vill ha en levande landsbygd för personer i alla åldrar och att man ska kunna verka i hela . Då krävs det naturligtvis en infrastruktur. Bredbandsutbyggnad behövs för att man ska kunna ha företag och verka på olika sätt över hela världen, som inte minst internetföretagen har gjort och gör. Det är också viktigt att man kan ta sig till och från en plats. För mig som boende i en bygd med bland annat som landskap i min valkrets och med Trollhättan‑Vänersborg som närmaste flygplats har jag väldigt svårt att förstå den inriktning som har varit från Socialdemokraterna och i regeringen att inte skulle få vara kvar som ett nav för de svenska regionala flygplatserna. Det är ju helt nödvändigt. En utländsk chef som ska besöka ett företag som ligger till exempel uppe i sätter sig inte på ett tåg från och åker för att komma till en liten ort uppe i obygden, som man säkert skulle tycka om man kommer från en större stad ute i världen. Då behöver vi helt enkelt ha flyg för att man ska kunna ta sig dit, för att visa på att det finns möjligheter att ha en aktiv verksamhet även i ett sådant vackert landskap som till exempel . Det kan också vara , eller var som helst, men min poäng är att man måste kunna tillgodose näringslivets behov för att kunna driva verksamheter i alla våra delar av landet. Det handlar också om besöksnäringen, som många här har pratat om . Där finns det två olika delar. Det handlar dels om turister, dels om personer som kommer till olika möten och evenemang. Det här är olika delar av besöksnäringen där man behöver olika typer av kommunikationer. Flyg och tåg behövs, naturligtvis, liksom bra vägar, men alla tre delarna behövs för att man ska kunna transportera sig för både jobb och privat. En sak som jag skulle vilja slå ett slag för här är också vikten av att man från kommunernas, regionernas och statens sida tittar på besöksnäringen ur ett annat perspektiv och ser vad som är möjligt att göra och tar del av forskning och utveckling från andra länder som är mycket bättre på att samla statistik för besöksnäringen, inte minst, och se vad man kan utveckla i olika delar av landet. Här ligger vi efter i , och det är någonting som jag önskar att vi ska komma till rätta med och vara eniga om är någonting som vi behöver göra, just för att kunna utvärdera de goda satsningar som görs inom besöksnäringen. Sammantaget anser jag att regeringens aviserade politik och kraftiga vänstergir innebär att jobb och tillväxt hämmas och i förlängningen möjligheterna att finansiera den gemensamma välfärden. För att skapa regional tillväxt måste vi satsa vidare på de gröna näringarna som tillväxtmotor. Vi ska fortsätta arbetet inom Matlandet . Vi behöver ytterligare satsningar på bredbandsutbyggnad men lika väl på den mobila kommunikationen i hela landet. Naturligtvis behöver vi driva på allihop för att den kommersiella och offentliga servicen ska vara lika god i hela landet. Vi från Alliansens sida vill gemensamt fortsätta att bygga landet tillsammans med regioner och kommuner där alla parter tar sitt ansvar för att genomföra nödvändiga insatser för ett förbättrat näringslivsklimat. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2014/15:NU3 Utgiftsområde 21 Energi (prop. 2014/15:1 delvis) 100 (S): Vi socialdemokrater vill att ska vara en global förebild vad gäller hållbar utveckling. Jobben måste då bli fler och arbetslösheten mindre. ska ha en välfärd att lita på och en skola i internationell toppklass. Inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor ska minska, och ska vara ett land som håller ihop och som präglas av jämlikhet. Den budgetproposition som grundar sig på den här inriktningen har här i kammaren röstats ned av de borgerliga partierna och , som i stället har ställt sig bakom ett alternativ som fortsätter på en väg som väljarna faktiskt sa nej till . När det gäller utgiftsområde 21, Energi, har vi som står bakom budgetpropositionens förslag – Socialdemokraterna, och – valt att lämna ett särskilt yttrande. Energipolitiken är en viktig del i byggandet av ett hållbart samhälle. Jobben och välfärden i är beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Vår möjlighet att klara klimatet är beroende av att vi ställer om till ett mer förnybart och hållbart energisystem. Den omställningen är i sin tur en förutsättning för vår konkurrenskraft och vår möjlighet att utveckla och behålla välfärd och jobb i . Och vårt utgångsläge är gott. har bättre förutsättningar än de allra flesta att bygga ut förnybar energi genom vår goda tillgång till vatten, vind och skog. Därför har vi goda möjligheter att nå den ambition som samarbetsregeringen har om förnybar energi. ser vi tyvärr en stor osäkerhet hos de företag som skulle kunna investera i vårt energisystem. Det beror på att det saknas en blocköverskridande överenskommelse i energifrågan och att det därför inte finns långsiktiga spelregler. Samarbetsregeringen vill därför ha en för att skapa en långsiktigt hållbar energiöverenskommelse. För regeringspartierna är ingången i en sådan kommission att kärnkraften ska ersättas med förnybar energi och energieffektivisering. Det behövs också en för att den överenskommelse som de borgerliga partierna har på energiområdet inte svarar på de utmaningar som verkligheten kräver svar på. Låt mig ta några exempel på detta. Vi rör oss nu från ett energisystem som nästan helt är byggt på stora centrala produktionskällor som matar ut kraft till användarna. Energisystemet fylls i stället med mer småskalig produktion, med stora delar väderberoende produktion och mer aktiva kunder. Kostnaderna för vindkraft och solkraft har minskat kraftigt, och det är tydligt att det inte finns någon aktör på marknaden som är intresserad av att investera i ny kärnkraft under rådande marknadsförutsättningar. Många av de största utmaningarna handlar inte om produktionen utan om att anpassa elnäten efter nya produktionssätt och att göra det möjligt för kunderna att bli mer aktiva och flexibla i sin användning. I detta läge är effektfrågan, alltså hur vi säkerställer att vi har ett energisystem där det finns el och värme även kalla vinterdagar när det inte blåser, extra viktig för oss politiker. Det har redan börjat talas om att effektreserven, som enligt beslut i ska fasas ut , kan behöva förlängas. handlar det nog om betydligt mer än bara effektreserven. Hur ska energimålen implementeras, och vad händer med elcertifikatssystemet efter 2030? När de borgerliga partierna hänvisar till sin energiöverenskommelse är det viktigt att komma ihåg att den saknar svar på de frågor som vi står inför. Jag hoppas att blir ett viktigt verktyg för att förstå den snabba utveckling som sker och för att vi i samförstånd kan vidta de åtgärder som krävs för att utveckla energisystemet. Jag hoppas också att det borgerliga partierna under dagens debatt kommer att uppvisa någon liten självkritik när det gäller . Nuon har kostat skattebetalarna runt . Därför är det bra att samarbetsregeringen nu tar ett helhetsgrepp om och styrningen av bolaget. ska vara ledande i omställningen till en högre andel förnybar energi. Jag ser också fram emot några svar . Det har till exempel förekommit olika besked om vad som gäller för anslaget Energiteknik. Sviker ni löfte om 50 extra miljoner som hon utlovade ? Vad är de borgerliga partiernas besked till de 3 600 företag och privatpersoner som står i kö för att investera i solceller? Är pengarna slut? Tillför ni nya pengar i budgeten? Varifrån plockar ni dem i så fall? Det är många aktörer som vill ha ett tydligt besked och som hade välkomnat samarbetsregeringens ökade satsning på stöd till solceller. Låt mig slutligen säga två saker. För det första innehöll den budgetproposition som röstades ned av de borgerliga partierna tillsammans med en stor satsning på klimatstöd till landets kommuner. Denna satsning kunde ha använts till bland annat energieffektivisering och laddstolpar. Därutöver fanns också en stor satsning på energieffektivisering. För det andra vill jag framhålla att det är bra att vi har en bred samsyn om att genomföra skattereduktioner för mikroproducenter av el. Jag välkomnar att regeringen kommer att följa upp och utvärdera skattereduktionerna i syfte att göra systemet så enkelt och bra som möjligt. Jag ser fram emot att höra de övriga inläggen. 101 (SD): Vi debatterar näringsutskottets betänkande för utgiftsområdet Energi. Vi har i detta betänkande inga reservationer. Jag vill i stället hänvisa till vårt särskilda yttrande i betänkandet. För att ska kunna upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard vill föra en energipolitik som säkerställer en prisvärd och tillförlitlig energiförsörjning för såväl hushåll som näringsliv. Det är av vikt för ett land att ha kontroll över sin energiförsörjning, men det utesluter inte att energisystem kan delas och utvecklas genom samarbete mellan länder i vårt närområde. En hög grad av självförsörjning är dock att föredra för att säkerställa att vi uppnår målen med vår energipolitik. välkomnar regeringens avisering om en vars syfte är att skapa en långsiktigt hållbar energiöverenskommelse. Vi välkomnar det då vår uppfattning är att det är överordnat att få fram ett samarbete kring energifrågorna som för en bred parlamentarisk majoritet vilken kan bestå under betydligt än fyraårsperioder. Det är något som är av stor vikt för som industrination och för vårt näringsliv i stort. Det som dock är högst olyckligt i detta sammanhang är att man redan i regeringsförklaringen stänger ett antal dörrar innan samtalen ens har påbörjats. Ska man vara trovärdig och seriös i dessa sammanhang bör arbetet inledas med att man öppnar dessa dörrar innan samtalen påbörjas i en sådan parlamentarisk grupp. Utifrån den utveckling vi har sett och utifrån vad regeringen aviserade är det med all tydlighet den tyska vägen man vill vandra. Det är en utveckling med förlängda och ökade subventioner till främst nyckfulla väderberoende kraftslag som man tror sig kunna ersätta kärnkraften med. Av det tyska exemplet kan vi dock konstatera att så inte var fallet. Vi kan i stället konstatera att den utveckling som råder i är avskräckande. Massiva subventioner till vind- och solkraft tvingar fram fossilbränslebaserad kraftproduktion som nödvändig bas- och reglerkraft, vilket leder till ökade utsläpp av koldioxid. Den utveckling man vill, eller snarare måste, driva samhället och industrin mot är att vi ska tvingas planera såväl vardag som verksamhet efter tillgång på elenergi. Det innebär i sin tur att vi utifrån de kraftslag som man starkt vill premiera tvingas planera vardagen delvis efter väderprognoser. När det blåser mycket ska industrin öka sin produktion och vi i hushållen ska passa på att köra diskmaskiner, tvätta och torktumla och kanske även passa på att tvätta oss själva. När det blåser mindre och tillgången på el är låg får behoven i stället anstå. En viss potential finns det givetvis i att produkter på ett smart sätt delvis kan hjälpa till att balansera tillgång och efterfrågan. Men det är en utveckling som åtminstone inte passar vår bild av ett modernt välfärdssamhälle. Det välkomnas troligtvis inte heller direkt av vår industri att fullt ut behöva förlita sig på denna potential. har gjort det tydligt att nuvarande subventionssystem inte levererar det som den svenska elmarknaden behöver. Energimässigt får vi det tillskott som kan förväntas, men problemet är att stora delar av det effekttillskott som skett är från källor som är väderberoende, vilket jag tidigare nämnt. Det är något som föranleder såväl effektbrist som effektöverskott beroende på väder och årstid. Detta kommer att bli påtagligt när vi närmar oss tidpunkten för när några av våra kärnkraftverk ska fasas ut och vi på riktigt kan se att leveranssäkerheten kommer att påverkas kraftigt negativt. Vår uppfattning är att vi har nått vägs ände med nuvarande system. Det befintliga systemet med elcertifikat bör överges i sin nuvarande form då det inte beaktar de behov som vi framgent har på den svenska elmarknaden. Vi måste ha ett system som även premierar anläggningar som har förmågan att leverera en jämn mängd el oberoende av väderförutsättningar för att kunna fortsätta hålla leveranssäkerheten uppe. strävan kommer att vara att bibehålla och utveckla landets energisystem. Fokus ska vila på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. som industrination är beroende av såväl konkurrenskraftiga priser på elenergi som tillgången på elenergi under årets alla timmar. Det är därför som vattenkraften tillsammans med kärnkraften utgör basen i det svenska energisystemet. Vattenkraften är en viktig del av energimix då den står för en betydande del av baskraften men även med fördel används för att reglera effektbehovet. Kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion och kommer inom överskådlig framtid utgöra grunden för svensk energiförsörjning. En nedläggning av svensk kärnkraft skulle utgöra ett direkt hot mot svensk basindustri och svensk ekonomi. Hushållen skulle dessutom riskera att bli drabbade av än högre elpriser och ökad import av el som i många fall produceras med fossila energikällor. ser därför positivt på en satsning i form av forskning och utveckling av svensk kärnkraft. Vi anser således att vi ska satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjningssituation för i första hand . anser som tidigare nämnts att den svenska energipolitiken måste vila på tre ben, leveranssäkerhet, kostnadseffektivitet och miljö. Vidlyftiga subventioner eller oöverlagda skattesanktioner på energimarknaden, exempelvis på det så kallade förnybara eller kärnkraften, raserar förutsättningarna för att uppnå ens något av dessa mål. Sett utifrån att kärnkraften står för nästan hälften av vår elförsörjning har det statliga stödet till forskning på kärnteknikområdet varit ytterst blygsamt. För att kunna uppnå ny, modern och än mer säker kärnkraft i behövs också en hög nationell kompetens, och för detta behövs ökat stöd till kärnkraftsforskningen. Framtiden kräver ren energi till rimliga priser, och i det perspektivet måste forskningen få fart. I detta anförande instämde (SD). 102 (MP): Klimattoppmötet i i har just avslutats när vi diskuterar energibudgeten för . Hur vi använder energi och vilken energi vi använder är avgörande för hur vi klarar omställningen. har unika möjligheter att nå målet om förnybar energi. Vi ska kunna sätta på spisen därhemma utan att det leder till utsläpp av koldioxid eller radioaktivt avfall. För att ta till vara potential krävs en politik som leder till mer förnybar energi och smartare energianvändning för att kunna minska energibehovet. Marknaden efterfrågar en långsiktig och tydlig energipolitik. Den energiöverenskommelse som de borgerliga partierna slöt 2010 har ratats av marknaden. Ingen vill bygga ny kärnkraft, för den är för dyr. Den tidigare överenskommelsen ger inga förutsättningar för nya investeringar i elproduktion när de gamla kraftverken snart går i pension. Den ger heller inga förutsättningar för ett effektivt arbete med energieffektivisering. Rimligen förklaras den förra energiöverenskommelsens brist på tydlighet av att de fyra borgerliga partierna har så olika åsikter om energi. vill precis som , och att ska ha förnybar energi. och lägger nu här i fram förslag om mer kärnkraft. Jag kan konstatera att det mål som har stöd av flest är att all vår energi ska komma från förnybara energikällor. För att skapa långsiktiga spelregler för energibranschen är det viktigt att vi gemensamt över partigränserna diskuterar frågor om energibehovet , den teknikutveckling som pågår, vilka energikällor som är konkurrenskraftiga och den allt viktigare frågan om effektbehovet. Det är därför väldigt bra att samarbetsregeringen bjuder in alla partier till en . har vi på bordet två budgetförslag att diskutera. När de läggs bredvid varandra är det väldigt tydligt att det skiljer i ambition. Den som prioriterar fortsatta skattesänkningar har förstås mindre pengar för att satsa på förnybar energi och energieffektivisering. När de borgerliga partierna med stöd av fällde regeringens budgetproposition innebar det att många viktiga satsningar nu försvinner. Med de borgerliga partiernas budget är det mindre pengar till energieffektivisering, energiteknik och energiforskning. Jag beklagar att den budgeten nu blir verklighet. Det enda anslag som de borgerliga partierna har inom utgiftsområde 21 Energi som inte regeringen har är laddstolpar. Det förslaget har regeringen inom ett annat utgiftsområde och i anslaget för klimatinvesteringar i kommuner. Låt oss titta lite närmare på vilka förändringar det nu blir när de borgerliga partiernas budget kommer att gälla . Regeringens satsning på mer till solcellsstöd försvinner.