prot · H20941 · 2014-12-18 00:00:00 — Uppföljningen handlar ju om hur pengarna har använts under innevarande år av den förra regeringen. Utvärderingsarbetet har pågått , och kommunikationen mellan utskottet och departementet har utvecklats på ett mycket positivt sätt. Gruppen känner att departementet lyssnar och försöker att gå i den riktning som framkommer i uppföljningarna. har vi en ny regering, och vår tro är att uppföljningsarbetet ska fortsätta att utvecklas på ett bra sätt. Jag tänkte ta upp några områden som lyftes fram i utvärderingsgruppen. En av de vanligaste kommentarerna som kom fram i uppföljningen var att det sker en blandning i redovisningen av vilka resultat som faktiskt uppnåtts och vilka insatser som har gjorts. Det har förekommit år , men det har blivit lite stramare. Men det är viktigt att resultatredovisningen koncentreras till och redovisar resultatet av insatserna, inte att pengarna satsas på insatsen. Vi i förutsätter att så görs. Under har utskottet krävt en redovisning av hur den förra regeringen hanterade det samlade överskottet av utsläppsrätter. En stor fråga här i debatten har varit om regeringen kommer att ta till sig det tillkännagivande som gjordes av trafikutskottet vid voteringen. Kommer den verkligen att lyssna till detta? När det gäller utsläppsrätter gjordes ett tillkännagivande 2010. gjordes ett tillkännagivande om att regeringen skulle redovisa vad regeringen tänkte göra med överskottet av utsläppsrätter. har utskottet fått en förklaring, men inte från den förra regeringen. Allmän miljö- och naturvård Man trodde att det fanns ett internationellt beslut om att de flesta länder inte skulle handla med utsläppsrätter, och då blev de i praktiken värdelösa. Det var ju sunt, men fanns det inget sådant beslut. Det fanns bara något slags frivillig överenskommelse som inte var till något förpliktande. har den nuvarande regeringen tydliggjort att utsläppsrätterna ska annulleras, vilket de fyra borgerliga partierna – förutom – har ställt sig bakom. Gruppen pekar åter på det som framkom vid utskottets uppföljning 2011, nämligen att bristen på fiskvägar hindrar många arter från att vandra både till och ifrån inom vattensystemen, vilket påverkar förutsättningarna för ett fungerande vattenekosystem. Det är också angeläget att regeringen återkommer till med en redovisning av vilka åtgärder som behöver vidtas bland annat med anledning av iakttagelser om den biologiska mångfalden skulle förbättras avsevärt, och om vattenverksamheter – till exempel – vattenkraftverk och dammar skulle prövas i överensstämmelse med kraven i . Under de gångna åtta åren har den förra regeringen lyft fram hur stora satsningar de gjort på havsmiljön. När det gäller statens insatser för att uppnå miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Hav i balans samt levande kust och skärgård vill gruppen enhälligt framhålla: Vi konstaterar att regeringen bedömer att de storskaliga problemen för havsmiljön kvarstår. Liksom konstaterar regeringen att målet Hav i balans samt levande kust och skärgård inte går att nå till 2020 med beslutade eller planerade åtgärder. Gruppen menar att detta är bekymmersamt. När vi nu ser vilken budget som klubbats igenom här i kanske någon undrar: Var de verkligen eniga om att det behövs mer insatser för att klara dessa miljömål? Regeringen föreslog ju en ökad satsning på havs- och vattenmiljön och på Havs- och vattenmyndigheten med sammanlagt 95 miljoner. blir det tydligt att de fem blåbruna partierna, som i utvärderingsgruppen anser att det behövs mer satsningar för att klara målet Hav i balans samt levande kust och skärgård, inte vill göra nödvändiga satsningar så att vi kan nå målen. Det är viktigare att vi höginkomsttagare slipper betala en rimlig skatt. I den senaste valrörelsen – det kommer snart en till – deltog jag i en debatt på under den så kallade Västerhavsveckan. Den stora diskussionen handlade om nedskräpning av havet och de tusentals ton avfall som kommer från hela och hamnar på . De små kommunerna där får lägga stora resurser på att få bort avfallet och därmed kanske undvika att alltmer plastartiklar mals ned och till slut hamnar i våra kroppar. Jag kan glädja västkustkommunerna med att det ekonomiskt kommer att lösa sig för dem. Det har nämligen varit en plåga för dem att behöva lägga ned stora pengar på att andra skräpar ned. Moderaten , som deltog i debatten, framförde att han varit i kontakt med partiets miljöpolitiske talesperson, ledamoten , och att fann det helt rätt att kommunerna ska kompenseras. Det gäller även de kommuner som har riksvägar där icke-kommuninvånare står för nedskräpningen. Trots att vi fick en borgerlig budget ser jag och kommunerna på fram emot att få reda på vilket konto pengarna ska tas från. För inte kan ni väl utlämna den stackars ledamoten som en som inte håller sitt ord? Allmän miljö- och naturvård 251 (SD): Skogen är en av allra viktigaste resurser. Från norr till söder ligger stora kulturella och ekonomiska naturvärden i just våra skogar, vilket manar oss att föra en genomtänkt och väl avvägd skogspolitik. Vi i värnar skogsnäringen som utgör en viktig hörnpelare i svensk exportindustri och genererar betydande intäkter och arbetstillfällen i hela landet. sysselsätter den svenska skogsindustrin direkt och indirekt 200 000 människor, och den utgör av den totala tillverkningsindustrin och är därför ett viktigt fundament i den svenska ekonomin. Utgångspunkten för den sverigedemokratiska skogspolitiken är de två övergripande och jämställda målen miljömålet och produktionsmålet. Skogsägarna styrs av skogsvårdslagen som reglerar avverkning, återplantering, skydd av naturbiotoper med mera. Vi anser emellertid att den bästa skogspolitiken uppnås genom frivillighet och information snarare än genom detaljstyrande lagar och regleringar. Vi ser inte nödvändigtvis en konflikt mellan natur och ekonomi. Enligt oss har vi ansvarsfulla skogsägare, och ofta är det den brukade och välskötta skogen som attraherar svampplockare och orienterare. värnar skogsnäringen genom att avvisa förslag på vägslitageavgifter och andra landsbygdsfientliga åtgärder från den nuvarande regeringen. Vi vill att människor även fortsättningsvis ska kunna leva, verka och bo i skogens närhet. Regeringen vill öka miljöhänsynen i den brukade skogen och anser därför att skogsvårdslagstiftningen bör skärpas. Ökat skydd av skog och ökad naturhänsyn lyfts fram efter att , av utredande i Miljömålsberedningen, fattat beslut om just detta efter en proposition om biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Det är en konstig prioritering när har hanterat ärendet om miljöhänsyn i skogsbruket. Ser man dessutom till den statistik som presenterat visar den att hänsynsarealerna vid avverkningarna är betydligt större än vad man har gissat. Även riksskogstaxeringen visar att den positiva trenden med gammal skog, lövskog och mängden död ved ökar. Det visar att frihet under ansvar faktiskt fungerar. Visst det kan visa sig att det kan finnas saker som behöver justeras i skogsvårdslagen, men låt det i så fall ske inom ramen för det nationella skogsprogrammet som ska identifiera behov av åtgärder och ta ett samlat grepp om skogen som resurs. Det är för oss nyckeln framåt. Vi värnar om en skogspolitik med frihet under ansvar och med skogsägare som brukar sin skog långsiktigt och uthålligt. Skogslagstiftningen måste vara rättssäker, och det är oerhört viktigt att värna om äganderätten. Det är många som har åsikter om den svenska modellen för brukande av skog. Drygt hälften av skogsmark ägs av 330 000 enskilda skogsägare, människor av kött och blod, gamla som unga, kvinnor som män – alla med en känsla och ansvar för sin egen skog. Globalt ser man ett tydligt samband mellan brist på enskilt ägande och skogar som skövlas. Att bruka skogen skapar sysselsättning och gör det möjligt att bo, verka och leva på landsbygden. Allmän miljö- och naturvård Äganderätten är en viktig tradition och ett viktigt fundament för vår historiska rättstradition, men den hotas av organisationer som utan att behöva ta det ekonomiska ansvaret kräver inskränkningar i brukandet av skogen. Därför är det viktigt att äganderätten framhålls när det gäller intressekonflikter mellan olika särintressen, till exempel vid avverkningar och annat skogsbruk. Statens avsikt med anslaget för skötsel av skyddad skog är att bevara värdefulla naturmiljöer för biologisk mångfald och friluftsliv. Detta är en ambition som ställer sig bakom, men partiet vill i detta läge öka fokus på skötsel framför en kraftig expansion. Det är ett eftersatt område där är det parti som budgeterar mest för detta ändamål. Däremot är vi mer återhållsamma än regeringen vad gäller att skapa nya naturreservat. Enligt oss kringskär dessa på många håll möjligheterna till ett aktivt jord- och skogsbruk. Det behövs en djupare analys av vad en kraftig utgiftsökning får för konsekvenser för skogsbruk, landsbygd och den befintliga skötseln av de skyddade områdena. Förutom att skötseln av skyddade områden riskerar att bli lidande kan en snabb expansion slå mot kommersiella initiativ i glesbygden. De kan också utgöra fredade zoner för skadedjur, vilket vi vet är ett stort problem för kringliggande fastigheter. Vi vill också framhålla att enligt internationell standard undantas drygt en fjärdedel av skog. Detta inkluderar formellt skyddade skogar, , lika mycket frivilliga avsättningar, , och därutöver lågproduktiv skog eller så kallade skogsimpediment. Med det synsättet är totala skogsareal , varav ca 4,9 miljoner är skogsimpediment. Andelen skog undantagen från skogsbruk och därmed avsatt för naturvård blir då av den totala skogsmarken i stället för vad regeringen anför om – allt enligt fakta från . Det faktum att har mycket välskötta skogar anser vi hänger samman med att vi i har engagerade, kunniga och arbetsamma skogsägare. Vi vill fortsatt stärka skogsägarens ställning gentemot andra näringsidkare som ibland missbrukar allemansrätten. Vår skogspolitik omfattar även åtgärder för att stimulera en ökad skogsröjning och minskad byråkrati i skogen, till exempel genom att öka möjligheten till dispens för dikning. Enligt oss är detta väl avvägda åtgärder som ökar skogens både värde och produktion. Ett nationellt skogsprogram bör fortsatt arbetas fram gemensamt med skogsnäringen med en långsiktig och tydlig framtidsstrategi. Vi anser att vi ska vara stolta över och värna vårt unika svenska skogsbruk. För oss är nämligen skogen på riktigt. 252 (V) replik: I valrörelsen sa att man ville värna pensionärer, satsa på de arbetslösa och ge dem högre a-kassa samt stärka välfärden. Den budget som röstade på ger dock mindre till pensionärer, ingen höjning av a-kassan för arbetslösa och mindre pengar till välfärden. gör precis tvärtemot det som de lovar. Vad kallar man det här – ett olycksfall i arbetet, ett litet misstag eller ett gigantiskt svek? Till detta svek kan vi nu också lägga miljön. står i talarstolen och försöker påskina att det finns en sverigedemokratisk politik att rösta på här. , ni står fullt ut bakom de borgerliga partiernas budget. Det är den som ni har röstat för. Allmän miljö- och naturvård Jag har läst ganska noga om politik, . Jag tycker att det är bra att ni vill miljösanera mer, satsa mer pengar på havsmiljön, lägga mer pengar på värdefull natur och ge mer pengar till forskningsstiftelsen . Allt det här hade ni fått ifall ni inte hade röstat för de borgerliga partiernas budget. Varför säger ni att ni vill göra en massa saker för att sedan rösta alldeles tvärtemot? Det skulle jag vilja veta. En fråga till: När vi går till votering, , har i den här församlingen då chansen att rösta på ett sverigedemokratiskt förslag på det här utgiftsområdet? 253 (SD) replik: Jag tackar för hans beröm av vår miljöpolitik. Som nämnts förut har vi fortfarande en del att arbeta med, och det kommer vi att göra framgent. Vad gäller skogspolitiken ville jag framför allt lyfta fram det som jag upplever som bristande respekt för skogsägarna och det arbete som gjorts. Varför valde vi då att göra som vi gjorde? Vi valde först och främst att rösta på vår egen budget. Alla som har följt de här debatterna vet att vi har framhållit det vid upprepade tillfällen. När vårt budgetalternativ föll valde vi det för minst skadliga alternativet. får man välja mellan pest och kolera. Varför väljer vi sedan att i det här läget följa Alliansen? Som sagt står vi bakom vår budget, och därför avger vi ett särskilt yttrande. 254 (V) replik: Det handlar inte om att välja mellan pest och kolera, . Praxis i den här kammaren är att man lägger fram sitt budgetförslag och röstar för det. Om det faller avstår man från att rösta i slutvoteringen, såvida man inte fullt ut omfamnar det budgetförslag som man sedan alternativt kan rösta på. Jag konstaterar att det måste vara fallet för . Jag vill upplysa alla som följer den här debatten om att när och säger att de vill satsa mer pengar på miljösanering, havsmiljön, forskningsstiftelsen och värdefull natur är det bara rena floskler. Det är helt tomt prat. har valt sida. har valt att rösta på de borgerliga partiernas budget. När vi ska votera på det här utgiftsområdet finns det inga sverigedemokratiska förslag att rösta på, eftersom valt att rösta med borgarna. Jag drar ingen annan slutsats av det här än att är ett tvättäkta högerparti. Det har vi också vetat . Men då tycker jag att man ska sluta säga att man värnar miljön. Man ska också sluta säga att man vill satsa på pensionärer, att man vill höja a-kassan och att man vill stärka välfärden. När ni röstar här inne, , röstar ni tvärtemot detta, för ni är tvättäkta höger. 255 (SD) replik: Allmän miljö- och naturvård Jag tackar för replikerna. är det så att vi inte är tvättäkta höger. Vi är ett socialkonservativt parti. I vissa delar kommer vi att välja att gå vänster, framför allt när det gäller den sociala delen. Men vi väljer också att se positivt på till exempel företagande. Vi väljer att inte definiera oss som höger eller vänster på en skala, utan vi är ett socialkonservativt parti. I voteringen om budgeten valde vi inte att rösta med Alliansen, utan att rösta emot den befintliga regeringen. Att lägga ned sin röst är också ett val, lika mycket som att rösta för eller mot någonting. Hade vi lagt ned våra röster hade vi med säkerhet låst fast landet vid en destruktiv politik . Det var så vi upplevde det. Vårt val och vårt agerande får stå för oss. Men det innebär också att Alliansen kommer att hamna i ett liknande läge här i om de håller fast vid en liknande politik i stället för att förändra den. Som sagt står vi för vår miljöpolitik. Det är därför vi har ett särskilt yttrande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Areella näringar, landsbygd och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2014/15:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (prop. 2014/15:1 delvis) 256 (S): När jag var liten stod det en liten skylt vid ytterdörren: Vi flytt int! Låt tågen gå! Det tog väl ungefär , så flyttade vi. Och successivt har tågen slutat gå – , i varje fall. Utgiftsområde 23 hänger ganska väl ihop med andra utgiftsområden, inte minst på infrastruktursidan, näringssidan, arbetsmarknadssidan – på sida efter sida. När jag började förbereda anförandet trodde jag att jag skulle yrka bifall till utskottets förslag på utgiftsområde 23. Jag tyckte att det skulle kännas stort och viktigt för mig som småbrukarson från inland att få stå här i talarstolen och presentera en ny politik för ny framtidstro i hela landet. Men blir det inte så kul. Budgethanteringen i omgärdas av en mörkbrun sorgkant. S-MP-regeringen i samarbete med ser fördelningen inom utgiftsområde 23 som en del av budgetpropositionens förslag som helhet. Det är olyckligt och allvarligt att en riksdagsmajoritet bestående av de borgerliga partierna och har avvisat ett budgetförslag med inriktning på jobb och livskraft i hela landet. Man gör det till förmån för ett alternativ som fortsätter på den sluttande väg som väljarna sa nej till vid valet . Areella näringar, landsbygd och livsmedel De borgerliga partierna och har genom sitt beslut fastställt att utgiftsområde 23 tappar 131 miljoner. Vårt förslag på utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan därför formellt inte tas upp till behandling. Därför har vi avstått från att delta i beslutet och har i stället avgett ett särskilt yttrande om vår politik på utgiftsområde 23. Miljö- och jordbruksutskottets ansvarsområde är oerhört väsentligt för människornas överlevnad. De areella näringarna är viktiga. Det gäller fisket, skogen, jordbruket, djuren i skogen och djuren på våra gårdar. Maten och vattnet är grunden för att vi människor som bor på vår jord, vår enda jord, ska kunna fortsätta att göra det. Det handlar om livsmedel utan gifter, energiproduktion som går mot förnybart, sjysta villkor för människorna likaväl som djuren och långsiktighet i skogsbruket och fisket. Socialdemokraternas och regeringens övergripande målsättning är att ska ha lägst arbetslöshet i EU . För att nå det målet behövs en livskraftig, hållbar och aktiv landsbygd. Landsbygden står inför stora utmaningar, men det ryms också stora möjligheter. får inte fortsätta att dras isär. får inte bli ett delat land, där jobb och företag bara utvecklas i storstadsområdena och där känslan av samhörighet försvinner. För att nå målet behövs en livskraftig, hållbar och aktiv landsbygd. Vi föreslog i budgetpropositionen väl specificerade åtgärder. Vi föreslog satsningar på jordbruket via och satsningar på skogen via . För att ta ansvar för ingångna avtal och motivera skogsägare till frivilliga avsättningar av skyddsvärd skog föreslog vi en kraftig nivåhöjning, en satsning som tyvärr inte blir av. Det är anmärkningsvärt att de borgerliga driver igenom en neddragning av veterinärverksamhet i fält. Vi har brist på veterinärer. Tror mina borgerliga kolleger i utskottet att en sådan neddragning motiverar nya studenter att utbilda sig till veterinärer? Regeringen har aviserat ett bredare, mer strategiskt och långsiktigt angreppssätt för ökad matproduktion genom att lägga fast en långsiktig svensk livsmedelsstrategi. Det är viktigt för att ge maten den plats som den förtjänar. Jag kan inte se att borgerlighetens återhållsamma satsning, som egentligen bara är en omflyttning av pengar, skulle göra någon skillnad mot tidigare. Vi har ett förslag som innebär satsningar på forskningen som vi anser är viktiga. Drygt 11 miljoner mer borde ha gått till anslaget 1:24 . Det är kanske inte så anmärkningsvärt att de borgerliga partierna här aviserar sänkningar. Det följer väl de borgerliga partiernas syn på kunskap och forskning. Man drar ned de långsiktiga förutsättningarna att verka för de regionala högskolorna. Det blir färre utbildningsplatser i hela landet. Viltet, herr talman, är en viktig resurs som måste förvaltas långsiktigt. Viltkött är en klimatsmart resurs som bör utnyttjas mer. Inte minst måste alla initiativ till mer vildsvin på köksbordet understödjas. behöver utvecklas så att förvaltningen av alla våra stora rovdjur långsiktigt säkerställs. Jag är orolig för att den regionala förvaltningen äventyras när viltförvaltningsdelegationernas arbete inte tas till vara. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Därför är det viktigt att förebygga konflikter kring rovdjuren. Därför förslog regeringen en förstärkning av anslaget för att motverka viltskador på 20 miljoner. Att de borgerliga partierna nu avvisar den satsningen försvårar för fler än samer och för fler än vargar och älgar. Skogsskadorna ökar, då älgförvaltningen försvåras när löshundsjakt omöjliggörs i delar av landet. Många lider skada när rovdjursförvaltningen inte fungerar. Även myggen, kanske. I motion 2014/15:2756 av med flera framhålls vikten av en långsiktig strategi för myggbekämpning. Vi har inte yrkat bifall till den, utan vi utgår från att vi politiskt tycks vara överens om vikten av de insatser som görs för att bekämpa myggplågan i delar av landet. Vi är också intresserade av att stödja nya insatser. Som jag sa i början av mitt anförande hänger vårt område ihop med andra områden. har med Alliansens budget förlorat 200 miljoner. Trots det har regeringen en fortsatt ambition att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att lämna förslag på hur en långsiktigt hållbar och sammanhållen landsbygdspolitik bör se ut. Regeringen har också en fortsatt ambition att en skogsstrategi ska utarbetas för att skapa och ge förutsättningar att skapa efterfrågan på vårt gröna guld. Allt det här och lite till blir svårare efter beslutet som togs här i kammaren . Det är, herr talman, helt nödvändigt med en politik med fokus på hela landet. Politiken ska bidra till att människorna på landsbygden ges livskraftiga villkor. Det är viktigt att gröna innovationer gödslas så att naturresurserna kan användas långsiktigt och hållbart. Jag är snart klar. Men låt det aldrig råda något tvivel om att vi socialdemokrater vill ta vara på varje människa oavsett bakgrund, oavsett vem som har fötts av vem. Det framförs allt oftare att människor som bott i vårt land eller nyanlända som vill bygga sin framtid i vårt land är ett problem. Människor är aldrig ett problem. Vi måste fokusera på att ge förutsättningar för människor oavsett ursprung. Vår politik med människan och landsbygden i centrum skulle kunna bryta den negativa utveckling som landsbygden har gått igenom . Det var därför det var viktigt med en ny politisk inriktning. blir det i stället väljarna som får ta ställning till om det ska vara fortsatt passivitet eller en ny inriktning och en ny, offensiv, S-ledd politik som blir framtiden. 257 (SD): Jag vill passa på att tacka föregående talare för att han lyfter nivån på det här. Jag tror att det är viktigt i det politiska samtalsrummet att vi inte fastnar i billiga nidbenämningar på andra partier. Jag vill tacka dig, , för att du har lyft nivån. I och med beslutet som togs i kammaren kommer att endast avge ett särskilt yttrande på utgiftsområde 23. Detta innebär att inte ställer sig bakom Alliansens budgetmotion i sak utan att vi stöder vår egen budgetmotion. Men det betyder också, som jag har nämnt tidigare, att vi är beredda att fälla varje framtida regering som kommer att föra en lika samhällsskadlig invandringspolitik. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jordbruk och skogsbruk utgör fundamentala pelare i den svenska ekonomin och bidrar till en levande och livskraftig landsbygd. De gröna näringarna – jord, skog, trädgård och landsbygd – sysselsätter drygt 400 000 personer i , nästan var tionde av alla sysselsatta. Jord- och skogsbruket bidrar tillsammans med eller av bnp. Vi ser de gröna näringarna, landsbygden och livsmedelsproduktionen som ett prioriterat område och förordar därför en förstärkt budget på flera delområden. självförsörjningsgrad av livsmedel har minskat , men efter EU-inträdet har denna utveckling accelererat som importen av lågprisprodukter som produceras med i illegala metoder har ökat dramatiskt. har kanske världens mest ambitiösa djurskydd, och det är någonting vi är stolta över. Men det är också viktigt att skapa rimliga förutsättningar för att upprätthålla djurskyddet så att inte vår livsmedelsproduktion ska löpa risk att straffas ut. Vi måste öka den inhemska produktionen av kött, mjölk och proteingrödor. Konkurrens är bra, även inom livsmedelssektorn, men vi måste också eftersträva sunda konkurrensvillkor som inte omöjliggör en svensk primärproduktion. Vi eftersträvar att ska omförhandla villkoren för medlemskapet i Europeiska unionen med det långsiktiga målet att återföra beslutsmakten till . Tills vidare kan vi på bästa sätt ta till vara de stöd som det svenska jordbruket kan få tillbaka från EU. Vi motsätter oss också ytterligare maktöverföring till EU. Men likväl är det viktigt att försöka påverka EU:s gemensamma jordbrukspolitik i en för positiv riktning. Vi anser inte att jordbruksmark ska kunna uppbära stöd om den inte aktivt brukas.