prot · H20929 · 2014-11-28 00:00:00 — Det politiska uppdraget må vara viktigt, men allra viktigast är faktiskt de människor på vilkas uppdrag vi har fått förtroendet att sitta i regering och riksdag. Jag tycker att det är den bilden man alltid måste ha framför sig. Varför är jag här? Varför gör jag det här? Det kanske inte alltid är för att byta ett ord mot ett annat. I stället handlar det om att se en helhet där människan är i centrum och där vi tittar på kvaliteten. De mål som fanns i var inte särskilt politiska. 21 (S): Debatten handlar om – den utredning där regeringen , precis som statsrådet tydligt har redovisat, tar ett bredare ansvar. Det är helt nödvändigt. av högerpolitik i det här landet är det helt nödvändigt att man tar ett större ansvar. Jag måste säga att jag uppskattar att våra moderata kolleger tar upp diskussionen, för den är viktig. Det är dock väldigt magstarkt att vara så stursk i debatten. Det vore lite klädsamt med ett något lägre tonläge. Vi står inför att om rösta om en budget där den rödgröna regeringen tillsammans med föreslår ytterligare 2 miljarder för ökad kvalitet i äldreomsorgen. Det avser de borgerliga att rösta nej till. Jag vill bara bedriva lite konsumentupplysning för dem som finns i kammaren och för dem som ser detta på tv. Det är där konflikten står – mer eller mindre resurser till äldreomsorgen. Det finns en överenskommelse mellan regeringen och om att få bort de hutlösa vinster av skattepengar som läcker ut ur välfärden. Pengar avsedda för äldreomsorg ska gå till äldreomsorg, inte till vinster i aktiebolag. Där säger oppositionen nej. Det är här politiken finns. Det här är magstarkt dagen efter att fyra borgerliga partier, lite tjurigt och buttert, valde att lämna pensionsgruppens arbete. De valde att gå ut ur rummet. Det är oansvarigt, inte mot den socialdemokratiskt ledda regeringen utan mot landets två miljoner pensionärer – och sju miljoner blivande pensionärer. Landets pensionärer har rätt till en tryggare bild av hur landet ska styras. Vi behöver fler människor i arbete, så att pensionerna inte sänks, och vi behöver en bättre äldreomsorg. Vi behöver ansvariga politiker som inte tjurar och lämnar en så viktig överenskommelse som pensionsöverenskommelsen. Jag vill därför ta tillfället i akt och ställa en fråga till de borgerliga kollegerna. Känns det inte lite pinsamt att med sänkta pensioner, ökade skatteklyftor och sämre kvalitet i välfärden stå och ha en debatt mot en äldreminister som tar ett större ansvar? 22 Statsrådet (S): Jag har här tydligt hört att det finns ett starkt stöd för att jobba med bra kvalitet i äldreomsorgen. Därför antar jag att det verkligen är goda nyheter att regeringen lägger 2 miljarder i sin budget, alltså nästan dubbelt så mycket som oppositionen, just till äldreomsorgen. Det är 8 miljarder . Den nya utredningen är en bred utredning med ett brett deltagande och med de äldres behov i centrum. Det är också viktigt att den nya utredningen fokuserar på de 2 miljarderna för bemanning. När det gäller till exempel fallolyckor har de dessvärre ökat kraftigt . Det är förstås en fråga som den nya utredningen behöver behandla, eftersom närvaro av mer personal sannolikt är viktigt för att förebygga fallolyckor. Lugn och ro vid måltider, att någon har koll på hur mycket läkemedel man får i sig, hur det ser ut med sladdar och trösklar i hemmet där den äldre befinner sig är alla sådana frågor som handlar om de äldres kvalitet i sina liv. Att förebygga skador är förstås en väldigt viktig fråga för den nya utredningen. Jag träffar också äldreorganisationer, pensionärsorganisationer, företrädare för äldre och företrädare för personal inom äldreomsorgen. De är väldigt glada för 2 miljarder i stället för drygt hälften. De tycker att det är en tydlig seriös satsning och har visat stort intresse för att delta i de här samtalen. Här var det äldreomsorgsdagar. Det var en väldigt positiv stämning eftersom personer som jobbar i äldreomsorgen och de äldre tycker att 2 miljarder är bättre än drygt hälften. De vill delta i ett samtal om hur detta på bästa sätt kan öka kvaliteten i äldreomsorgen, ställa de äldres behov i centrum, skapa bra arbetsplatser med fokus på deltagande, jämlikhet och jämställdhet. 23 (M): Jag får nog göra en sammanfattning. Nej, jag är inte nöjd med svaret. kom in här på slutet och skulle försöka stötta med stor retorik och hög svansföring men med väldigt tomma lador, för att använda ett modernt uttryck. Om man räknar ihop det som jag redovisade förut, om man tar bort kostnader och nya utgifter för de äldre – i kommunerna, löneavgifter och bostadssubventioner till byggande – är det ungefär jämnt skägg mellan våra budgetar. Men det är inte detta som vi egentligen har som huvudfråga . Därför är retoriken helt fel, . Även pensionsgruppen är en fråga som ligger vid sidan om. Men du kan få det direkta svaret: Det har aldrig hänt tidigare att sittande regering gör saker som inte är förankrade i pensionsgruppen. går vi tillbaka till den fråga vi ska debattera. Även om det är som statsrådet säger, att uppgifterna ska lösas på annat sätt, blir det betydligt mer spretigt och dåligt sammanhållet jämfört med den tänkta utredningen. Så ser jag det tills ni visar en ny utredning, men det tar tid i så fall. Det blir lite grann som att lappa och laga ett otätt skepp i stället för att komma med mer långsiktiga lösningar. Så ser jag på det . Jag vill ändå tacka för debatten. Och jag lovar statsrådet att jag i olika sammanhang ska komma tillbaka med de här frågeställningarna för att förbättra äldrepolitiken, för det tror jag är vårt gemensamma mål. 24 (S): Då vill jag bara upplysningsvis för kammaren tala om att vad det handlar om är en tydlig politisk inriktning. Att regeringen tar ett ansvar för att göra en bredare översyn av den kritik som finns mot kvaliteten i äldreomsorgen är inte ett problem. Det är bra; det är att ta ansvar. Men det finns två hot mot landets pensionärer, och de är ganska tydliga. Det ena är att vi har en högeropposition och ett femte högerparti som i kammare väljer att säga nej till sänkt pensionärsskatt, väljer att säga nej till höjda bostadstillägg för landets pensionärer och väljer att säga nej till kvalitetssatsningar på i äldreomsorgen. Det är där konflikten ligger. Det är det som det handlar om. Det andra hotet är att vi av hög arbetslöshet har en situation där bromsen i pensionssystemet slår till och landets pensionärer får sänkt pension. Det är på grund av att den tidigare borgerliga regeringen inte klarade av att hantera arbetslösheten. Det är så pensionssystemet fungerar. Det är inte bara så att arbetslösheten är ett gissel för dem som är arbetslösa. Det betyder också att landets pensionärer får sänkt pension. Att man nu dessutom väljer att äventyra pensionsöverenskommelsen är ett hot. Hotet är en borgerlig oppositions gamla regeringspolitik och att landets pensionärers framtid äventyras, inte att regeringen tar ansvar för att se över kvaliteten i äldreomsorgen. 25 Statsrådet (S): Jag vill tacka för en debatt med mycket engagemang och ser fram emot att diskutera den här frågan vidare. Direktiven till den nya utredningen är fortfarande inte klara, utan de arbetas det nu intensivt med eftersom det här är en viktig fråga för oss. Och direktiven måste ha kvalitet, inte bara det arbete som utredningen själv ska göra och följa upp. Vi anser förstås, som jag sade, att det här verkligen motverkar spretighet. Oppositionens förslag är uppdelat i många mindre poster, en del på 50 miljoner som är mycket pengar i sig men inte i det stora sammanhanget. Vi tar ett stort tag med nästan dubbelt så mycket medel som oppositionen har föreslagit och med utredningen om en genuin kvalitetssatsning med ett brett deltagande och de äldres och kvinnornas behov i fokus. Jag ser också fram emot att fortsatt tala om de här frågorna. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2014/15:107 om nationella insatser för hemlösa EU-migranter 26 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att agera för att den även fortsättningsvis ska driva på för att ska använda sitt EU-stöd till landets utsatta. Vidare har frågat om jag kommer att verka för att det ska tas fram en nationell handlingsplan gällande insatser för hemlösa EU-migranter. tar upp en sida av den fria rörligheten för EES-medborgare som ställer nya krav på samhället att förhålla sig till. Vi möter flera människor från länder i som har tagit sig hit i hopp om att få jobb men som sällan har förutsättningar för det och i stället tigger för sin försörjning. De är i många fall romer från och men även från andra EU-länder, som på grund av stor fattigdom, antiziganism och utanförskap lämnar sina familjer och ger sig av till andra delar av . De lever under ovärdiga förhållanden i vårt land och befinner sig i en utsatthet som kan få konsekvenser för hälsan och som innebär en risk för att utsättas för brott. Den här situationen innebär en utmaning för samhället på flera plan. Jag vet att många kommuner arbetar på ett föredömligt sätt med denna nya grupp utsatta människor och att man försöker utveckla det sociala arbetet allteftersom. Vissa kommuner lägger stort fokus på uppsökande arbete. Andra ger finansieringsstöd till idéburna organisationer. Några kommuner har i samarbete med idéburna organisationer startat härbärgen särskilt riktade till hemlösa EES-medborgare. En del kommuner och organisationer har varit på besök i och har knutit värdefulla kontakter med lokala myndigheter och ideella organisationer. Likaså visar det svenska civilsamhället ett stort engagemang till stöd för dessa utsatta EES-medborgare. En av grundtankarna med EU-samarbetet är att människor ska kunna söka sig till andra länder för arbete och studier, och vi ska fortsätta att värna om den fria rörligheten för EES-medborgare. Det optimala vore förstås att ingen människa skulle lämna sitt hemland för att tigga på gatorna i andra länder. Men lösningen på problemet går inte att finna enbart hos en enskild aktör eller hos kommunerna, inte heller endast i eller i hemländerna. Det behövs insatser på flera plan på både kort och lång sikt i och i hemländerna för att skapa förutsättningar för dessa fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Regeringens bestämda uppfattning är att hemländerna måste ta sitt fulla ansvar för sina medborgare. Regeringen har en konstruktiv dialog med , och vi tar även upp frågan inom ramen för EU-samarbetet. Regeringen avser att fortsätta arbetet bilateralt och inom EU för att arbetet med särskilt utsatta grupper, inte minst romer, ska förstärkas. En central fråga är att EU:s medlemsländer ska utnyttja de strukturfondsmedel som ska komma de utsatta grupperna till del. Jag förstår att kommunerna upplever en osäkerhet kring hur de ska arbeta med denna grupp. Vi för därför en diskussion inom regeringen om att utse en nationell samordnare som kan ha i uppdrag att stödja kommuner och andra berörda aktörer i arbetet med utsatta EES-medborgare som befinner sig tillfälligt i . Samordnaren bör också kunna lämna förslag på hur samverkan kan utvecklas på nationell, regional och lokal nivå. 27 (FP): Jag tackar ministern för svaret. Jag tror att det är få av oss som inte har blivit berörda av det som skett i där vi i stora städer, i mindre städer och på mindre orter runt om i vårt land ser människor som tigger för sin försörjning. Det är hemlösa EU-migranter som lämnar fattigdom, förtryck, misär och diskriminering i framför allt för att ta sig till . Det är en konsekvens av den fria rörligheten, en konsekvens som vi behöver hantera. Jag hör till dem som inte tror att lösningen är att förbjuda fattigdom, och jag upplever att ministern delar uppfattningen att det behövs åtgärder både på plats och i för att lösa problematiken. När ministern lyfter fram de åtgärder som regeringen avser att vidta handlar det mycket om att fullfölja det som alliansregeringen gjorde när det gäller att sätta press på exempelvis den rumänska regeringen och att använda i form av pengar och regionala stöd för att underlätta situationen i till exempel så att människor inte känner sig tvingade att åka till , och jag delar den bilden. Det gläder mig att detta arbete fortsätter, och jag har några frågor av lite mer konkret art. Vad har gjorts när det gäller påtryckning på den rumänska regeringen utöver det som alliansregeringen gjorde ? Har ministern deltagit i möten där frågan har diskuterats? Vad har i så fall reaktionen varit från den rumänska regeringen? Vad har reaktionen varit på EU-nivå vad gäller att använda regionala stöd för att underlätta situationen i så att färre människor känner sig tvingade att åka till för att tigga på våra gator? Det är den ena delen av myntet. Den andra är vad vi ska göra med de människor som är här och tigger på gator och som även i upplever en situation som inte är okej. Kommuner gör mycket, men kommuner väljer att göra olika saker. Kommuner upplever en osäkerhet och oklarhet vad de får göra, vilka rättigheter de har och vilka insatser de kan göra på nivå. Jag hoppas att jag förstod rätt och att regeringen avser att utse en nationell samordnare för att ta tag i denna typ av frågor. Det välkomnar jag. När avser ni att utse en nationell samordnare, och vilka befogenheter kommer den personen eller de personerna att ha? Behovet av att skapa tydlighet på nationell nivå när det gäller regelverk, goda exempel och hur man kan arbeta med denna grupp är viktigt. Det gäller inte minst i de, lyckligtvis få, fall där barn till hemlösa EU-migranter är inblandade och befinner sig i . Inget barn ska behöva växa upp under sådana villkor, och vi har alla ett ansvar att ta itu med denna situation. Det är en viktig fråga, och det gläder mig att ministern verkar ha tagit tag i den. Men jag är nyfiken på att förstå och få kunskap om på vilket sätt denna regering gör mer än vad alliansregeringen gjorde. Ett aktivt arbete påbörjades under alliansregeringens styre, och det är min förhoppning att den nya regeringen fortsätter detta arbete. Därför vill jag veta hur reaktionen har varit på EU-nivå och hur snabbt regeringen avser att införa en nationell samordnare. 28 Statsrådet (S): Det här är verkligen en fråga som berör. Utsatta människor kommer till för att hitta någon form av försörjning. Som interpellanten påpekar är det en komplex fråga som har olika tidsdimensioner, kort sikt och lång sikt. Det handlar också om EU-nivå och nationell nivå. Frågan berör flera statsråd. Jag har framför allt ansvar för socialtjänstlagen och de möjligheter som kommuner har att bevilja ansökningar om socialt bistånd i akuta situationer. Det är min ingång, men frågan är mer komplex än så. När det gäller relationen till , som är det stora landet – det finns även andra, till exempel – har vi inlett en dialog med regeringen där. Jag kommer snart att träffa min rumänska kollega, och min statssekreterare har redan haft kontakter på sin nivå. Det har varit i god anda och med förståelse för båda sidors problem och utmaningar. Ursprungsländerna har helt klart ansvar för sina medborgare vad gäller långsiktig försörjning. Den fria rörligheten innebär att man kan vistas i andra EU-länder och söka arbete . Vi vet att många av dessa personer stannar kvar efteråt, även om det är något som inte går att kontrollera särskilt bra. På EU-nivå talar vi med . Vi för också samtal på EU-nivå eftersom frågan inte bara berör . Senast var det en rapportering på Ekot om samma fråga i . Det handlar också mycket om krisen i södra som gör att utsatta grupper söker nya länder att uppehålla sig i. Ursprungsländerna har ett stort ansvar för arbetslöshet, för diskriminering och för utbildning som inte erbjuds eller inte fungerar för dessa grupper. Vi vet också att det finns EU-medel som inte används fullt ut i ursprungsländerna, och det är en fråga för dialog. Eftersom vi tar detta på stort allvar har jag också talat med den tidigare EU-ministern om vilka kontakter som togs och hur hon såg på det. Jag anser att vi har varit aktiva i detta under de inte ens som vi har haft regeringsinnehav. När det gäller situationen på plats just nu med personer som är hungriga och frusna gör kommunerna olika insatser på olika nivåer. har till exempel ett ambitiöst program för att bemöta dessa problem, medan andra kommuner inte gör speciellt mycket. Det finns en osäkerhet om vad som egentligen gäller. Därför har vi efter samtal med bland annat SKL kommit fram till att det nog behövs någon form av nationellt stöd i detta arbete. Det måste vara kommunernas ansvar, både vad gäller barns eventuella skolgång och insatser i . Men kommunerna söker svar, och det skulle den nationella samordnaren kunna bistå dem med. 29 (FP): Tack för svaret, ministern! Det är viktigt att vi agerar här och . Det här är problem som uppenbarar sig ute i vårt samhälle och som vi måste vidta åtgärder för att lösa. Flera av de åtgärder som ministern beskriver började under alliansregeringen. Det är viktigt att den nya regeringen nu fortsätter att hålla ett högt tempo i dessa frågor. Jag uppfattade inte riktigt att jag fick svar på min fråga när det gäller reaktionen på EU-nivå kring möjligheten att använda regionala stöd och de strukturfonder som finns för att stötta på plats i exempelvis . Det är bra att det förs diskussioner på statssekreterarnivå, men jag förutsätter och hoppas att ministern skyndar på för att agera här och för att sätta press på den rumänska regeringen. Arbetet med stöd till kommunerna är också det ett arbete som brådskar. Det är ett arbete som behöver stöd här och därför att vintern väntar. Kommuner agerar väldigt olika. Precis som ministern beskriver måste det finnas en tydlighet för att kommunerna ska veta vilka befogenheter och vilket ansvar som de de facto har. Jag delar inställningen att detta inte kan vara en nationell fråga att lösa när det gäller insatserna på plats i , och , för att ta tre exempel. Det måste kommunerna sköta. Men vi behöver här och få fram en tydlighet om vad som gäller. Min fråga till ministern är: När börjar den nationella samordnaren sitt arbete, har det tagits ett beslut i frågan och hur ser tidsplanen för detta ut? Ur ministerns perspektiv kan det framstå som att jag tjatar lite och att jag är otålig. Det är jag nämligen, för jag tycker att det är en väldigt viktig fråga. Det är viktigt att vi sätter press på de regeringar som diskriminerar sin egen befolkning och att vi håller ett högt tempo i frågan, men det är också viktigt att vi här och ger stöd till kommuner som väntar på vägledning för att kunna agera. Det är en väldig skillnad för en kommun att veta och få tydlighet om vilket ansvar den har. Då kan man som kommun heller inte slippa undan sitt ansvar. Det betyder att kommuner på ett tydligare sätt kan dra lärdom av de kommuner som är duktiga på detta och som gör ”rätt” insatser. Arbetet med att ta fram en handlingsplan på nationell nivå, som jag uppfattar är det som ministern i realiteten flaggar upp för, och att tillsätta en nationell samordnare behöver ske här och . Det är viktigt att regeringen håller ett högt tempo i frågan. Det arbete som alliansregeringen påbörjade innebar det som ministern nu flaggar upp för. Mycket av arbetet var alltså förberett. Ur mitt perspektiv borde man kunna gå från ord till handling . Jag är väldigt nyfiken på att höra hur tidsplanen ser ut. 30 Statsrådet (S): Jag uppfattar att frågan handlar framför allt om relationerna med ursprungsländerna, även om diskussionen har handlat om ett bredare perspektiv. Som jag sa har jag ett möte planerat med framför allt min rumänska kollega. Vi pratar om det här nästan , även med . Däremot blir jag faktiskt lite förbryllad på riktigt, för jag har inte hittat speciellt mycket insatser som alliansregeringen gjorde när det gäller den nationella nivån. Det är sant att detta delvis är ett nytt problem i sin intensitet, men det har ändå pågått . När det gäller den nationella nivån och nationella insatser har jag, om jag ska vara ärlig, inte hittat någonting som alliansregeringen tog initiativ till. Det här är en fråga jag gärna samarbetar om, och vi är öppna för alla goda idéer. Idén med samordnaren är att man ska samla in dessa idéer, för detta väcker av naturliga skäl ett stort engagemang. Alla goda idéer kommer att vara välkomna. Vi bereder den här frågan. Det har varit en av de större frågorna när det gäller medieintresse och annat sedan vi kom hit. Vi tycker att vi har arbetat skyndsamt med frågan. Vi bereder den i vanlig ordning. Som alltid måste man tänka efter innan så att det till exempel blir bra direktiv. Vi hoppas kunna fatta ett beslut om detta snart för att kunna sätta i gång. Så som läget är nu vistas de här personerna i kommunerna, och därför faller mycket ansvar på dem. Jag som statsråd och regeringen ska inte tala om för kommunerna hur de ska tolka lagen. SKL och även har gjort sammanställningar av vilka lagrum och den sortens stöd till kommunerna som finns. Det är inte alltid glasklart i debatten vad regeringen kan och ska göra ytterligare. Men vi gör arbetet med samordnaren och har gärna diskussioner om att få mer klarhet, för det är inte en alldeles enkel fråga. Att regeringen ska föra diskussioner med EU och ursprungsländerna är glasklart. Det ska vi definitivt göra. I övrigt ser jag fram emot ett sådant arbete för att få mer konkretion i hur man kan gå vidare med frågan. Vi har dessa planer just för att få en samling runt det här och ytterligare konkreta förslag. 31 (FP): Tack för svaret, ministern! Detta är uppenbarligen en fråga som väcker mycket engagemang och som är viktig att lösa. Det är en fråga där jag uppfattar att kommunerna ropar på hjälp från den nationella nivån för att få tydlighet om vad som gäller och vilka insatser som är mest effektiva. Det handlar också om relationen till frivilligorganisationer, som gör en stor insats och är väldigt viktiga. Det råder inget tvivel om att det till syvende och sist är ett kommunalt ansvar – där har vi samma uppfattning. Det är viktigt att den nationella nivån agerar, oavsett om det är regeringen eller SKL, så att det finns en tydlighet om vilka insatser som är effektiva och vilka man kan göra. Även om det är som ministern säger, att det inte råder oklarhet, uppfattar kommunerna att det råder oklarhet. Då är det viktigt att förtydliga, inte minst med goda exempel på hur man kan arbeta med frågan för att lösa problemen. När det gäller insatser på EU-nivå kommer vi med stort intresse att följa det arbete som regeringen och ministern nu aviserar sker. Det finns ingen anledning att ha en avvikande mening i frågan, utan det viktigaste tycker jag är att lösa situationen och att vi tillsammans kan ta ansvar för att göra det. Jag välkomnar initiativet med en nationell samordnare, men jag hoppas att ministern inser att många är otåliga. Vi behöver komma med aktiva åtgärder för att lösa problemet här och . Ju snabbare man kan tillsätta den nationella samordnaren, desto bättre är det naturligtvis. Jag tackar ministern för svaret. Vi har säkert anledning att återkomma i frågan. Det är en viktig fråga som berör många människor. Den berör många svenskar men framför allt de människor som av olika skäl tvingas till och tvingas spendera dagarna som hemlösa EU-migranter här. Det är ingen dräglig tillvaro, och vi har alla ett gemensamt ansvar för att gör det bättre för dessa människor. 32 Statsrådet (S): Interpellanten nämnde något viktigt när det gäller metoder som har fungerat respektive inte har fungerat. Sådana saker blir viktigt för en nationell samordnare att samla in och sprida. Frivilligorganisationerna gör ett jättestort arbete i exemplet , men även på andra ställen gör man inte bara ett bra arbete utan samarbetar också bra med kommunerna. Min poäng är att jag har stor respekt för att kommuner söker samarbeten och stöd i frågan och för att det är oklart vad som gäller. Jag har stor respekt för det – det är inte alls konstigt. Vad jag menade var att jag uppfattar att arbetet med att sammanställa har gjorts . Det behöver kanske förbättras.