prot · H20941 · 2014-12-18 00:00:00 — Hur många nya jobb har egentligen – det nya matlandet netto skapat, ? 279 (C) replik: – det nya matlandet har varit lyckosamt. Det har lett till att vi har ökat vår livsmedelsexport. Den export som vi har är dubbelt så stor som svensk bilindustri, läste jag så sent som . Det är klart att exportprodukterna är högförädlade produkter. I dessa högförädlade produkter ligger jobb och arbete. Ett annat exempel på den lite mer småskaliga sidan, om vi kallar den så, är att vi har fått 49 nya slakterier i vårt land. Vi har nästan lika många gårdsbutiker som Icabutiker i vårt land. För det mesta är det inga stora arbetsplatser, men väldigt betydelsefulla sådana eftersom de ger jobb i den by och på den ort där de finns. Primärjordbruket har fortsatt att stordriftsrationaliseras på ett sätt som har skett i vårt land men också i andra delar av och i världen i övrigt. Den utvecklingen kommer förmodligen att fortsätta. kan vi konstatera att många nya småskaliga verksamheter har återuppstått i vårt land. Trädgårdsnäringen är ett exempel på detta. Den svenska trädgårdsexplosionen har startat, vill jag påstå. 280 (V) replik: Jag ställde en konkret fråga till . Jag tackar för all denna information, men hur många nya jobb har – det nya matlandet netto skapat? Jag skulle vilja säga någonting om jobben och de borgerliga partierna. Det är någonting som skorrar lite falskt. Man säger att man skulle skapa så många nya jobb. När den borgerliga regeringen tillträdde 2006 låg arbetslösheten på . ligger den på . Areella näringar, landsbygd och livsmedel De ungdomsjobb som jag hör att både och tidigare talar så varmt om har man utvärderat. Varje sådant jobb med halveringen av arbetsgivaravgiften kostar mellan 1 och 1 ½ miljon. Man kan tänka sig att det kanske går att investera dessa pengar lite bättre om ett enda ungdomsjobb kostar 1 ½ miljon kronor. Men tar vi – matlandet, . Hur många jobb har det netto skapat? 281 (C) replik: I mitt anförande sa jag att – det nya matlandet har skapat 9 000 nya riktiga jobb. Målsättningen till 2020 som jag har satt upp är att det ska skapa 20 000 nya jobb. Jag ser det som fullt uppnåbart. Jag nämnde i mitt tidigare inlägg i replikskiftet att vi har en livsmedelsexport som är dubbelt så stor som den svenska personbilsexporten. Min målsättning är att vi ska ha en lika stor export som import av mat i vårt land. Då måste vi upp i hundramiljardersklassen. I den artikel jag läste så sent som ser man från livsmedelsindustrin en möjlighet att nå det höga mål som jag satte upp . Vi är på väg att nå också detta mål. 282 (S) replik: Jag tackar för anförandet. Av någon anledning fick det mig att tänka på devisen om att koka soppa på en spik. Jag vet inte riktigt var det kommer ifrån. I valrörelsen var alla partier överens om vikten på satsningarna på välfärden. Efter valet har det blivit extremt tydligt att allt vackert tal om satsningar på välfärden bara var vackert prat från . I stället är man kraftfullt emot alla former av finansiering av välfärden. Alla former av förslag till finansiering av välfärden avslås. Jag tänkte egentligen inte tala om det utan om satsningar på veterinärer. är det brist på veterinärer och utbildade djurskötare, enligt branschorganisationen . Det fanns en satsning på veterinärer i S-MP:s budgetproposition. Den har fallit bort . Därför tänkte jag fråga dig, : Vad tror du driver studenter att satsa på en utbildning till veterinär om vi politiskt medverkar till att dra ned förutsättningarna för att bli veterinär? Veterinärerna gör ett viktigt jobb för att se till att vi har friska djur på vår lantgårdar runt om i . 283 (C) replik: Låt mig först kommentera de första meningarna i inlägg. Enligt min uppfattning, och den tror jag att många kan skriva under på, får era satsningar betalas av två grupper i vårt land. Det är människor som är unga och människor som bor utanför de stora städerna. Det är där ni hämtar pengar till alla de satsningar som ni har i ert alternativ, genom dubblerad ungdomsarbetsgivaravgift och genom införandet av kilometerskatt. Det blir miljarder. Vilka får betala de pengarna? Jo, det får unga och landsbygdens folk göra. Areella näringar, landsbygd och livsmedel När det gäller utbildningarna till veterinär och djurskötare är de några av de mest populära utbildningarna i vårt land. Söktrycket har varit stort. Den tidigare alliansregeringen som jag var en del av ökade intagningarna på de områdena för att tillgången på både djurskötare och veterinärer skulle bli större. Den förändring som är gjord i budgeten är ersättningen för den som nyttjar de grupperna. Och den ersättningen har kunnat dras ned beroende på att antalet djur tyvärr har minskat i vårt land. Det är inte utbildningarna som vi har minskat på. 284 (S) replik: Jag tänker fortfarande på samma spik. För min kommun, kommun, som inte är jättestor hade S-MP-budgeten inneburit 5 miljoner extra i statsbidrag . För samtliga kommuner och landsting i var det i extra statligt stöd. Det hade gett förutsättningar för att kommunerna skulle kunna satsa på lokalproducerat och på klimatsmart mat på riktigt. Och det hade gett förutsättningar för att de som jobbar i välfärden ska orka fortsätta jobba. Jag tror nog att måste tänka om när det gäller vem som får och vem som får betala. Just nu är det kommunerna och landstingen och medborgarna ute i landet som får betala för att vi dessvärre har en alliansbudget. Jag kan fortsätta med att fråga om neddragningen på . De har levt en svältfödd tillvaro . I regleringsbrevet till dem står det att de ska finnas i hela landet. Men de håller tyvärr på att successivt centralisera sig. Vad tror att den neddragning som blir verklighet kommer att få för konsekvenser för möjlighet att vara etablerade i hela landet? 285 (C) replik: Att det blir någon miljon kronor mindre till kommunsektorn kompenseras väl för glesbygds- och landsbygdskommuner av att företagare och människor i de områdena som jobbar på, kanske till och är delägare i, ett sågverk slipper betala kilometerskatt med vårt förslag. Och de slipper betala dubbel arbetsgivaravgift för den som är ung. Vi vill ju att unga människor ska etablera sig i våra landsbygds- och glesbygdskommuner i alla delar av vårt land. Vad beträffar de myndigheter som ligger under nuvarande Landsbygdsdepartementet är det angeläget att det även fortsättningsvis i regleringsbreven talas om att de ska vara verksamma i hela vårt land. De ska vara etablerade i hela vårt land. Det är jätteviktigt, speciellt på det skogliga området. Dessutom påstår jag rätt upp och ned att det blir billigare än att koncentrera, apropå att lokalkostnader och liknande för det mesta är billigare på mindre orter än i större samhällen. 286 (SD) replik: Jag vill dig tacka, , för föredragningen. Du talar väl, du har god retorik och du nämner ökad svensk matproduktion och din oro för skattechockerna som den nuvarande regeringen vill införa. Du nämner även Matlandet. Men det är mycket tal om konkurrensvillkor för lantbruket. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag funderar på om tänker fortsätta vara böndernas företrädare eller om ni har lämnat över stafettpinnen. Hur ska man annars tolka en sådan erbarmlig budget som Alliansen och i det här fallet har ställt sig bakom? Var finns satsningarna? Var finns verkligen offensiva satsningar? Det duger inte att avsätta 20 miljoner extra till Matlandet. Man måste komma med något mer. Min egentliga fråga är: Kommer att medverka till att bönder får bättre villkor? Då talar vi om bättre villkor på riktigt. Det behövs inte mer utredningar. Det behövs inte mer analyser. Det behövs konkreta åtgärder, till exempel i fråga om dieselskatter. Är det något som kan tänka sig att medverka till? 287 (C) replik: De stora pengarna i det här budgetförslaget är inte svenska statliga pengar, utan de ligger i det system som vi är del av, nämligen EU-systemet. Det håller just nu på att omformas. För svensk del har jag varit mycket angelägen, i egenskap av statsråd i den tidigare regeringen, om att pengarna ska gå till aktiva bönder som verkligen producerar mat. Som en underprioritering har jag haft djur. Vi behöver fler djur i vårt land, som håller det svenska landskapet öppet men också ger oss svenskt kött och fläsk. Ytterligare en underprioritering har varit unga människor. Det är skälet till att vi nu omformar stöden rejält. Och jag hoppas att både gårdsstödet och landsbygdsprogrammet kan drivas igenom i av den nuvarande regeringen. Det var därför jag tog upp det speciellt i mitt huvudanförande. Vad beträffar koldioxidbeskattningen på diesel ska det göras en översyn . 288 (SD) replik: Jag vill tacka dig för svaret, . Jag misstar mig inte på dina intentioner. Jag tror säkert att har en god vilja. Men det måste man visa också. Det krävs mycket mer. I budgetens utgiftsområde 23 för areella näringar är givetvis de EU-pengar som vi får tillbaka en viktig andel. Hur vi fördelar dem i är också viktigt samt att vi till exempel prioriterar aktivt brukande framför passivt. Det är oftast en problembild som jag tror att både du och jag ser. Jag vill dock återkomma till om i så fall kommer att medverka till att en sänkt dieselskatt kommer att genomföras. 289 (C) replik: Som jag sa i mitt förra replikinlägg kommer en översyn att göras . Jag hoppas att den nuvarande regeringen, likväl som den tidigare regeringen föresatte sig, kommer att göra den i det internationella perspektivet eftersom vi inte lever på en isolerad halvö. Vi är beroende av vår omvärld. Om dieselskatten sedan kommer att höjas eller sänkas kan jag inte svara på . 290 (FP): Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi kan inte säga annat än att är väldigt intressanta med tanke på att vi kan prata länge och väl om dessa områden. behandlar vi alltså MJU2 och utgiftsområde 23. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Utgiftsområde 23 om de areella näringarna, landsbygd och livsmedel är mycket centralt när vi diskuterar utveckling på landsbygden och möjligheterna till jobb och verksamhet. Årets ram för det här området innebär en utökning med 378 miljoner, och det ska då sättas i relation till de 130–131 miljoner som skiljer budgetförslagen åt. Som har sagts här kan jag konstatera att det finns satsningar och beslut på andra utgiftsområden som är av väl så stor betydelse för utvecklingen på landsbygden. Det gäller bland annat satsningar på infrastrukturen. Vi har pratat om järnvägar, men i de flesta landsbygdsområden är vägsatsningar väldigt betydelsefulla, inte minst de satsningar som görs på enskilda vägar, på bärighet och på tjälsäkring – om vi nu pratar om verksamhet inom skogsindustrin. Vägslitageavgift eller kilometerskatt har också varit uppe till diskussion här tidigare. Införandet av en sådan skulle ju naturligtvis slå speciellt mot företagare på landsbygden. Den sänkta arbetsgivaravgiften för unga som gudbevars blir kvar genom det här budgetförslaget. Turistbranschen har oftast en förankring på landsbygden. Det kan röra sig om camping, fisketurism och kanotturism. Det är oerhört många unga människor som jobbar med det. Inom campingverksamhet är av dem som jobbar där . För sådana verksamheter är möjligheterna att anställa av väldigt stor betydelse, om man skulle drista sig till att ta bort den sänkta arbetsgivaravgiften för unga. Landsbygdsprogrammen har ju väldigt stor betydelse. Precis som nämnde här är det landsbygdsprogrammen och fiskeriprogrammen som är EU-baserade. Där finns de riktigt stora pengarna för stöd till landsbygden. finns det ett förslag framtaget som är överlämnat till kommissionen för godkännande. Vi kan förvänta oss ett godkännande från kommissionen . Det är naturligtvis viktigt att regeringen i är aktiv i processen så att det inte riskerar att bli en fördröjning. Det är viktigt för landsbygden att man kan få loss dessa pengar och använda dem till de ändamål som har angetts. Jag och flera med mig har engagerat mig i ersättningen för mosaikmarker som man använder till bete ute i skärgårdarna. När det blev ett glapp i landsbygdsprogrammet uppstod det nästan katastrofläge, och det rörde sig om väldigt små pengar. Där visade regeringen och en ganska stor fingertoppskänsla och tog ansvar för detta, så det blev ändå en viss kontinuitet. Det är ett exempel på hur viktigt det är att det programmet kommer igång och fungerar. Mosaikmarker handlar alltså om avlägsna svårtillgängliga betesmarker speciellt på skärgårdsöar där man håller landskapet öppet och värnar den biologiska mångfalden genom betande djur. Här har pratats mycket om skog, men jag tänker prata om någonting helt annat, nämligen fiske. Det handlar om vattenbruk, fiskodlingar, fiskevård och fiske. Detta har varit en viktig fråga för och Alliansen under de år som har förflutit. Det har tagits flera initiativ, och det har vidtagits åtgärder . Areella näringar, landsbygd och livsmedel När det gäller vattenbruk har man skapat en gemensam ingång till för att det ska bli lättare att få tillstånd. Det har tagits fram en vattenbruksstrategi som ska omvandlas till en handlingsplan som ska vara klar . Det har även tagits fram en strategi för fritidsfiske och fisketurism som gäller . Den har vattenmyndigheterna tagit fram. Förutom landsbygdsprogrammen finns det också ett havs- och fiskeriprogram. Det ska finansiera långsiktiga hållbara fiskebestånd och öka konkurrenskraften inom den företagsamhet som finns i den här sektorn. Det är tydligt uttalat att finansieringen och vid utformningen av programmet ska behovet av kustnära och småskaligt fiske särskilt beaktas. Detta har vi haft som mantra, men gäller det verkligen att se till att det också blir på det sättet. Även när det gäller fiskeområdet finns det en klar koppling till Matlandet . Jag behöver inte upprepa de siffror som har nämnts här tidigare, men jag vill lyfta fram en annan sak. När jag har kommit i beröring med Matlandet har jag upplevt att det har uppstått en medvetenhet på landsbygden när man ser de produkter och stora förädlingsmöjligheter som man har. Det i sin tur skapar en entreprenörsanda, och på det sättet skapas mervärden och jobb. Det är också en viktig faktor. Jag tror mycket väl att den målsättning som pratade om – 20 000 nya jobb till 2020 – är fullt rimlig. 291 (V) replik: Jag blir faktiskt lite trött på pratet om arbetsgivaravgifter för unga, så jag tänkte att vi kanske ska reda ut detta en gång för alla. låter det som att det ska bli dubbelt så dyrt att anställa unga, och går ju borgarnas budget igenom, så frågan borde vara överspelad, men så är det inte. Det handlar om arbetsgivaravgiften, och den ska ju finansiera våra pensioner, sjukförsäkring, föräldraförsäkring och en del andra väldigt viktiga saker. Avgiften ligger på som betalas när man anställer någon. man att ett företag anställer en ungdom och betalar i månadslön blir arbetsgivaravgiften . Om arbetsgivaravgiften halveras betalar arbetsgivaren i stället . Totalsumman för att anställa en ung person, utan neddragningen, är alltså . Totalsumman för att anställa någon efter halveringen blir . Det är ingen gigantisk skillnad, det tycker jag är viktigt att komma ihåg. Men det är klart, det är en viss skillnad. Men man ska komma ihåg att detta kostar enorma summor pengar. IFAU, som är ett expertorgan som utvärderar arbetsmarknad och utbildning, har konstaterat att dessa jobb netto kostar 1–1 ½ per jobb. Detta envisas de borgerliga om och säger att det är så viktigt. Det verkar som att det är deras enda sätt att skapa jobb för unga människor. Det finns väldigt många andra, väldigt mycket effektivare sätt att skapa jobb för unga. Det handlar om investeringar och till exempel om miljöomställningar, det som vi har pratat om här . 292 (FP) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Det finns säkert väldigt många sätt och göra det på. Men det vi nu pratar om är att generellt sänka trösklarna. Det handlar om unga människor, kanske om ett första jobb och om man kommer in i verksamheten. Den erfarenhet jag har efter att ha mött företag inom turistbranschen, där det jobbar många unga – det gäller även gäller restaurangbranschen – är att det har varit en avgörande faktor. Jag har svårt att tro att de skulle vittna om det om så inte vore fallet. Det är lite svårt att överblicka vad det egentligen betyder att få sitt första jobb. får man inte diskutera dynamiska effekter av sådant, men om man kommer in, får sitt första jobb och därmed har ett cv kan man gå vidare. Men vad det betyder för individen och för samhället har jag nog lite svårt att överblicka. Det är inte så himmelens lätt att räkna ut det, kan jag tänka mig. Att det har haft en avgörande betydelse för många branscher är helt klart. 293 (V) replik: De experter som utvärderar detta konstaterar att varje jobb kostar 1 ½ miljon kronor. Det kostar mer än det smakar, drygt 15 miljarder . Vi kan göra mycket mer och bättre saker för dessa pengar. Det är konstigt att de borgerliga partierna inte kan ta in vad utvärderarna säger om saken. 294 (FP) replik: Jag tycker att vi ska nämna att det handlar om riktiga, reguljära jobb som uppstår på arbetsmarknaden. Det är inte en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Det är oerhört viktigt att de kommer in i företagsamheten. Jag kan upprepa att för de företag som jobbar i branscher med många unga har det stor betydelse. 295 (SD) replik: Tack, , för ditt anförande! Jag har lite funderingar om det sista som kommit upp i debatten, vilka ambitioner egentligen har när det gäller landsbygden och jordbruket. När man lyssnar på det som sägs i miljö- och jordbruksutskottet tycks det råda vissa oklarheter om hur egentligen ser på jordbrukets konkurrensförutsättningar och att jordbruket verkar på en internationell marknad. Svenska bönder har svårigheter eftersom deras mjölk‑, spannmåls- och köttpriser sällan sätts i , utan de sätts internationellt på olika råvarubörser och är beroende av vad som händer. Mjölkbönderna är till exempel direkt utsatta för en stark press . Detsamma gäller grissidan, vilket vi ser ganska tydligt. Å andra sidan är produktionskostnaderna i många fall väldigt lokala och nationella. Det är bara ett fåtal av dessa kostnader man själv kan påverka. Däremot har vi i alla möjligheter att påverka. Jag kanske kan upplevas som tjatig, men jag återkommer till frågan hur egentligen ser på dieselskatten som sådan. Ser ni några möjligheter? Vi har i vår budget föreslagit kraftiga höjningar av återbetalningen, från till , vilket skulle göra 50 000–för en lite större mjölkgård. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Sedan har vi ytterligare en frågeställning, och den gäller gödselskatten. Svaret var lite otydligt från sida när frågan var uppe tidigare. Hur ser på gödselskatten? 296 (FP) replik: Jag tror inte att det är någon hemlighet att vi i inte har varit helt bekväma med att vi tog bort gödselskatten. Inriktningen var en miljöskatt riktad mot kadmium. Det var vår bevekelsegrund. Vi var mycket tydliga med att pengarna inte skulle försvinna utan gå tillbaka till jordbruket, att de skulle stanna inom sektorn. Där finns säkert den otydlighet som uppfattat. Den mat som produceras i är ofta av mycket hög kvalitet. Det är kanske där vi har en av knutpunkterna. Matlandet kan vara en av lösningarna för att det ska finnas en efterfrågan och en betalningsvilja när det gäller svensk livsmedelsproduktion. Då är hög kvalitet avgörande. Det är en av anledningarna till att och Alliansen nu är med och prioriterar anslaget Konkurrenskraftiga livsmedel. Det är inget produktionsstöd utan snarare ett sätt att få en marknadsmedvetenhet, att få upp en efterfrågan på svensk kvalitetsmat. 297 (SD) replik: Jag vill tacka för svaret. Du svarade delvis på frågan om gödselskatten, och du sa vad ni hade tyckt förut. Frågan var vad vi tycker . Jag ställde också en fråga om konkurrensförutsättningarna och om dieselskatten konkret. Där fick jag inte heller något svar. Jag vill gärna höra om ni i är öppna för att göra sådana lösningar där du aktivt kan medverka till att svenskt lantbruk kan utvecklas. handlar det inte bara om att vi ska bygga ut och öka vår självförsörjning från . är det faktiskt överlevnadsstrategier vi pratar om. Vi har till exempel ett antal mjölkgårdar som är direkt satta under ackordsuppgörelse, vilket är unikt inom det svenska lantbruket. Jag vill gärna att du förtydligar svaren. 298 (FP) replik: När det gäller gödselskatten har vi samma åsikt fortfarande, så det är ingen förändring. När det gäller dieselskatten får jag väl göra som och hänvisa till utredningen. Jag kan inte spontant lova att vi från sida skulle sänka dieselskatten. 299 (MP) replik: Det var glädjande att få höra också lite om havsfrågor här i kammaren. Det är väl bra när det kommer från . Jag undrar lite grann hur och tänker när man säger sig värna havsmiljön och fisket när man i betänkandet under anslagsområde 20 har helt andra siffror än vad vi har. Vi har anslagit 20 miljoner mer till Havs- och vattenmyndigheten än i Alliansens och budget. Vi har anslagit 75 miljoner för åtgärder i havs- och vattenmiljö och 75 miljoner till miljöövervakning. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi behöver ha underlag för en bra fiskepolitik, som du pratade om. Vi vet att ju mer forskning vi får fram, desto bättre siffror kan vi få fram. Miljöövervakningen är otroligt viktig för att vi ska kunna fatta rätt beslut. Det som haltar i vår fiskepolitik i EU är det bristande underlaget. Vi ska inte prata om det andra budgetanslaget utan om utgiftsområde 23. Där har vi pengar till att bygga det nya forskningsfartyg som vi behöver för SLU:s verksamhet med övervakningen. Jag kan inte se att det finns med i betänkandet, så jag undrar hur det blir med det. 300 (FP) replik: Jag har inte med mig papperet här, men jag tror att summan är för projekteringen av detta forskningsfartyg. Det har varit en närmast hjärtefråga, speciellt för . Vi har drivit på för att få fram det, för vi vet hur viktigt det är. hyr man in fartyg från utlandet, och det uppstår ett och annat problem med det. Jag vet till exempel att det danska fartyget har svårt att jobba. Det är ett danskt statsfartyg som måste ha tillstånd från Försvarsmakten för att få agera på svenskt vatten. Det är ingen bra lösning. Sedan hoppas jag att det ska bli en lösning i fråga om vem som ska äga och driva fartyget. Det finns många olika varianter. Havs- och vattenmyndigheten har egentligen avvecklat sin rederiverksamhet och ser sig väl inte som de som i första hand ska ansvara för fartyget. De använder också för en del övervakningsuppdrag och skulle kunna vara lämpade att äga fartyget. Men även SLU skulle kunna äga fartyget men drivas av . Det är många av de här varianterna som man prövar . Som sagt välkomnar vi verkligen att man nu äntligen börjat projektera det här fartyget. Det har ju blivit ett väldigt glapp eftersom de fartyg man hade avvecklades. Om inte annat avvecklades det stora av hälsoskäl. 301 (MP) replik: Jag tackar dig för svaret, . Jag vet att du delar känslan för de här frågorna, och jag är glad att veta att ni har med fartyget. Men i övrigt är det uteblivna satsningar. Jag ser att ni värnar havsmiljön och slår på stora trumman för vad ni har gjort . Men ändå är det inga höjningar mot vad vi vill ha. Ju mer övervakning vi har, desto bättre beslut kan vi fatta. Om vi tittar tillbaka i de underlag vi har kan vi se att ålgräs, som är en väldigt viktig biotop, har minskat med . Tittar man i vetenskapliga samlingar kan man se att det kanske är kvar av det ursprungliga. Det verkar ha funnits ålgräs ända ned i och . Ju mer vi vet om det här, desto bättre beslut kan vi fatta och desto bättre kan det bli. Hur förklarar ni då att ni inte gör mer satsningar på havsmiljön, även om ni pratar mycket om det? 302 (FP) replik: Jag kan konstatera att det har gjorts oerhört mycket satsningar på havsmiljön sedan Alliansen tillträdde 2006. Det kan vi väl vara överens om. Men naturligtvis kan det göras mer. Areella näringar, landsbygd och livsmedel