prot · H10984 · 2014-03-14 00:00:00 — Det är alltid så, finansministern, att det är verkligheten som gäller. Vi kan då titta på ungdomsarbetslösheten. var den , säsongsrensad. var den, säsongsrensad, . Vi kan titta på långtidsarbetslösheten. Vi kan gå till ungdomsarbetslösheten, som egentligen är det viktigaste. Jag har kollat lite grann hur det ser ut i min valkrets. Vi kan titta på arbetslösa ungdomar mellan . I är det plus . I är det plus . I är det plus . I är det plus . I är det plus . I är det plus . Det är resultaten i verkligheten, där vi befinner oss. Vi kan titta på långtidsarbetslösheten för samtliga ungdomar. I är det 250 procents ökning . I är det 400 procents ökning. I är det . I är det . Det är verkligheten. Men då tänkte jag så här: Finansministern är från . Det kan ju vara så att det här är någon speciell ekonomisk funktion som fungerar hemma i . Därför tittade jag också på utvecklingen i finansministerns hemkommun. Arbetslösheten bland ungdomar i ökade mellan . Jag har tyvärr inte siffrorna för långtidsarbetslösheten i . Ekonomin har gått från ett överskott på 65 miljarder till ett underskott på 85 miljarder. Arbetslösheten är högre på nationell nivå och på lokal nivå, speciellt bland ungdomarna, som skulle räddas med det här. Jag är egentligen en snäll person, men hur jag än anstränger mig kan jag inte säga att den ekonomiska politiken har lyckats med den tredje borgerliga regeringen. Det har blivit precis som med de andra jag har varit med om. 22 (M): Problemet, , är att det inte är särskilt relevant att titta på enskilda år. Återigen: Man måste titta på utvecklingen över en konjunkturcykel. Vi vet ännu inte hur lång konjunkturcykeln är, men enligt de prognoser som vi nu ser framför oss ser vi en ljusning i ekonomin. Vi får hoppas att den fortsätter. I så fall pekar siffrorna nu på att vi når överskottsmålet framåt 2018 och att vi då också når överskottsmålet under den här konjunkturcykeln. Vi kan titta över , utan att veta hur lång konjunkturcykeln blir. Det är fortfarande så, , att den offentliga bruttoskulden har minskat sedan alliansregeringen tog över 2006. Det är ändå det som är relevant. Den offentliga bruttoskulden har minskat . Jag sade det två gånger i förra vändan, och jag säger det två gånger . Jag hoppas att poängen når fram. Jag säger det en femte gång: Den offentliga bruttoskulden har minskat . Vi är alla medvetna om att arbetslösheten är ett stort problem. Det har inte undgått någon att vi har gått igenom den värsta lågkonjunkturen . Ett skäl till att vi relativt väl har kunnat möta denna utveckling i är de strukturreformer som alliansregeringen genomförde direkt efter övertaget 2006. Det var åtgärder som bidrog till att rusta väl för den kris som sedan kom. Om man tittar på mikronivå kan man se stora problem. LO-medlemmar har till exempel haft oerhört svårt att spara pengar på grund av det högskattesamhälle som har funnits. Den utvecklingen har vi nu förändrat. Socialdemokraterna har accepterat samtliga fem genomförda jobbskatteavdrag. I och med att ni har accepterat det femte har ni nu ett hål i er budget på 11 miljarder. Hur ska ni finansiera de reformer ni vill genomföra? 23 Finansminister (M): Vi är alltså inne på det sjunde året i en internationell lågkonjunktur. räknar med att tillsammans med och , vid sidan av de rena tillväxtekonomierna, har högst tillväxt. har högst tillväxt, högre än . Det här är det mönster vi har upplevt under hela krisen. har slagit praktiskt taget alla andra länder när det gäller tillväxtsiffror. Det är naturligtvis väldigt positivt. Detta beror på att vi har kunnat föra en väldigt aktiv konjunkturpolitik med en rimlig strukturell inriktning. Vi förberedde oss före krisen med mycket omfattande strukturåtgärder, med jobbskatteavdrag som finansierades och med tuffa åtgärder inom socialförsäkringar och a-kassa. Det gjorde att vi gick in i krisen med en bättre fungerande arbetsmarknad. Vi hade resurser att snabbt bygga ut de aktiva åtgärderna. Vi har kunnat förstärka konkurrenskraften för näringslivet. Genom att vi följde upp Socialdemokraternas avskaffande av arvsskatten med borttagen förmögenhetsskatt och viktiga insatser när det gäller lägre bolagsskatt har vi ett bättre företagsklimat än vad vi hade före krisen. Vi har gjort breda och omfattande satsningar på utbildning och forskning. Det är en bra stabiliseringspolitik med en tydlig inriktning på att höja tillväxten. Vi går ur krisen med starkare offentliga finanser än nästan något annat jämförbart land. Det är naturligtvis positivt. har aldrig stått så väl rustat som , och det är naturligtvis bra. Låt mig dock påpeka att inte nämner med ett ord hur Socialdemokraterna ser på utgångspunkterna för den ekonomiska politiken. Gäller nu krona för krona, reser det frågor när Socialdemokraterna har tappat sin finansiering via jobbskatteavdrag och då har ett hål i sin budget på 10 miljarder. När får vi redovisningen? Kommer man att föreslå antingen nya skattehöjningar eller nedskärningar i sin politik? När Socialdemokraterna ser att det finns en tillväxt i ekonomin, varför väljer man inte att ompröva de åtgärder man har föreslagit? Vi har föreslagit en del skattehöjningar. Vi höjer skatten på sprit därför att det är besvärligt när människor dricker. Vi höjer skatten på tobak därför att det är dumt att människor röker. Socialdemokraterna höjer skatten framför allt på ungdomar. Det räcker att fråga om Socialdemokraterna anser att har för många ungdomar som arbetar. Är de bekymrade över att svenska företag anställer för många ungdomar? Anser Socialdemokraterna att ungdomar finns i för stor utsträckning på arbetsmarknaden? Det är svårt att se logiken. Det finns ett stort hål på 10 miljarder. Man redovisar inte för väljarna hur man tänker finansiera hålet. Sedan är det fråga om skattehöjningar som riktar sig just mot ungdomars sysselsättning. Är det inte bättre att rikta in sig på spriten, tobaken och koldioxiden, som vi föreslår? Är det inte bättre att Socialdemokraterna säger att den här regeringen faktiskt är klokare när det gäller skatterna? 24 HANS (S): Jag vet inte vad menade med att fråga om det är bättre med sprit eller jobb. Logiken är också svårare att begripa. Jobbskatteavdraget är nu uppe i 99 miljarder . Avdraget och alla andra skattesänkningar ska användas för att lösa problemen med ungdomsarbetslösheten – men den stiger på nationell nivå och i varje kommun vi har kontrollerat. Vad är det för logik? Det är ingen logik. råkade jag slå på tv:n och såg ett program som heter Lyxfällan. Programmet handlar om människor som helt enkelt inte klarar av sin ekonomi. De fick anmäla sig till programmet, och det kom dit några ekonomer som hjälpte dem att reda ut situationen. har regeringen gått från 65 miljarder plus till ett minus på 87 miljarder. Regeringen har sålt gemensamma tillgångar för 160 miljarder. Regeringen har bränt arvet, sålt familjesilvret och lever på lånade pengar. Jag undrar om det inte är dags att anmäla regeringen till programmet Lyxfällan så att man får hjälp att reda ut sin ekonomi. 25 Finansminister (M): Låt oss vara tydliga med redovisningen av offentliga finanser. har starkare finansiellt sparande än nästan alla jämförbara länder. går snabbare tillbaka till balans och överskott än nästan alla jämförbara länder. har nästan ensamt tagit sig igenom krisen med sänkt statsskuld. har en statsskuld som är lägre än i praktiskt taget alla jämförbara länder. har en bättre långsiktig uthållighet än praktiskt taget alla jämförbara länder. offentliga finanser har i relativa termer aldrig, såvitt jag kan minnas, stått så starka som . Vi kan möjligtvis gå tillbaka efter när andra länder var djupt skuldsatta och hitta situationer där i relativa termer var så starkt som . Men jag skulle tro att under de senaste 30–40 åren har aldrig stått så starkt som . har vi fört en aktiv konjunkturpolitik och höjt den långsiktiga tillväxttakten i ekonomin. frågar mig om logiken. Jag ska försöka förklara logiken i hur vi har tänkt när regeringen nu har föreslagit en del skattehöjningar. När vi höjer tobaksskatten tänker vi oss att rökning är skadligt. Vi tror att om vi höjer skatten kommer människor att röka något mindre. Priset på cigaretter går upp, och när priset går upp minskar i normalfallet konsumtionen. När vi höjer skatten för koldioxidkomponenten i fordonsskatten är tanken att människor ska välja bilar som har lägre koldioxidutsläpp därför att skattebelastningen då blir lägre. När det gäller pensionssparandet är tanken att det är bra att människor arbetar. Då ska det inte finnas ett särskilt gynnsamt sparande för dem som vill lämna arbetsmarknaden. Är logiken att särskilt höja arbetsgivaravgiften för unga att det anställs för många unga eller att det finns för många företag som vill se unga arbeta? För mig är den logiken svår att förstå. Men, fru talman, det får vi fortsätta att debattera under valrörelsen. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2013/14:242 om utfasning av miljöskadliga subventioner 26 Finansminister (M): har frågat miljöministern om de skatterelaterade miljöskadliga subventionerna ska fasas ut och om miljöministern i internationella sammanhang driver denna fråga. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen prioriterar frågan om kartläggning och utfasning av miljöskadliga subventioner. Det är en angelägen och kostnadseffektiv åtgärd mot miljöförstöring och mot klimatförändringar. Regeringen redovisar skatterelaterade utgifter till . Det finns samhällsekonomiska och miljömässiga skäl till att ha vissa skatteutgifter. Sådana skatteutgifter kan förbättra den samhällsekonomiska effektiviteten och välfärden när skattebaserna är rörliga. Ett exempel är risken för koldioxidläckage som motiverar en lägre skatt för vissa internationellt konkurrensutsatta sektorer. Koldioxidskatten har slopats för industrin inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. Det är där risken för koldioxidläckage är störst. Därför är det också kostnadseffektivt att i större utsträckning begränsa skatteutgifterna utanför handelssystemet. Ytterligare minskningar av koldioxidutsläppen sker då inom sektorer med låga marginalkostnader för att minska utsläppen. De billigaste åtgärderna genomförs först. Om samhällsekonomiska eller miljömässiga skäl saknas bör alltså skatteutgiften tas bort. Detta bör ske varsamt och stegvis så att övergångseffekterna blir rimliga för företag och hushåll. Det är så regeringen arbetar med skatteutgifterna inom miljö- och energiområdet. Det är också den inställning som regeringen driver internationellt. Jag följer noga hur utsläppen av växthusgaser utvecklas. Runt om i världen hörs tongångar om sänkta ambitioner i klimatpolitiken på grund av höga kostnader och ett utsatt ekonomiskt läge. Vi kan ändå konstatera att vår politik fungerar. Regeringens vision är att 2050 inte har några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Vår klimatpolitik är en av de mest ambitiösa, och den kombineras med god ekonomisk utveckling och sunda offentliga finanser. 27 (V): För att vi inte ska få en eskalerande klimatförändring där vi inte har möjlighet att förhindra en uppvärmning som överstiger två grader måste vi verkligen göra allt vi kan för att minska utsläppen. Om det tror jag att och jag är överens. Den har på ett föredömligt sätt lyft upp frågan om så kallade miljöskadliga subventioner, det vill säga att ge pengar till en verksamhet som leder till exempelvis ökade utsläpp eller som förstör miljön på ett annat sätt. Regeringen har i budget efter budget, så även i den senaste budgeten, tagit med att miljöskadliga subventioner ska kartläggas och fasas ut. På det stora miljömötet i i för ett drygt år sedan var ett av de länder som drev att andra länder ska fasa ut sina miljöskadliga subventioner. Det har drivit också i många andra internationella sammanhang, inte minst på EU-nivå. Det tycker jag är bra. De miljöskadliga subventionerna på världsnivå uppgick till , enligt det internationella energiorganet – en ofantlig summa egentligen. Vi har en uppgift också på de svenska så kallade miljöskadliga subventionerna. De ligger på . Det är vad vi betalar ut till verksamheter som ger ökade utsläpp eller som förstör miljön på annat sätt. Det vore intressant att få veta vad regeringen gör för att få bort de här subventionerna, så att man inte bara skriver in i budgeten att de ska kartläggas och fasas ut, och sedan händer ingenting. Jag studsade till en smula när jag såg regeringens uppdrag till . Där stod det att skulle kartlägga de ickeskatterelaterade miljöskadliga subventionerna. Det låter som att regeringen har gjort en ny definition av vad en miljöskadlig miljösubvention är. Man ska inte räkna med de skatterelaterade miljöskadliga subventionerna. Jag förstår att det låter lite tekniskt för dem som lyssnar på debatten, men det är viktigt att vi är noga med definitionerna. Skatterelaterade skadliga miljösubventioner – ja, det är de flesta miljöskadliga subventionerna i . Det är nästan alla miljöskadliga subventioner, skulle jag säga. Det handlar om avskaffad koldioxidskatt för industrin, som finansministern tog upp. Det handlar också om att regeringen har avskaffat koldioxidskatten för kraftvärmeverk oavsett om de använder förnybar energikälla eller om de bränner kol, som gör här i och släpper ut ungefär . Det kan handla om reseavdrag. Människor i synnerhet i storstadsområden som kan göra stora avdrag på inkomstskatten för att de reser med bil. Det handlar om en summa på ungefär 4 miljarder . Jag vill ställa en fråga till finansministern. Ni undantar nu alla miljöskadliga subventioner som på det ena eller det andra sättet är relaterade till skatter. Vilka miljöskadliga subventioner blir då kvar? Vilka miljöskadliga subventioner vill finansministern avskaffa? 28 (M): lyfter fram frågan om miljöskadliga subventioner. Han nämner bland annat kärnkraften och påstår att den skulle få subventioner från staten på olika sätt. Det vill jag gärna bemöta, för det där är lite av en skröna och strider mot hur det förhåller sig i verkligheten. När utbyggnaden av kärnkraften genomfördes i fanns aldrig några direkta subventioner i form av investeringsstöd eller liknande i . Det fanns i många andra länder men inte i . Däremot satsade staten under en rad av år, ungefär , ca i dagens penningvärde i det så kallade kärnprogrammet. Det kan man möjligen anse vara en subvention under uppbyggnadsskedet. Vi ska komma ihåg att det fanns särskilda syften med det. Det var militära och beredskaps- och handelspolitiska ambitioner som motiverade detta, men det gjordes också – och det är kanske det viktigaste – för att minska vårt beroende av importerade bränslen, framför allt olja. Där har man gjort andra satsningar i närtid, framför allt när det gäller förnybart. har staten satsat väldigt mycket pengar här. handlar det om som har gått till förnybara energikällor, det vill säga nästan dubbelt så mycket som man en gång lade i forskningsprogrammen på kärnkraften – bara för att få en relation. När det gäller energiskatt beskattar vi normalt sett elanvändning och inte elproduktion, för det ska vara neutralt. Det finns några viktiga undantag, och det är till exempel fossilbränslebaserad elproduktion som i grunden är beskattad rätt hårt med svavelskatt, kväveoxidavgifter och koldioxidskatt. Men kärnkraften är extra beskattad utöver detta. Det är faktiskt ett av de energislag som är allra hårdast beskattade genom den särskilda effektskatten, som ger drygt 4,2 miljarder till statskassan och som dessutom har höjts under en lång rad av år. Totalt kan man säga att bara den särskilda skatten på kärnkraften, inte den vanliga energiskatten, har gett en intäkt på till statskassan, det vill säga långt mycket mer än vad man en gång satsade i forskningsprogrammen. De här pengarna har räckt till att finansiera alla de satsningar som gjorts på förnybara energislag nästan två gånger om. Det är rätt intressant i sammanhanget, för de pengarna hade annars fått plockas någon annanstans ifrån. Andra myndighetsuppgifter som tillståndsprövning och granskning av drift och säkerhet liksom hanteringen av restprodukter, kärnavfallet alltså, och avvecklingskostnader finansieras helt och hållet via avgifter som betalas av den som driver kärnkraftverket. När det gäller skadeståndsfrågorna fattade för sedan beslut om nya regler genom att godkänna den så kallade . har vi ett obegränsat skadeståndsansvar för den som driver kärntekniska anläggningar. För att summera allt detta kan man konstatera att några subventioner inte föreligger. Kärnkraften betalar in och har betalat in mer än dubbelt så mycket pengar som den fick i forskningsprogrammen. Dessa pengar har sedan gått till subventioner för förnybart. Till exempel finansieras hanteringen av kärnavfall och även annan myndighetsutövning fullt ut av avgifter. 29 (M): har i sin interpellation även nämnt subventioner till jordbruket. Jag vet inte om menar borttagandet av skatten på handelsgödsel, men jag utgår från att det är en del. Regeringen tog bort skatten på handelsgödsel för som ett led i att man minskade återbetalningen av koldioxidskatten för lantbrukarna. Det har gjorts i tre etapper. Återbetalningen var från början och kommer att vara 2015 i ett led att minska koldioxidutsläppen. Det är bra att man får ned koldioxidutsläppen även i lantbruket och tittar på andra drivmedel. Ett led i detta var alltså att skatten på handelsgödsel togs bort, som var en skatt på sammanlagt 300 miljoner och som lades på bara en näring, våra svenska bönder. Det finns inga bönder som använder mer handelsgödsel än vad som behövs, för priset på handelsgödsel är väldigt högt. Skulle vi börja beskatta handelsgödsel igen skulle det göra att vi fick ytterligare en tung faktor och problem när det gäller konkurrens för svenska bönder. Det är någonting som vi inte vill. Vi vill gärna ha svenska varor och svenska grödor. Vi tycker att det är bra med svenskt mjöl i stället för att vi ska importera mjöl från , som kan bli fallet. Jag har pratat lite med jordbrukare som odlar och som har sagt att det kommer att handla om att vi tar in mjöl från . Man vill ha fint mjöl – nu är jag inte bagare, men bara för att relatera – när man ska baka till exempel franskbröd. Då är det viss sort av luftigt mjöl man vill ha. Då behöver man handelsgödsel. Det är likadant med andra grödor. Därför tycker jag att det är bra att man kan titta: Hur ska vi subventionera? Det här var ett sätt att få ned koldioxidskatten. Man kan inte lägga dubbla pålagor på en näring. Jag ska återkomma i nästa inlägg. 30 Finansminister (M): Jag välkomnar interpellation dels därför att klimatfrågan är viktig, dels därför att frågan om skattesubventioner är viktig. klimatpolitik är verkligen ett föredöme för andra länder. Vi fick ett väldigt intressant pressmeddelande från över förnybar energi. Där är outstanding i två avseenden som nämns särskilt. Det ena är att vi är det land som har högst andel förnybar energi. Det är intressant, och det har vi i och för sig varit . Vi har alltid haft mycket vattenkraft, vilken är en enorm fördel. Den är både billig och miljövänlig. är vi det land som har ökat sin förnybara energi mest inom EU. Och vi är det enda landet som överträffar de mål som vi har satt upp. har alltså gått från en förnybar energi på 2008 till att ligga på , och det ligger över den målsatta nivån på . Vi ligger så pass högt upp att när vi har har , som är tvåa, . Vi ligger alltså högre i förnybar energi än det näst bästa landet. När vi jämför oss med de länder som beskrivs som stora utbyggare av förnybar energi – , och – är det som har haft den väldigt stora utbyggnaden av förnybar energi. Det här är positivt och bra. Sedan ska man komma ihåg att den debatten är delvis relevant också för den här diskussionen. Ett av skälen till att har klarat det här väldigt bra är naturligtvis att vi har haft en piska i termer av koldioxidskatten som har drivit företagen åt rätt håll. Men vi har också haft en väldigt effektiv och marknadsbaserad morot, och det är de gröna certifikaten. Det finns en del kritik mot det systemet, men i grund och botten har det varit ett marknadsmässigt sätt att subventionera fram förnybar energi. Det har varit väsentligt mer effektivt än de system som finns i till exempel och . Både koldioxidskatten och elcertifikaten är alltså väldigt bra system. Varför nämner jag då det här? Jo, därför att elcertifikaten är en av subventionerna på skattesidan som tar upp. Det belyser att detta inte är oproblematiskt. Det är klart att man kan föra resonemang om att mindre vattendrag måste skyddas och att elcertifikaten kan leda till att vi bygger ut för mycket småskalig vattenkraft. Men i grund och botten är elcertifikaten ett väldigt bra system som jag vill ha kvar och som jag tror har varit gynnsamt för . Sedan vill jag fullt ut hålla med när det gäller det generella arbetet. Vi fick ju en mycket omfattande genomgång av de globala energisubventionerna vid det senaste IMF-årsmötet . Ett antal länder jobbar nu med att ta tag i dessa frågor. I har min kollega varit ett föredöme i att försöka minska energisubventionerna. Han har mött stora bekymmer och stor kontroversialitet. Men det är alldeles uppenbart att minskade subventioner av fotogen, diesel och bensin kan ge pengar till utbildning, mödravård eller infrastruktur. Det är en väldigt effektiv ombalansering i den ekonomiska politiken. har en väldigt framgångsrik klimatpolitik. Ja, vi har ett antal nedsättningar. Några av dem bör vi ha, och de är bra. Det handlar om bland annat elcertifikat. Jag återkommer gärna med ytterligare exempel på detta. Men jag vill ändå framhålla att jag tycker att detta är en väldigt viktig interpellationsdebatt som har tagit upp. 31 (V): Finansministern använde halva sin talartid i sitt förra inlägg till att prata om att har jättemycket förnybar energi och att det är bra. Jag kan inte annat än instämma. Men jag tycker att det är lite synd, , att du inte kan hålla dig lite mer till att fokusera på de miljöskadliga subventionerna. Det är nämligen dem som jag har ställt frågor om. När det gäller koldioxidskatten och elcertifikatssystemet var med och genomförde båda styrmedlen. Jag vill minnas att var motståndare till båda, men det är bra att finansministern inte vill avskaffa vare sig koldioxidskatten eller elcertifikaten. Då kan vi i stället arbeta med att bygga ut dessa styrmedel. Om man är en så stor anhängare av koldioxidskatten borde man kanske föreslå höjningar av den, inte bara indexeringar utan verkliga höjningar, eftersom det troligen är det mest effektiva styrmedel som vi har. är den mest omfattande kartläggning som vi har i av miljöskadliga subventioner. I den nämns mycket riktigt, som finansministern tar upp, även elcertifikatssystemet. Men, märk väl, man kvantifierar inte någon siffra. Man säger att det här kan få oönskade effekter för miljön i vissa avseenden. Men det är inte med i sammanställningen där de miljöskadliga subventionerna i summeras till . har varit finansminister , och ni har haft en politik som går ut på att ni vill kartlägga och fasa ut de miljöskadliga subventionerna. Jag vill då veta vilka ni vill kartlägga och fasa ut. Det är en i synnerhet väldigt relevant fråga när det nu verkar som att har omdefinierat en miljöskadlig subvention. De skatterelaterade miljöskadliga subventionerna ska inte finnas med i kartläggningen, och de ska inte fasas ut. Du får väldigt gärna korrigera mig om jag har fel på den punkten. Men det uppdrag som ni gav till var att man skulle kartlägga de icke skatterelaterade miljöskadliga subventionerna. Genomgången av de 50 miljarderna i miljöskadliga subventioner i visar att nästan alla subventioner på ena eller andra sättet är relaterade till skatter. Vi får göra stora skatteavdrag på vår inkomstskatt om vi reser mycket med bil. Den största delen av avdragen görs i storstäderna, inte i glesbygden där det kan vara motiverat. Både flyget och sjöfarten är helt skattebefriade för sina bränslen.