prot · H10984 · 2014-03-14 00:00:00 — Jag förstår väl att ministern inte står här och och talar om att så här blir det med landsbygdsprogrammet – det fick jag reda på – men det viktiga är vad som händer med de här bönderna som blir så hårt ansatta 2015. Regeringen skulle kunna göra någonting 2014; man har makten och myndigheten att göra någonting åt problemet. Man har ju tagit bort stödet. Man kunde helt klart ha gjort på ett annat sätt. I är det 15 000 färre sysselsatta inom livsmedelsproduktionen. Jag får lite svårt att tro att tror på det svenska jordbruket, och finansministern gick ut och talade om att han inte tror på svenskt jordbruk. Många av bönderna som sliter där ute håller vår landsbygd levande och ser till att det finns skolor och ser till att vi får bra matproduktion i . Försök, , se till att vi kan rädda kvar dem. Du har den makten och möjligheten. Tack för debatten! 43 Landsbygdsminister (C): Det här är en viktig debatt. Inom en relativt nära framtid kommer regeringen att presentera förslag om hur vi ska använda de stora pengar som finns i det svenska kuvertet för landsbygdsprogrammet, detta dessutom numera i partnerskap med de andra fonderna som nämndes tidigare, vilket också är viktigt. Det ökar ju pengasumman att användas för att bygga verksamhet som ger jobb på den svenska landsbygden. Jag vill särskilt framhålla att för mig är landsbygdsprogrammet , och kommer att vara så , ett viktigt redskap för att upprätthålla, stötta och bygga en god framtid för det svenska jordbruket. Det inkluderar de jordbruk som vi kan kalla för skärgårdsjordbruk eller som bedrivs i områden som har mindre goda förutsättningar. Jag är alldeles övertygad om att det program som kommer att presenteras inom en relativt nära framtid kommer att ge de förutsättningar som vi behöver för att öka den svenska matproduktionen. Det har vi goda förutsättningar att göra. Tack för debatten, herr talman! Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till , då utrikesminister (M) skulle lämna information från regeringen om situationen i . 11 § Information från regeringen om situationen i 44 Utrikesminister (M): Regeringen har bett om denna möjlighet att informera om den allvarliga europeiska kris vi står mitt uppe i. Låt mig börja med det grundläggande. Folkrätten är en avgörande utgångspunkt för varje ansträngning att bygga en varaktig fred. Det handlar om bestämmelser, och det handlar i också om de principer som lades fast i slutakten från den europeiska säkerhetskonferensen i . De viktigaste i denna är väl kända. Alla stater har rätt till territoriell integritet, frihet och politiskt oberoende. Alla staters gränser är okränkbara. Principen är att gränser kan ändras, men bara i överensstämmelse med folkrättens regler och genom överenskommelser. Alla stater måste avstå från användning eller hot om användning av våld riktat mot den territoriella integriteten eller den politiska självständigheten hos någon stat. Inga omständigheter får åberopas för att motivera hot eller användning av våld i strid med denna princip, såvida det inte ges uttryckligt stöd i . Den utveckling som skett åtminstone , då parlamentet i Simferopol på stormades av specialstyrkor, och med stor tydlighet , då federationsråd gav ett omfattande mandat för användning av ryska militära styrkor på territorium, innebär att på ett uppenbart och allvarligt sätt brutit mot dessa grundläggande principer. Europeiska unionen har förklarat att det ryska agerandet är att se som en akt av aggression. Krisen tog sin början när började vidta ekonomiska åtgärder mot för att tvinga landet att avstå från att underteckna det associerings- och samarbetsavtal mellan och som då låg färdigt. De ryska argumenten mot detta avtal saknade grund. har ett omfattande frihandelsavtal med bland annat , och dess önskan att få ett djupgående frihandels- och samarbetsavtal med EU var naturlig. Denna dess strävan hade ett starkt och brett stöd i landet. Tilläggas bör att en bättre utveckling av ekonomi skulle vara gynnsam också för utvecklingen av ekonomi. De ryska åtgärderna mot var omfattande och ledde till att den dåvarande presidenten inför toppmötet i det östliga partnerskapet beslutade att uppskjuta undertecknandet av avtalet. Han sade dock i att det var hans avsikt att göra det. Att han avvisade samtal med om det omfattande stödpaket som landets ekonomi var och är i akut behov av ledde till en såväl politiskt som ekonomiskt mycket svår situation. Vi vet alla vad som hände. På och kring Majdan i utvecklades en massiv folklig rörelse som i Janukovytjs omsvängning och i det ryska trycket såg en risk för att utvecklingen i landet skulle vridas tillbaka och som i ett samarbete med Europeiska unionen såg möjligheten för en mer demokratisk och bättre utveckling för . Dåvarande presidenten avvisade länge varje förslag om en politisk kompromiss. I stället försöktes repressionens väg, men varje gång detta skedde fördjupades motsättningarna ytterligare. Utvecklingen den 18–blev dramatisk. Omkring 100 personer, till alldeles övervägande del fredliga demonstranter, dödades av prickskyttarna i . Den starka reaktionen mot detta tvingade fram en överenskommelse mellan regeringen och oppositionen , en överenskommelse som bevittnades av och utrikesministrar. I stället för att i enlighet med sin konstitutionella roll medverka i det successiva förverkligandet av denna överenskommelse valde Janukovytj att med sina närmaste fly från . Resultatet blev att regimen rasade samman. Man kan bara känna beundran för den mognad med vilken oppositionen hanterade den dramatiska situation som därmed uppstod. En ny talman valdes efter att den gamla avgått och kom också att fungera som interimistisk president. Beslut om att återgå till konstitution fattades i enlighet med den överenskommelse som ingåtts. Den tidigare premiärministern hade redan avgått, och valdes till ny premiärminister med stöd av 371 av parlamentets 450 ledamöter. En betydande del av ledamöterna från Regionpartiet gav också den nye premiärministern sitt stöd. Jag säger detta med viss utförlighet eftersom det från ryskt håll talats om att denna regering tillkommit genom en kupp och skulle sakna legitimitet. Dessa påståenden saknar grund. som detta skedde inleddes ett ryskt väpnat angrepp på , delvis med utnyttjande av förband som hade rätt att ha på sin bas i Sevastopol men inte rätt att utnyttja utanför denna utan ukrainskt medgivande. Men till större delen handlade det om styrkor som tillfördes från andra delar av . Det var detta som gjorde att EU betecknade det ryska agerandet som en akt av aggression. Utvecklingen på har inneburit ett militärt stött maktövertagande av rysknationella grupperingar. Frihet och möjligheter för andra har allvarligt inskränkts. Denna kuppregim – här handlar det entydigt om en sådan – har förklarat självständigt och utlyst en så kallad folkomröstning i frågan till . EU och G7-staterna i övrigt har tydligt krävt att de ryska förbanden dras tillbaka till sina baser, att direkta samtal inleds mellan regeringarna i och och att internationella observatörer ges tillträde för att bland annat övervaka ett ryskt tillbakadragande. har dessa krav avvisats från rysk sida. EU:s stats- och regeringschefer har klargjort att om detta fortsätter kommer åtgärder mot att beslutas utöver dem som redan vidtagits. EU:s utrikesministrar möts åter , EU:s stats- och regeringschefer . Det ryska agerandet och de konsekvenser det får kommer sannolikt att dominera bägge dessa möten. Självfallet måste de diplomatiska ansträngningarna i frågan fortsätta. Varje möjlighet i denna del ska utnyttjas. Men avsaknaden av avgörande framsteg i dem måste leda till tydliga och tidiga beslut av det internationella samfundet. Vår politik vilar på två pelare. Den första är alldeles självklart folkrätten. Beslutet av det ryska federationsrådet från innebär liksom de faktiska militära åtgärder som vidtagits ett allvarligt övergrepp mot principer grundläggande för säkerhet. Det finns ingen som helst rätt för något land att militärt ingripa på någon annan stats territorium. Prat om att på detta sätt skydda sina egna medborgare är här en förevändning, liksom det var i , men det är dessutom en förevändning som är principiellt oacceptabel. Den andra pelaren är ett starkt stöd till i denna svåra situation. Vi kommer aldrig att erkänna eller acceptera att delar av dess territorium rycks bort genom en akt av militär aggression. Vi är pådrivande när det gäller ett omfattande ekonomiskt stödprogram för . handlar det om ett reformprogram med . Med detta som bas blir också omfattande insatser från Europeiska unionen aktuella. har ett omfattande program till stöd för . Avgörande är att detta förenas med djupgående ekonomiska reformer. Landets ekonomi är gravt misskött . Frågor om korruption och energieffektivitet tillhör de allra viktigaste i detta sammanhang. Vi är beredda att i närtid underteckna först de politiska delarna av associeringsavtalet mellan och som beslut fattas om att ge i praktiken fritt tillträde till EU:s integrerade marknad. Vinsterna av detta för ekonomi blir successivt mycket betydande. Alldeles självklart kommer vi att ge stöd till alla de ytterligare steg på den europeiska integrationens väg som ett demokratiskt vill och kan ta. Vi utgår från att det till aviserade presidentvalet blir fritt och rättvist. En omfattande valövervakning kommer att vara viktig. Men redan nu och vill vi se en tydligt förstärkt närvaro av EU i landets olika delar. Sådan ser den omedelbara politiken ut. Det är en stark och enad europeisk politik. Det handlar ytterst om fred och frihet i i dess helhet. Denna kris är allvarlig nu och för . Men den är minst lika allvarlig i sina möjliga konsekvenser för säkerhet . Det handlar nu inte bara om att försöka övervinna den akuta krisen. Det handlar om vikten av att försöka återvinna respekten för principer grundläggande för fred och säkerhet. Till de långsiktiga konsekvenserna av denna konflikt kommer vi att ha åtskilliga anledningar att återkomma. Låt mig dock göra tre strategiska observationer. För det första har tröskeln för rysk användning av militärt våld i sitt eget närområde tydligt sänkts. Det var en slutsats vi drog redan efter kriget mellan och . Det innebär inte att den är lika låg överallt eller att det går att dra omedelbara paralleller mellan olika situationer. Men tyngden i denna observation har mycket tydligt ökat. För det andra har genom de beslut som man fattat, inte minst federationsrådets beslut , skapat en allvarlig osäkerhet om sin framtida politik och sitt framtida agerande också i andra situationer. För det tredje visar den kris som vi nu står mitt uppe i tydligt på behovet av ett än starkare samarbete inom Europeiska unionen. Endast ett starkt, tydligt och enat har förutsättningar att kunna hantera en kris och en utmaning av denna dimension. Den starke kan förvisso med svärdet forma sin värld, och väl flyger som örnar hans rykten. Men historiens lärdomar ska aldrig glömmas. bryts det vandrande svärd, och örnarna fälls i flykten. Vad våldet må skapa är vanskligt och kort. Det dör som en stormvind på stäppen bort. 45 (S): Vi socialdemokrater delar i allt väsentligt det som utrikesministern ger uttryck för. Självklart måste den ryska aggressionen mot fördömas, och Europeiska unionen står fast vid sina krav på att de ryska styrkorna ska dras tillbaka och att man finner en diplomatisk lösning. Jag delar också de tre lärdomar som redovisade. Den tredje är mycket riktigt att EU måste stå starkt och enat för att kunna stå emot den utrikespolitiska utmaning som det är. Europeiska unionen har tidigare uttalat att det är tre olika steg varefter EU tänker agera mot . Det första steget var att på grund av aggressionen och beteendet besluta att avbryta viseringsförhandlingarna som pågår mellan Europeiska unionen och och att också avsluta samarbetet om ett nytt avtal. Vad man nu förbereder i är det andra steget. EU meddelade att den ska ta upp diplomatiska relationer och ha en dialog för att komma fram till en lösning. Den lösningen måste ske . Annars kommer Europeiska unionen att gå vidare med steg två vad gäller restriktiva åtgärder. De restriktiva åtgärderna handlar till exempel om reserestriktioner och att frysa olika personers tillgångar. Den naturliga frågan till utrikesministern är då: Vilka anser utrikesministern ska sättas upp på denna lista för att EU ska kunna stå starkt och enat mot för att pressa att göra det Europeiska unionen vill, att nå en diplomatisk lösning och flytta bort sina trupper från ? Vilka vill utrikesministern sätta upp på denna lista? 46 Utrikesminister (M): Låt mig i anslutning till vad säger först konstatera att också överläggningar som vi haft i har visat att det finns en mycket bred samsyn mellan regering och oppositionen i denna riksdag om både principerna och politiken i denna fråga. Vi värdesätter det samråd som vi har haft möjlighet att ha. Den konkreta frågan från gäller vilka personer som ska sättas upp på listan för restriktiva åtgärder. Vi avvaktar fortfarande ett förslag från Europeiska utrikestjänsten i . Det var så det formulerades. Europeiska utrikestjänsten under kommer att lägga fram ett förslag till medlemsstaterna. Då ska vi ta ställning till det. Som preliminärt ställningstagande kan jag säga att vi kommer att mycket noga lyssna på det förslaget och vara beredda att ge det vårt stöd. Det är viktigt om det inte sker en förbättring på ett eller annat sätt före måndagen att det är tydliga och skarpa markeringar mot personer som har suttit eller sitter i ansvarig ställning när det gäller de grava beslut som har fattats. 47 (S): Den polske utrikesministern och var de som lanserade det östliga partnerskapet. Vi socialdemokrater välkomnade det. och har suttit i framsätet i unionen för att driva det östliga partnerskapet. Men efter ett antal uttalanden från den svenske utrikesministern är det uppenbart att de andra utrikesministrarna i Europeiska unionen har placerat den svenske utrikesministern i baksätet. Svaret som utrikesministern ger på min fråga här är att utrikesministern inte har någon idé. Han tänker i stället vänta och se vad som händer i Europeiska unionen efter samtalen. Det skiljer lite från den tvärsäkra utrikesminister vi har sett tidigare vad gäller östliga partnerskapet. Där har han minsann vetat exakt vad som ska göras. Jag kan inte dra någon annan slutsats än att Europeiska unionen har placerat utrikesministern i baksätet. 48 Utrikesminister (M): Det är snarare tvärtom. har alldeles rätt i att det var vi som tog initiativet till östliga partnerskapet. Men vi var mycket angelägna om att det inte skulle vara vårt östliga partnerskap. Det skulle vara Europeiska unionens östliga partnerskap. Därför har vi mycket medvetet – i den delen har rätt – överlåtit ansvaret till de europeiska institutionerna. Detta är inte och . Detta är Europeiska unionen. Det är därför jag understryker det ansvar som institutionerna har för att fånga upp alla 28 medlemsstaterna. Om detta bara var och politik, med all respekt för dessa två länder, skulle vi vara svagare. Det är därför alldeles riktigt att vi lägger det avgörande ansvaret på institutionerna. Det är så en gemensam europeisk utrikes- och säkerhetspolitik ska fungera. 49 (M): Jag vill börja med att tacka för informationen. Det som pågår är också en informationsbatalj. Det är inte bara den aggression som vi ser . Mediesituationen är ganska svår. Det är en farlig arbetsplats just nu i östra för journalister. Jag skulle beskriva det som propaganda som översvämmar alla möjliga informationskanaler. Jag tänkte ställa en fråga och kanske be om en komplettering. Hur är utrikesministerns syn på mediesituationen? 50 Utrikesminister (M): Tack och lov finns det fria och oberoende internationella medier som rapporterar. En del av dem försöker fortfarande att rapportera från , vilket jag hoppas kan pågå . I övrigt är mediesituationen på den att alla lokala tv-stationer har stängts av. Det enda som tillåts är ryska nationella tv-stationer; allting annat är nedstängt. För detta har bland annat representant för mediefrihet uttalat utomordentligt skarp kritik. Vad vi dessutom sett i är att tillträdet till webbsajter för oberoende informationsförmedlare håller på att blockeras. Det är ytterligare ett allvarligt tecken. ser vi massiva propagandainsatser. Den slutsats som vi måste dra av detta är att vi måste vara tydligare också med den offentliga delen av vår diplomati. När jag nu här i min redogörelse är rätt utförlig om hur det gick till i efter det att Janukovytj hade flytt sitt ansvar och sin position är det bland annat för att med viss detaljrikedom meddela hur det faktiskt är för att därmed kunna möta en propaganda som man annars försöker driva. Utrikespolitiken ska ha både offentliga och hemliga inslag, men de offentliga inslagen blir allt viktigare i vår moderna värld. 51 (M): Tack för det svaret, utrikesministern! Jag tycker att det är intressant att se hur EU agerar i en sådan här situation, och min följdfråga är: Finns det en samlad mediestrategi från EU:s sida? Nej, du skakar på huvudet, och det gick alltså jättefort att svara på den frågan. I alla fall tror jag att vi behöver prata lite om hur EU på ett tydligare sätt kan kommunicera. Vi fick information i går om att kommissionen publicerar mycket information på sin webbsida. Det är ganska omfattande kommunikation när vi har fattat olika typer av beslut inom EU, men det kommer inte riktigt att hjälpa till att stävja denna flod av propaganda. Är detta någonting som möjligtvis kommer att komma upp när utrikesministrarna möts? 52 Utrikesminister (M): Det är någonting som vi har diskuterat i utrikesministerkretsen under den här krisen, för den har ju pågått ett bra tag. Vi har inte varit så bra på detta som vi nu inser att vi måste bli. Det gäller också de europeiska institutionerna. Vi har gett rätt tydliga besked på den punkten. När vi ska dra alla de lärdomar som måste dras efter det som har inträffat är detta en mycket tydlig lärdom som vi har anledning att fundera på i såväl som och de andra EU-huvudstäderna. Det är en mycket viktig synpunkt. 53 (MP): Vi talar mycket om det som vi i EU gör, det som gör, det som regeringen och parlamentet i gör och det som de som för tillfället styr på gör. Men vi talar väldigt lite om de människor som det handlar om, nämligen alla de demonstranter som faktiskt stod där på Majdan och demonstrerade för att kunna närma sig väst och som också fick Janukovytj på fall. Det som vi har sett , som vid så många andra tillfällen, är att oppositionen och demonstranterna utgörs av en brokig skara människor. Vi ser bland annat den grupp som kallas för den högra sektorn som det ju har skrivits mycket om i medierna, och man kan lätt få uppfattningen att det är en stor grupp. Inte minst i ryska medier har man försökt skrämmas med att det är de högerextrema krafterna som håller på att ta över. Det här är en grupp som är nazistisk i ett land där människor under slogs mot nazismen, och vad som en gång har hänt finns kvar i människors medvetande. Det är klart att det finns en rädsla bland människorna på och bland demonstranterna i för att den här revolutionen ska kidnappas av högerextrema krafter. Jag skulle vilja att utrikesministern pratar lite mer om det hot från de högerextrema krafterna som vi ser både i och också i många andra delar av . 54 Utrikesminister (M): Jag tror inte att situationen i i just den delen är så värst mycket annorlunda, som var inne på, än vad den är i ett antal andra länder. Däremot har det här, för att anknyta till fråga, utnyttjats mycket i den ryska propagandan. Inte minst har man försökt framställa det som någon sorts jättelik antisemitisk våg som sköljer fram över . Därmed var det intressant att ta del av det öppna brev som företrädarna för de judiska samfunden i riktade till president där de mycket kategoriskt tillbakavisade dessa anklagelser. Det innebär inte att det inte finns antisemitism i större delen av östra och för den delen också i , men det har väldigt lite med det som inträffat på Majdan att göra. Det finns våldsverkare och extremister. Man kan diskutera om det är mest på den ena eller på den andra sidan – det är nog snarare på den andra sidan – som vi ser våldsverkan av extremister. Men det som framför allt imponerade på Majdan var snarare den demokratiska mognad som fanns i proteströrelsen i den situation då de utsattes för de allvarliga övergreppen och sedermera i det ansvar som man känt för den ukrainska staten. Dem jag känner i denna regering känner jag som synnerligen övertygade demokrater . 55 (MP): Jag har en annan fråga också, och den handlar om beroende av energi från . Det är inte bara de andra länderna i som är beroende av rysk olja, utan vi är också det. av vår olja kommer från , enligt de uppgifter som jag har fått. Det är mycket i transportsektorn, för det är där vi använder mest olja, men kommer att börja importera uran till våra kärnkraftverk från . Det är kanske inte det allra mest lyckade, skulle jag vilja påstå. Jag skulle vilja höra lite grann om vad utrikesministern anser om vårt stora beroende av den ryska oljan. 56 Utrikesminister (M): Jag tror i och för sig inte att det beroendet är så stort. Vi ska göra en avgörande skillnad mellan när man är beroende av fysiska ledningar som man inte kan frigöra sig från – det gäller framför allt när man importerar gas via pipelines – och olja eller annat. Olja och annat handlar man på spotmarknaden, och du kan bryta avtalen . vet jag inte hur kontrakten ser ut, men fysiskt kan du bryta dem och handla upp av någon annan i stället. Det är ju en fri, global marknad för detta. I och för sig är den lite mindre så vad gäller uranleveransen, men i allt väsentligt fungerar det så. Det innebär alltså inte att försörjningstryggheten behöver äventyras. Jag har ingen anledning att ifrågasätta siffran som redovisade, men den kan ju i mycket enkelt vara radikalt annorlunda utan att detta har någon betydelse för vår försörjningssäkerhet. 57 (FP): Jag vill börja med att tacka utrikesministern för informationen. Jag vill också särskilt tacka för det tydliga och principfasta stöd för under den här svåra tiden som vår utrikesminister har visat tillsammans med och några andra i . Det är viktigt att de här rösterna är starka nu , därför att vi vet hur viktigt det är med ett gemensamt, samfällt och tydligt agerande från Europeiska unionens sida. Men om denna enighet skulle innebära att det egentligen blir en ganska urvattnad respons är inte enigheten mycket värd. Min fråga gäller mer konkret möjligheterna att nå enighet i EU-kretsen och att samordna detta med för största möjliga tryck på att nu förändra sitt beteende. Vi ser ett dramatiskt förändrat beteende från rysk sida. Det finns förvisso en röd tråd av militär upprustning när det exempelvis gäller agerandet i och kring ett antal andra frusna konflikter, men det är ändå ett dramatiskt förändrat beteende vi ser nu i form av upptrappningen . Det är ett strategiskt överfall på , en militär invasion i strid med folkrätten och ett oprovocerat angrepp. Så här ska vi inte lösa konflikter i . Vissa försökte göra det och andra tvingades att acceptera det . måste vi kunna vara beredda att leva i en annan tid. Det här beteendet kan inte på något sätt accepteras från omvärldens sida. Min fråga är av mer övergripande karaktär och handlar om möjligheten att nå enighet i EU-kretsen och att samordna detta med amerikanerna för största möjliga press på och just . 58 Utrikesminister (M): Jag delar självfallet i allt väsentligt den bedömning och redovisning av läget som gör. Vad det handlar om från rysk sida är ju dessutom att man faktiskt har skapat en konflikt som i grunden var alldeles onödig. Objektivt fanns det inga skäl för att ha några invändningar mot att skulle ha frihandel med Europeiska unionen på samma sätt som har frihandel med . Det hade varit i eget objektiva ekonomiska intresse att detta avtal kom till stånd.