prot · H20933 · 2014-12-05 00:00:00 — Jag vill inte ha två parallella strukturer och skulle därför vilja lägga in det som ett huvuduppdrag till Miljömålsberedningen, helt enkelt ett tilläggsdirektiv till de befintliga uppdrag som ligger på Miljömålsberedningen. 18 (M): Låt mig börja där ministern slutade. Ministern och regeringen lämnar de uppdrag de önskar till beredningen. Jag vill bara höja ett varningens finger för att inte utveckla just ett parallellt system, eftersom regeringen aviserat att man också vill inrätta ett klimatpolitiskt ramverk. Då väcks naturligtvis frågan om det ska bli målsättningar, klimatbudget och så vidare inom ramen för det klimatpolitiska ramverket som vi inom miljömålssystemet har klimatpolitiska målsättningar. Återigen, jag höjer ett varningens finger för att inte krångla till systemet genom att inrätta dubbla system. Det är med omsorg om det som jag tycker i grunden välfungerande system vi har som jag väckt den här interpellationen. Jag är glad att ministern i vissa delar har lyckats förtydliga regeringens ambitioner med och tankar om det fortsatta arbetet med att försöka utveckla systemet. Självfallet är jag, precis som ministern, mycket angelägen om att vi ska få ett högre tempo i arbetet med att nå våra miljömål, men det är viktigt att vi inte ger ett nytt råd samma uppdrag som vår beredning har . Den här diskussionen får vi givetvis fortsätta att föra. Jag kommer att följa diskussionen såtillvida att jag tar till mig det som ministern har gett svar på och följa upp att det inte blir ett parallellt system, utan att det i stället tillförs någon form av mervärde som kan bidra till att öka tempot. I grunden, herr talman, kan jag tycka att det är lite olyckligt att vi i svensk politik lägger så mycket tid på att diskutera målsättningar, styrsystem och målstrukturer och lite för lite tid på att diskutera vilka åtgärder som faktiskt är de mest verkningsfulla och vilka styrmedel som är de mest kraftfulla. Det blir mycket diskussioner om målsättningar, och det är viktigt, absolut, men vi måste lägga mer tid och kraft på att diskutera hur vi ska ta oss dit. 19 Klimat- och miljöminister (MP): Jag vill tacka för tydliggörandet av och, hoppas jag, övriga allianspartiers syn att vi ska motverka att få parallella system. Det är därför jag säger det jag säger. Jag hoppas att vi kan få en parlamentarisk, politisk, behandling också av de delar av miljömålen som gäller klimatmålen. Därför vill jag undvika att vi får parallella system, att vi får en sådan diskussion utanför miljömålssystemet. Jag vill få den inom miljömålssystemet. Det är mycket bra att vi fått konfirmerat att det även är allianspartiernas syn. Det är också bra att man poängterar att man inte vill ha parallella system inom miljömålsarbetet. De olika uppgifterna mellan ett miljömålsråd på myndighetsnivå och en politisk beredning måste vara tydliga. Det tar jag absolut till mig. Det måste tydliggöras och kännas klart. Vi är helt överens om att det är viktigt. När det sedan gäller vad som får miljöpolitiken att gå framåt, herr talman, kan man lite grann reflektera över varför med de höga miljöambitioner vi har, som är uttryckta i miljömålen, ändå inte riktigt kommer framåt. Jag tror att det ligger mycket i det som säger, att analysen och debatten ska ligga på vilka de verkningsfulla åtgärderna är, och då måste vi se vilka åtgärder vi kan komma fram med. I samhället i stort, och även i forskarvärlden, visar allt fler analyser att det finns många olika typer av åtgärder som fungerar på olika sätt. Att enbart räkna kostnadseffektivitet i förhållande till exempelvis priset på CDM är inte ett verkningsfullt sätt att analysera vad som skulle vara effektiva åtgärder för att minska utsläppen och stödja en klimatsmart och miljövänlig infrastruktur, stadsutveckling, omhändertagande av levande skogar och levande miljöer. För att stärka analysfunktionerna och minska genomförandeunderskottet är regeringen angelägen om att inrätta ett miljömålsråd, men vi är också angelägna om den politiska och parlamentariska debatten i beredningen. Jag hoppas att jag har skickat en tydlig signal om att vi kommer att värna det. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2014/15:156 om färre djurförsök och 3R-center 20 Landsbygdsminister (S): har frågat mig när jag kommer att inrätta 3R-centret, hur verksamheten avses att finansieras och om jag kommer att verka för att en handlingsplan för att minska antalet djur i djurförsök antas. Mycket arbete pågår, inte minst på EU-nivå, för att finna alternativ till djurförsök. Ett exempel är det framgångsrika samarbete som kommissionen inledde för nära med ett antal industrisektorer. Utöver detta har stora summor satsats för utveckling av alternativa metoder inom EU:s ramprogram. Utvecklingen går framåt, men är djurförsök en förutsättning för till exempel utveckling av nya läkemedel. Regelverket kring djurförsök är dock restriktivt, och ska så vara. Exempelvis måste djurförsöken vara godkända av en djurförsöksetisk nämnd. Regeringen har beslutat att ge i uppdrag att inleda bildandet av ett för 3R-frågor. ska nu samla den kompetens som finns i landet och tillsammans med dessa aktörer finna formerna för hur det framtida arbetet ska organiseras på bästa sätt. Jag vill att 3R-centret utvecklas till en naturlig samlingspunkt för olika intressenter och att det ska verka inom en rad olika områden. kommer att redovisa resultatet av arbetet. Jag tycker att det är viktigt att uppdraget bedrivs med noggrannhet och i samråd med de många intressenter som finns. Jag är övertygad om att detta kommer att borga för att vi i kommer att ha ett 3R-center som är en viktig resurs och ett stöd för till exempel de djurförsöksetiska nämnderna. 3R-centret finansieras inom ramen för förvaltningsanslag, vilket är i enlighet med det riksdagsbeslut som hänvisar till. När det gäller fråga om en handlingsplan för att minska antalet djurförsök tycker jag att man ska vara lite försiktig. En sifferexercis som enbart betraktar de absoluta talen ter sig tämligen meningslös. Det är en mängd faktorer som avgör hur många försöksdjur som används. Användningen är starkt kopplad till den forskning som bedrivs i landet och hur stora resurser som ställs till förfogande inom de olika forskningsområdena. Det är väl känt att antalet djurförsök har varit förhållandevis trots att resurserna till forskningen har ökat. Den svenska försöksdjursstatistiken kan vara svåröverskådlig och är inte så lätt att jämföra med andra länders. Den svenska definitionen av djurförsök är mer omfattande än den som gäller inom EU. Dessutom innehåller den svenska statistiken, till skillnad från i andra länder, uppgifter om hur många fiskar som ingått i så kallade provfisken, vilka bland annat syftar till att kunna fastställa fiskekvoter. användes totalt 5,3 miljoner försöksdjur i . Året innan var siffran 8,5 miljoner. Förklaringen bakom denna dramatiska nedgång är huvudsakligen just en minskning av provfisket. Jag skulle vilja föreslå att vi nu fortsätter arbeta tillsammans för att varje försöksdjur som används ska ha ett starkt skydd som minimerar dess lidande och för att försöken ska planeras så att maximal information kan fås ut av så få djur som möjligt. Vidare behöver fler metoder som gör försöksdjur överflödiga utvecklas och tas i bruk. Jag är övertygad om att det för 3R-frågor som etableras i hög grad kommer att bidra till detta. 21 (V): Jag tackar ministern för svaret. Jag tycker att det är bra att vi har en debatt om djur i djurförsök. Det är inte så ofta vi debatterar djur i politiska sammanhang. Men självklart är behandlingen av djur en politisk fråga, inte minst när djur plågas och dödas i djurförsök. Det handlar om ett politiskt ansvar. Så många som ungefär en halv miljon djur utnyttjas och dödas i djurförsök. Lägger vi till fiskarna är det mer än fem miljoner djur som utnyttjas i djurförsök i . Då vet vi att det är en verksamhet som bedrivs i väldigt stor skala. Vi måste göra allt vi kan för att minska detta lidande och minimera antalet djur i djurförsök. Det verkar jag och vara relativt överens om. Vi har genom EU:s direktiv om djurförsök åtagit oss att verka för att alla djur som används i djurförsök ska ersättas med alternativa metoder. Det står i skäl 10 i det direktivet. Våra egna föreskrifter om djurförsök tar numera avstamp i de tre r:en – i översättning: att ersätta, begränsa och förfina djurförsök. Det här ska vara ledstjärnan när man bedriver forskning och annan verksamhet. Därför tycker jag att det är bra att regeringen har bestämt att det ska inrättas ett kompetenscenter för 3R, det vill säga att ersätta, begränsa och förfina djurförsök. Men jag ställer mig frågande till varför man aviserar att ska vara huvudman. har en myndighetsutövande roll. Men om man ska vara huvudman för ett djurförsökscenter ska man på samma gång vara rådgivande. Man ska alltså både kontrollera och ge råd. Vi har annars ett institut i som heter Nationellt centrum för djurvälfärd. Dess uppgift är just att driva på och ge råd för djurskyddsfrågor. Vore det inte då, , bättre att man lade det här 3R-centret för djurförsök under Nationellt centrum för djurvälfärd? Jag undrar också när detta 3R-center ska komma på plats. Min förhoppning när vi röstade om det här i var att det skulle komma på plats . åläggs bara att rapportera tillbaka till regeringen . Det sägs ingenting om när 3R-centret ska inrättas. Det skulle jag vilja veta, . När kommer det att inrättas? Vi vet också att har en väldigt skral budget. Om man inte skjuter till extra medel är jag rädd för att det inte blir något 3R-center alls eller att det blir ett undermåligt center för djurförsök. Det var därför vi i motionerade om mer pengar till detta när frågan var uppe. Det behövs en handlingsplan för att minimera antalet djur i djurförsök. säger att vi har en strikt lagstiftning på det här området, men hur många ansökningar om djurförsök är det egentligen som avslås vid de djurförsöksetiska nämnderna? Långt av alla ansökningar avslås. Därför tycker jag att vi måste driva på mycket mer aktivt från politiskt håll för att minimera antalet djur i djurförsök. 22 Landsbygdsminister (S): Jag håller med om att det är viktigt att vi har en politisk debatt kring de här frågorna och är glad att ställt en interpellation om detta. Djurförsök är en mycket komplicerad fråga som kan innebära att svåra etiska avvägningar behöver göras. undrar varför det här inte skulle finnas på Nationellt centrum för djurvälfärd. , Nationellt centrum för djurvälfärd vid SLU och gjorde en utredning gemensamt och föreslog att det här skulle läggas på . Även Nationellt centrum för djurvälfärd står alltså för den synpunkten. Det har att göra med att detta center kommer att få en förvaltningsmyndighetskaraktär. Därför vill man inte lägga det på ett universitet. Det finns alltså en tydlig motivering från dem som varit med i utredningen. När ska det då komma igång? En utredning ska göras . Jag utgår från att det kommer igång så fort den utredningen är klar – . Jag kan inte se att det ska behöva bli några längre fördröjningar än så. Vad gäller budgeten följer vi riksdagsbeslutet om att detta ska inbegripas i budget. Den ska räcka till. Vi får väl se hur det blir när man belyst frågan i utredningen. 23 (V): Jag tackar för svaren från landsbygdsministern. Jag skulle vilja prata om hur vi ser på djurförsök och hur vi kan verka för att antalet djur i djurförsök minskar. ska vi få ett center för 3R och djurförsök på plats. Ministern sa i sitt interpellationssvar att vi ska arbeta tillsammans för att minska djurförsöken och driva på de här frågorna. Då förstår inte jag varför vi inte skulle kunna ha en handlingsplan för att minska antalet djur i djurförsök. Det vore den logiska förlängningen. En viktig komponent i det här är förstås att målmedvetet satsa på alternativen till djurförsök. Jag kommer inte ihåg på rak arm hur mycket pengar vi anslår till forskning överlag, men det är – man får nog säga miljarder – som vi anslår till olika former av forskningsbidrag. Hur mycket anslår regeringen då till stöd för alternativ till djurförsök? De här proportionerna tycker jag är ganska viktiga. Det handlar om miljarder kronor till forskningen överlag, och det är väldigt viktiga summor. Men det anslås förhållandevis små resurser för att hitta alternativen till djurförsök. Med en handlingsplan för att minimera antalet djur i djurförsök ser jag det som en logisk konsekvens att vi skulle satsa mer pengar på alternativen. Vi skulle också noggrannare kunna följa upp detta, ungefär som vi gör i klimatarbetet, där vi har målsättningar för hur mycket utsläppen ska minska. Då skulle vi också kunna få målsättningar om hur mycket antalet djur i djurförsök ska minska. Jag tycker inte alls, , att det handlar om någon sifferexercis, som du sade i interpellationssvaret. Det här handlar om djur och deras lidande, som vi ska minimera. Med en handlingsplan ingår självklart inte bara antalet djur som används i djurförsök, utan vi måste också se till djurens lidande. Där tror jag finns väldigt mycket att göra för att understödja de djurförsöksetiska nämnderna så att de får bättre resurser att granska de ansökningar som kommer in och kan säga nej till ansökningar som utsätter djur för ett väldigt stort lidande. Som jag sa tidigare handlar det om av alla ansökningar om djurförsök i . Det handlar bara om promille av alla ansökningar som avslås i de djurförsöksetiska nämnderna. Här tror jag finns väldigt mycket att göra. När det gäller var 3R-centret ska ligga någonstans tror jag fortfarande att det är olyckligt om vi lägger det under . tycker jag att det absolut bästa vore om vi hade en separat myndighet för djurskydd. Det hade den tidigare socialdemokratiska regeringen. Med en separat myndighet eller åtminstone en ombudsman för djur, en DjurO, skulle vi få en oberoende part som skulle kunna driva på i de här frågorna. Då skulle 3R-centret kunna sortera därunder. Fram till dess borde det nationella centret för djurvälfärd vara det mest lämpliga. 24 Landsbygdsminister (S): Jag håller med om att det är få ärenden som avslås, 1–. Det finns många olika faktorer till varför det är så. En är att de som bedriver försöken har tagit väldigt stor etisk hänsyn och blir allt bättre . Men det handlar också om att de ansökningar som kommer in förändras innan projektet definitivt beslutats. Det finns många olika faktorer. Om man tittar på enigheten är den oftast väldigt stor. Man är eniga i av besluten. Det finns givetvis de som i vissa fall har avvikande synpunkter. Det finns flera faktorer som påverkar varför det är ett så pass lågt antal som avslås. Finansieringen har varierat väldigt mycket . När det gäller svensk finansiering handlar det om någon enstaka miljon till 15–20 miljoner och 13 miljoner. Sedan har EU satsat väldigt stora pengar på detta. har man satsat , alltså . Det är inte så att man inte har satsat på det. Jag bedömer att det inte är meningsfullt att sätta mål som tar sikte på antal djur i sig. Man måste ta hänsyn till många andra faktorer. Det handlar om tillgängliga resurser för forskning, som ett exempel. Samhällets behov av kunskap för att utveckla läkemedel och behandlingsmetoder är ett annat. utarbetade en handlingsplan för att begränsa försöken. Planen bestod av fyra delar. Det var forskningsstöd inom 3R-området, etisk prövning av djurförsök, informationsföreskrifter och en handlingsplan som består av olika insatser som tillsammans verkade för att begränsa antalet djurförsök. Jag bedömer det som ytterst relevant att man hanterar det på det sättet. 25 (V): Vad gäller ansökningarna om djurförsök talar vi om ungefär 450 000 kaniner, möss, marsvin och hamstrar som utnyttjas i djurförsök . Det är långt av alla ansökningar som avslås. Det är delvis som säger att en del av ansökningarna korrigeras och förfinas lite grann. Man gör ändringar. Det kan jag hålla med om. Man ska också komma ihåg att det bara är forskarna, ansökarna själva, som kan överklaga besluten. De andra ledamöterna i nämnderna kan inte överklaga. Det är inte så att de sju djurförsöksetiska nämnderna som vi har har resurser för att noggrant bereda alla ansökningarna som kommer in. Alltmer pekar på att ansökningarna blir större och alltmer omfattande. Här finns ett väldigt viktigt arbete att göra. Ett 3R-center skulle inte direkt vara ett resurscenter för de sju djurförsöksetiska nämnderna utan ett mer generellt center. Det är ett medskick från min sida att de djurförsöksetiska nämnderna måste få mer resurser och kunna jobba mer idogt. Som jag inledde med att säga i debatten är hur vi behandlar djuren en politisk fråga. Jag är djupt oroad över onsdagens omröstning då de borgerliga partiernas budget gick igenom tillsammans med SD. Vi vet att det kommer att innebära stora neddragningar på välfärdsområdet. Det blir ingen höjd a-kassa, inga miljöinvesteringar och sådant. Det är många sådana saker som uteblir. Men det riskerar också att drabba djuren. Jag ser inte ett enda konkret förslag för hur djuren ska få det bättre i den budgetmotion som har gått igenom. Därför blir detta nu en valfråga. Valet handlar även om djuren. Där finns det tydliga alternativ. Det hoppas jag att alla som lyssnar på den här debatten noterar. 26 Landsbygdsminister (S): Jag håller med att den budget som kammaren har antagit med moderater, centerpartister, folkpartister, kristdemokrater och sverigedemokrater kommer att få konsekvenser på alla områden i samhället, tyvärr. När det gäller prövningen är det förvaltningspraxis som gäller, och man kan pröva detta i centrala djurförsöksetiska nämnden. Praxis kommer att öka när man gör prövningar för att hitta en form för detta. I den interpellation som har ställt påminner han om riksdagsbeslutet som fattades . I detta beslut ställde sig bakom bedömningen att ett för 3R bör inrättas hos . Det var en enig riksdag som hade den synen. Som skäl för detta angavs i propositionen att behovet att utveckla och samordna arbete med 3R-frågor är angeläget och att bör ges i uppdrag att inleda bildandet. Det är den processen vi nu är inne i. Som jag sade tidigare utgår jag från att så fort som det är klart utrett ska det sättas igång. Jag kan inte se annat än att det måste vara igång . Det finns ett stort intresse för dessa frågor. Jag ser med tillförsikt på det. Det är mycket glädjande och lovar gott för framtiden. Jag tackar för en bra debatt. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2014/15:142 om försämringar i tågtrafiken mellan och 27 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att bevara goda möjligheter för arbetspendling på tågsträckan ––. Därutöver ställer hon frågan om jag kommer att verka för att regeringen ska föreslå ett nytt ägardirektiv och ett slopat avkastningskrav för SJ. Jag har full förståelse för att många blir besvikna när tåglinjer läggs ned. SJ startade en direkt tågförbindelse från till via och genom att förlänga ett morgontåg från . Beläggningen trafik är enligt SJ mycket låg, vilket har medfört att SJ inte längre anser sig kunna bedriva trafiken på kommersiell grund. Ansvaret för att tillgodose resenärers behov av arbetspendlande och andra vardagsresor är ett regionalt ansvar. Den nya kollektivtrafiklagen som trädde i kraft ger nya möjligheter för två eller flera regionala kollektivtrafikmyndigheter att i samverkan organisera kollektivtrafik över länsgränser i de fall trafiken är ägnad att tillgodose resenärernas behov av arbetspendlande. Detta ger möjlighet till att upphandla en effektiv kollektivtrafik i form av exempelvis tågtrafik och skapar förutsättningar för arbetspendling även där tågtrafik inte är möjlig att bedriva på rent kommersiell grund. Jag vill vara tydlig med att samarbetsregeringen prioriterar järnvägen. Det görs bland annat genom att stärka järnvägsunderhållet med ytterligare ca i syfte att främja järnvägens robusthet och tågens punktlighet. En väl fungerande järnväg för både gods och persontransporter är en del i regeringens politik för att ska uppnå EU:s lägsta arbetslöshet . En fungerande järnväg förbättrar också förutsättningarna för att miljö- och klimatmål ska nås. De ekonomiska målen för SJ ändrades senast vid årsstämman . Jag har fått besked från det ansvariga statsrådet att det just nu inte finns några planer på att ändra dessa. 28 (V): Jag tackar infrastrukturministern så mycket för svaret. Det råder lite delade meningar om hur viktig denna linje är och hur hög beläggningen är. Vad man tycker är rimligt och inte kanske beror på den nivå som SJ mäter efter när man tittar på beläggningsgraden. De lokala tjänstemännen från kommun har försökt uppmärksamma SJ på att det ofta är full beläggning på de här tågen, särskilt till . Det pekar snarare på behovet av utökade resurser. inrikes transporter står för en tredjedel av våra klimatutsläpp. Vi behöver verkligen agera kraftfullt, och vi har inte råd att minska linjer och ta bort linjer som är viktiga. Det är beklagligt att just vinstjakten hos SJ tvingar dem att lägga ned linjer som används och som är viktiga även ur arbetsmarknadssynpunkt. Forskning visar att arbetsmarknader med under 100 000 arbetsplatser riskerar att på lång sikt bli avfolkningsbygder. För högre yrkesspecialisering krävs större arbetsmarknader för att innehålla alla de kunskaper som en dynamisk region kräver. och har haft bra förbindelser med som har möjliggjort arbetspendling mellan dessa orter och stärkt arbetsmarknaden där. Trots att det finns problem när det gäller utökningen har det funnits ett incitament för att bygga upp arbetsmarknaden i till exempel . De nu beslutade neddragningarna av tågtrafiken riskerar att begränsa utvecklingsmöjligheterna både i och i då det försämrar möjligheten att bo på dessa orter och arbeta i , till exempel. anser att SJ:s vinstuppdrag är bekymmersamt och olyckligt. I stora delar drivs SJ precis som vilket annat vinstdrivande företag som helst, trots att det borde vara samhällsnyttan som är meningen. Vi har ett problem med arbetslöshet i dessa bygder och talar om att vi vill värna människors arbeten. blir det som att den ena handen inte vet vad den andra gör när vi drar in denna viktiga linje som kan bidra just till arbetsmöjligheter. Det avkastningskrav som SJ har missgynnar i detta fall den regionala utvecklingen eftersom SJ tvingas prioritera bort lågtrafikerade sträckor. Det motverkar också arbetet för att minska klimatpåverkan och stimulera järnvägens samhällsnytta. Vinsten bör rimligen investeras i verksamheten, och lönsamhetskravet bör beakta den samhällsekonomiska långsiktiga vinsten i hela landet. Det kommer allt fler rapporter om att ojämlikhet skadar ett lands ekonomi. Om man accepterar att ojämlikheten mellan regioner ökar ökas också klyftorna. Jag tror inte att det bygger en långsiktigt stark ekonomi i . Jag tror att om vi bygger hela starkt får vi också en starkare ekonomi därför att vi får minskade klyftor mellan regioner och mellan människor. På det sättet blir det hela stabilare, vi använder våra resurser mer effektivt och så vidare. 29 Statsrådet (S): Jag vill börja med att förtydliga att det interpellationssvar som lästes upp i kammaren var inlämnat före budgethanteringen i , vilket innebär att den satsning på 5 miljarder som aviserades av regeringen i budgetpropositionen inte kommer att bli av. Budgeten innehåller 1,5 miljarder mindre till järnvägsinnehåll eftersom det var den borgerliga budgeten som vann gehör. Därmed är det tydliggjort att interpellationssvaret är lite gammalt i detta avseende. När det gäller sakfrågan i interpellationen vill jag vara tydlig med att vad det handlar om är en avgång som dras in – avgången från . SJ uppger att beläggningen på denna avgång har varit och gör bedömningen att det är orimligt att fortsätta med trafik. Det innebär inte att det inte finns några förbindelser mellan och , utan det finns fortsatt möjligheter att med både länståg och buss transportera sig från till och där byta till det tåg som fortfarande går mellan och .