prot · H10966 · 2014-02-06 00:00:00 — Det rör inte såddfinansiering eller satsning på företag. Det är ett rättighetsstöd, en möjlighet för vissa kommuner att ge investeringsstöd, stöd vid till exempel etableringar och investeringar. Det rör även ersättning för merkostnader. är inför den kommande programperioden mycket strikt. Man säger exempelvis att ett stödområde A, som vi har i , måste hänga samman. Vi kan tyvärr inte som under nuvarande period ha en del i och andra delar i . Det har gjort att vi fått se över detta och presentera ett annat förslag. 88 (S): Än en gång blir vi som har ett slags Norrlandsförhållande ganska långt söderut i drabbade av att det ser lika eländigt ut hos oss som det kan göra på andra håll, men vi är inte berättigade till stöd. Jag vill gärna se någon form av reaktion på det. Kan man inte rätta till den situationen tycker jag att man skulle leva upp till det andra löftet som har givits. Under diskussionerna om de olika fonderna har regeringen och regeringens representanter framställt det så att för varje krona som vi kan spara, som vi inte behöver skicka till EU utan behåller, kan vi själva besluta om hur vi använder dem i . Jag skulle i ett sådant här läge vilja att regeringen intog en sådan hållning att man inom ramen för det svenska systemet kunde täcka upp för bortfallet. 89 Näringsminister (C): Som mycket väl vet är det en oerhört komplicerad fråga, inte enbart hur strukturfonderna ser ut utan också hur det ska fördelas inom landet. vet också att jag som näringsminister hårt drivit kravet på att väga in gleshetskriteriet i fördelningen mellan olika EU-länder så att ska få en större del av EU-kakan, vilket vi också har fått. När vi nu kommer till ett av stöden, det vill säga möjligheten att ge investeringsstöd, är det ett krav att området ska hänga samman. Då har vi tittat på området. Några kommuner har tillförts stödområde A och B, och några kommuner har tyvärr fallit bort. Vi ska komma ihåg att den möjlighet som funnits att ge investeringsstöd och företagsstöd inte har nyttjats i någon stor utsträckning i de kommuner som ligger i . Jag kommer själv från , och vi tittar nu på möjligheten att kompensera bortfallet genom andra delar i Regionalfonden och kommer att återkomma till det . 90 (C): Jag har en fråga till finansminister . har vi haft en ganska trevlig debatt om hur mycket resurserna till välfärden har ökat med alliansregeringen. Trots eller snarare tack vare relativt stora skattesänkningar har vi år för år sett att resurserna till skola, vård och omsorg ökat. Det är inte alltid det låter så när man lyssnar på oppositionen, men så är det. Egentligen är det ganska enkelt. Det handlar om att ansvarsfulla skattesänkningar bidrar till att öka tillgång och efterfrågan på arbete, och det ger ökade resurser till den gemensamma välfärden trots lägre skatteuttag i procent räknat. Min fråga till är därför: Vilka tillväxtdrivande och därmed välfärdsskapande skattesänkningar anser du är mest prioriterade? En kort följdfråga skulle vara hur det särskilt kunde inriktas på jobbskaparna, på de små och växande företagen i . 91 Finansminister (M): Det är alldeles riktigt som säger att det är centralt att vi för en politik som skapar förutsättningar för fler i arbete. Ju fler människor som arbetar desto större skatteintäkter har vi. Ju fler företag som vill anställa desto bättre förutsättningar att nå full sysselsättning har vi. De skattesänkningar som haft störst effekt är framför allt jobbskatteavdragen och de förändringar vi gjort av och . Sedan tror jag att det långsiktigt har varit viktigt att vi förbättrat företagsklimatet genom till exempel avskaffad förmögenhetsskatt och arvs- och gåvoskatt. framöver är det statsfinansiella läget utomordentligt begränsat. Vi har inte några stora överskott att se fram emot som kommer, utan i takt med att ekonomin förstärks och behovet av att stimulera avtal ökar kommer vi att behöva återgå till en princip där vi krona för krona finansierar de reformer som ska komma på plats. Därmed tror jag att utrymmet för skattesänkningar är utomordentligt begränsat. 92 TREDJE VICE TALMANNEN: Det fick bli det sista inlägget i dagens frågestund. Vi tackar näringsminister , finansminister , statsråden och samt miljöminister för deras medverkan . Därmed är frågestunden avslutad. 10 § Svar på interpellation 2013/14:258 om försvaret av 93 Försvarsminister (M): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att stärka försvaret av . Genom försvarsbeslutet (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168), som fattades av , avvecklades en rad förband och enheter i Försvarsmaktens grundorganisation på : militärkommando MKG, Gotlandsbrigaden, A 7, luftvärnskår Lv 2 och KA 3. Genom försvarsbeslutet (prop. 2004/05:5 och prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU4 och bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143), som fattades av , avvecklades militärdistriktsstab MDG samt P 18. Därmed försvann de sista enheterna i Försvarsmaktens grundorganisation från , förutom hemvärnsgruppen. En effekt av de nämnda försvarsbesluten var att Försvarsmaktens samlade försvarsplanering upphörde. Med dessa beslut försvann också stora delar av krigsförbandsorganisationen. Kraven på beredskap för stora delar av arméns förband sänktes till upp till . Sedan alliansregeringen tillträdde 2006 har inga förband lagts ned. Regeringens inriktning är att fortsatt reformera försvaret i enlighet med den av antagna propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140, bet. FöU10, rskr. 2008/09:292), i syfte att stärka försvarsförmågan. Reformeringen av Försvarsmakten från ett förrådsställt försvar till ett bemannat och tillgängligt försvar med gripbara militära förband skapar möjligheter att agera med militära medel om det skulle bli nödvändigt. Därmed lämnar vi tidigare lågt satta beredskapskrav där huvuddelen av insatsorganisationen krävde ett till innan den kunde sättas in. Genom reformen ska förbanden kunna användas såväl i och i närområdet som utanför närområdet. Som en följd av den försvarspolitiska inriktningen har Försvarsmakten återupptagit den nationella försvarsplaneringen. ska Försvarsmaktens insatsorganisation vara intagen med krigsplacerad personal och materiel. Försvarsplaneringen utgör grunden för planeringen av rikets försvar och innefattar med naturlighet även försvaret av . Viss tung materiel har även placerats på . Såväl marin- som flygförband har möjligheter att basera på . På finns även väl fungerande hemvärnsförband. Med den nya tillgängliga, rörliga och användbara insatsorganisationen finns goda förutsättningar att öka den militära närvaron på i händelse av en försämrad säkerhetspolitisk situation. I takt med att insatsorganisationen intas ökar också Försvarsmaktens övningsverksamhet. har Försvarsmakten genomfört ett antal stora övningar på och runt . genomfördes övningen Northern bland annat i området på och runt . Därtill övar hemvärnet på regelbundet. Reformeringen av Försvarsmakten ökar försvarsförmåga inklusive förmågan att försvara . 94 (S): Jag tackar för svaret. Vår strävan måste alltid vara att tillsammans med övriga strandstater försöka göra till ett fredens hav. är ett mycket frekventerat hav. rör sig ungefär 2 000 fartyg på . Det handlar om av världens containertransporter. som vi ser den här typen av verksamhet kan vi konstatera att den militära underrättelse- och övningsverksamheten i ökat . Självfallet är detta kopplat till det ryska förmågelyftet, som kommer att falla ut i sin fulla bredd 2020–2025. Detta påverkar situationen. Den ryska politiska viljan att förnya materiel och förbättra förbandskapacitet är tydlig. Närvaron av militär kapacitet och förmåga i vårt närområde ökar. I Försvarsberedningens första rapport konstaterar vi att detta påverkar vår och våra grannländers säkerhetsmiljö. Det påverkar alltså den militära balansen. är ett strategiskt område för . I händelse av ett mer tillspetsat läge i kommer det att bli än mer tydligt. Vad som sker på är avgörande för förmågan att hålla sjö- och luftvägarna öppna i ett sådant läge. Vår nära koppling till de baltiska länderna och gör att vi från svensk sida i en sådan situation har ett viktigt ansvar att leva upp till. Vi får då inte ha agerat eller agera som att det finns ett säkerhetspolitiskt vakuum. Vi behöver för defensiva syften. Det måste tillhöra normalbilden i detta nya läge att har en tydligare och mer markerad militär närvaro på än vad som är fallet . Det skapar en annan typ av stabilitet och signalverkan till både vår egen befolkning och omvärlden än om strategin är att vidta alla nödvändiga åtgärder i ett starkt ökat spänningsläge. Vi vet då inte hurdan situationen är, vad som är möjligt att göra och om vi kan göra det hela. Vi förordar alltså en ökad militär närvaro på . Där är kvalificerat luftvärn mycket viktigt. Kustmålsrobotar är en annan viktig komponent. Markförband, ett förstärkt hemvärn och frekvent basering av flyg- och markstridskrafter kan vara stommen. Det här kan organiseras på olika sätt. Det behöver inte ske i form av att man bygger nya stora anläggningar. Man kan ha olika typer av system, och Försvarsmakten bör kunna ha synpunkter på hur det skulle kunna organiseras. Men för att bidra till en långsiktig stabilitet och för att det här ska tillhöra normalbilden i ett nytt och förändrat läge anser vi att den här typen av åtgärder bör vidtas i fredstid. Att vidta den här typen av åtgärder är bara en del i ett stort pussel som ska bidra till fred och säkerhet. Det handlar om att jobba med ett brett säkerhetsbegrepp, där samverkan mellan länderna i form av handel, turism och utbyte av olika slag är en del. Diplomati är ett annat exempel. Men det finns också en hård kärna där det måste finnas en militär förmåga. Denna måste organiseras på ett sådant sätt att den tillhör normalbilden och kan användas på ett relevant sätt om man hamnar i den typen av situation. Men det kan också handla om att man bygger tröskeleffekter. Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att stärka försvaret av ? 95 Försvarsminister (M): har vid ett flertal tillfällen återkommit till sin oro för försvaret av och utvecklingen i . Jag håller med om att kan ha en viktig betydelse om en konflikt skulle utspelas i . kan jag konstatera att präglas av stabilitet. Vi ska komma ihåg att det bara är de baltiska länderna blev medlemmar i . Jag kan också konstatera att Försvarsberedningen, där är en av ledamöterna, gör motsvarande bedömning i den säkerhetspolitiska rapporten i en globaliserad värld, nämligen att och sammantaget präglas av stabilitet, dialog och samarbete. Försvarsberedningen gjorde en liknande bedömning för i det som var grunden för den försvarspolitiska inriktningspropositionen 2009. I beredningen konstateras också att ett enskilt militärt väpnat angrepp mot är fortsatt osannolikt . Visst håller också med om den bedömningen? Jag har nämligen inte sett någon avvikande mening när det gäller den beskrivningen. Just nu pågår en omfattande försvarsreform med syfte att stärka försvarets förmåga. Försvarsmaktens övningsverksamhet ökar, vilket jag också nämnde i svaret. Det inkluderar området på och kring . Det betyder att det är militär närvaro. Övningen Northern , som genomfördes i farvattnen runt , inkluderade över 3 000 personer och 35 fartyg från 14 länder. Försvarsmakten gör självklart också egna övningar på , runt och över . Jag skulle vilja säga att den nya insatsorganisationen med kvalificerade system som våra JAS-divisioner, korvettdivisioner, u-båtssystemet och tillförsel av de medeltunga helikoptersystemen skapar goda förutsättningar för att kunna verka med både sensorer och vapenplattformar på, över och runt ön. Detta är sammantaget ett resultat av att vi har kunnat höja försvarsanslagen, och det är ett resultat av alliansregeringens ansvarsfulla ekonomiska politik. Det är inte med kaserner eller stabsbyggnader som man bygger försvarsförmåga. Det gör man genom att ha väl övade och väl utrustade förband som kan användas i , i vårt närområde och längre bort om så behövs. Det är på det sättet vi stärker vår försvarsförmåga. 96 (S): Försvarsberedningen konstaterar att man ser den militära förmågeökningen i , man ser den ökade övningsverksamheten och man ser den ökade underrättelseverksamheten. Man konstaterar att det påverkar vår säkerhetsmiljö, och man konstaterar att osäkerheten om framtiden har ökat. Men man säger också att det är stabilitet som läget ser ut just . valde alltså att bara presentera den ena sidan av vad Försvarsberedningen konstaterar. Jag talar om ett läge som jag hoppas aldrig ska inträffa, och jag talar inte om att bygga kaserner och staber. Jag talar om att bygga en kapacitet som ska finnas om den behövs, framför allt i form av luftvärn och kustmålsrobot. Det är nödvändigt för att klara öppna sjövägar och öppna luftvägar om ett givet läge uppstår. Det är viktigt för de baltiska länderna, och det är viktigt för . Det är kanske bättre att ha baserat och skapat en normalbild när det är stabilitet, när det råder fred, än att börja göra alla omdisponeringarna i skarpt läge. Då vet man inte om man når fram och vilka premisser som gäller eller om det till och med uppfattas som en eskalering i ett sådant sammanhang. Det är fråga om vilken syn man har på vad den rimligaste strategin är. Beslutet om JAS var ett beslut som var direkt relaterat till – i alla fall i de samtal som jag har som grund för att delta i beslutet och vara aktiv i att driva det – att det sker en uppgradering av det ryska flygvapnet med bland annat ett system som heter PAK-FA. Vi måste med andra ord ha ett relevant flygvapen som står sig i den nya miljön. Korvetterna är också något som förmodligen grundas i att man vill ha ett modernare system som kan stå sig i ett sådant läge som vi nu upplever. Vi har tagit vissa konsekvenser när det gäller det nya läget, men detta gäller att ta ytterligare konsekvenser. Det är därför som frågan om luftvärn, kustmålsrobot och liknande på är viktig. Jag säger, och är öppen för, att man kan ha flexibla organisationer. Jag är öppen för att diskutera hur det kan utformas, men i grunden krävs ökad nivå av militär närvaro utan att koncentrera sig på en debatt om kasernbyggnader och stabsbyggnader. Det är nämligen inte detsamma som militär förmåga och försvarsförmåga. Vi anser också att det skulle vara en bra signal till vår nära omvärld. Det skulle vara bra i förhållande till de baltiska länderna, och det skulle vara bra i förhållande till . Vår uppfattning är också att det skulle bidra till ökad långsiktig stabilitet. Jag kan egentligen inte se varför vi ska behöva ha en vattendelare kring synen på hur vi hanterar . Man skulle med enkelhet kunna säga att det har skett mycket under , och det gör att vi delvis är inne i ett nytt läge. Vår bedömning är att det kommer att ske än mer fram till intervallet 2020–2025. Då bör vi också dra vissa slutsatser om vilka konsekvenser det får för oss och hur vi ska förhålla oss till det i vår struktur och vår försvarsplanering. Därför för vi upp just till debatt. Vi kommer också att driva det i Försvarsberedningens arbete, där jag redan har gjort en sådan markering. Återigen, är ministern beredd att vidta några åtgärder eller ställa sig bakom någonting som flyttar fram positionerna när det gäller ? 97 Försvarsminister (M): Jag skulle vilja gå tillbaka lite i tiden och påminna om att det vi nu delvis kan se är ett resultat av socialdemokratisk politik. Socialdemokraternas meritlista – om jag får använda det uttrycket – när det gäller försvaret och försvar av imponerar inte. Gotlandsbrigaden, , luftvärnskår, och lades alla ned under den socialdemokratiska regeringen. Det var bara en bråkdel av de ca 60 förband och enheter som Socialdemokraterna lade ned vid makten. Det som och nu kommer med handlar kanske om att sent ska syndaren vakna. är vi på väg mot att kunna återta vår försvarsförmåga. av nedläggningar, av besparingar och krympande försvarsanslag under den socialdemokratiska regeringen har det nu vänt för försvaret. Vi kan nämligen se hur försvarsplaneringen börjar ta form, vi kan se hur övningsverksamheten ökar och vi kan se hur kvaliteten på förbanden ökar med professionella och erfarna soldater och sjömän. tillför regeringen också nya pengar till försvaret för att hålla tempot uppe i försvarsreformen. Den syftar just till att stärka vår försvarsförmåga. Med tillgängliga och rörliga förband som är bemannade med erfaren personal och utrustade med modernt materiel kan Försvarsmakten genomföra insatser, inte minst över och på . Jag ser att Försvarsmakten kommer att ha god förmåga att kunna bygga upp det. Vi vet också att vi har ett arbete i Försvarsberedningen som handlar om att se över vad som ska gälla och framöver. Jag hoppas att vi ska kunna komma överens där, men jag bekymrad över hur Socialdemokraterna ska få ihop det pengamässigt. Socialdemokraterna lägger inte mer pengar än vad alliansregeringen gör. Att göra den typen av förstärkningar som talar ganska yvigt och vitt och brett om kostar pengar. Hur mycket pengar det kostar beror naturligtvis på vad man gör. Det som oroar mig är, om det skulle bli aktuellt, hur Socialdemokraterna ska komma överens med och i det här fallet. Förra valet gick ni till val på att skära ned på försvaret med . Hur ser det ut nu? Det oroar nämligen mig betydligt mer just . Det som inte oroar mig är Försvarsmaktens förmåga att kunna verka på och över . 98 (S): Jag tror inte att ministern är ett dugg oroad över de sakerna som räknades upp, inte ett spår. Ministern vet att vi är beredda att göra upp i Försvarsberedningen, och vi är också beredda att diskutera konsekvenserna av det ekonomiskt. Först måste vi dock se till att komma överens och komma någonvart. Jag blev lite besviken på det sista inlägget. Jag försökte nämligen föra en debatt om framtid och om hur vi ska se på det strategiskt. Jag förde fram frågan om hur man ska göra i ett givet läge. Är det bättre att vara positionerad på innan – med luftvärn och med kustmålsrobot och med något högre militär nivå – än att försöka att flytta dit det hela i ett givet läge? Då kontrollerar vi inte situationen. Vi är inte helt herrar i huset, utan det är andra omvärldsfaktorer som gäller. Jag försökte få svar på det, men då fick jag någon sorts historisk exposé över en massa nedläggningar som har skett. Men om jag ska vara i samma härad kan jag fråga: Varför återupprättar ni inte alltihop det här och investerar i alla gamla staber och byggnader? Lös det då! Det är enkelt. Den typen av pajkastning tycker jag inte ger så särskilt mycket. Sedan tycker jag att man ska akta sig för att gå för djupt in på skönmålning av tillståndet inom svensk försvarsmakt. Jag skulle kunna ta upp många exempel om både det ena och det andra som behöver åtgärdas. När det gäller att syndaren ska vakna känner jag mig varken som det ena eller det andra. Jag försöker att se framåt och beskriva den verklighet som vi lever i och som utvecklas. Rysk militär förmågeökning påverkar vår säkerhetsmiljö, och det har vi sagt i Försvarsberedningens rapport. Det används samma ordval i den finska vitboken. Där gör och en gemensam analys. Om omvärlden förändras måste man militärstrategiskt kanske göra vissa förändringar i synen på hur det här hanteras. Då kvarstår min fråga som jag hoppas att ministern kan utveckla: Är man beredd att ta några initiativ över huvud taget när det gäller ? 99 Försvarsminister (M): För mig gäller det att få ihop de olika bilder som förmedlar. Vi är överens om att området kring är stabilt. Vi är också överens om att ökar sin övningsverksamhet och sin förmåga. Syftet med det försvar som vi nu bygger upp är ju att tidigt kunna förflytta förband, kunna vara flexibla och ha ett system som gör att vi har försvaret som en tröskeleffekt och också – beroende på hur läget ser ut och även om det osannolika skulle inträffa – vara beredda och ha en hög beredskap. Det är därför som vi nu stärker vår försvarsförmåga. Jag tror inte på kaserner och betong. Däremot tror jag på flexibla förband som har en hög rörlighet, och det är ju precis det som vi nu bygger upp. Men låt oss fortsätta den diskussionen i Försvarsberedningen. Vad drar man för slutsatser av den moderna utvecklingen just , och vad får det för konsekvenser för säkerhetspolitiska läge? När det gäller det som vi bygger upp ser jag inte någon motsättning mellan det nationella och det internationella. Jag ser inte heller någon motsättning i att använda hela insatsorganisationen där den bäst behövs, inklusive att kunna vara på , om så behövs. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: Propositioner 2013/14:76 Förändrad trängselskatt och infrastruktursatsningar i /14:80 Gymnasial lärlingsanställning EU-dokument KOM(2014) 20 Förslag till och rådets beslut om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem och om ändring av direktiv /87/EG KOM(2014) 28 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 715/2007 och (EG) nr 595/2009 vad gäller minskning av förorenande utsläpp från vägfordon Motioner med anledning av prop. 2013/14:68 Förstärkt tillträdesförbud vid idrottsarrangemang 2013/14:Ju8 av m.fl. (V) 2013/14:Ju9 av m.fl. (S) 2013/14:Ju10 av m.fl. (MP) 12 § Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2013/14:274 Effektiv statsförvaltning av (S) till finansminister (M) 2013/14:275 Nationella minoriteter och av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2013/14:276 i psykvården av (S) till socialminister (KD) 13 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2013/14:394 Trafiken på av (S) till statsrådet (M) 2013/14:395 Underhållet på av (S) till statsrådet (M) 2013/14:396 Kompensation vid expropriation för fastighetsägare och hyresgäster i Malmfälten av (S) till justitieminister (M) 2013/14:397 Modell för kompensation för fastighetsägare och hyresgäster i Malmfälten av (S) till justitieminister (M) 2013/14:398 Kompensation vid expropriation för hyresgäster av (S) till justitieminister (M) 2013/14:399 Skattekontoret i av (S) till finansminister (M) 2013/14:400 Skattekontoret i av (S) till landsbygdsminister (C) 2013/14:401 Signalspaning från ambassader av (MP) till utrikesminister (M) 2013/14:402 Felaktiga antaganden för förnybar energi av (MP) till statsrådet (C) 2013/14:403 Långsiktighet i företagsstödjande verksamheter av (MP) till näringsminister (C) 2013/14:404 gränsskydd av (S) till finansminister (M) 2013/14:405 Nordiskt samarbete av (S) till finansminister (M) 2013/14:406 Automatisk nykterhetskontroll vid färjeterminaler av (S) till statsrådet (M) 14 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 9 § och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.