prot · H20937 · 2014-12-12 00:00:00 — Jag blir olycklig, herr talman, när jag hör att Socialdemokraterna och och även de andra i den socialdemokratiska vänsterregeringen pratar om forna tider. visade en artikel . Hon sade att en person blev utförsäkrad eller inte fick någon sjukpenning trots att personen var under behandling för sin cancer. Vi ändrade detta och tydliggjorde snabbt vad som skulle gälla. Därmed undanröjdes detta hinder. Det var den artikeln skrevs, . Dessutom är det så att det viktigaste för en person som är sjukskriven är att få hjälp, stöd och rehabilitering för att kunna återgå i arbete. Det är nämligen arbetet som medverkar till att vi kan behålla vår välfärd. Det handlar om att fler arbetar. Detta insåg , den tidigare statsministern. Men det är tydligen andra vindar i Socialdemokraterna . Han medverkade till att man tittade över vad som skulle göras med de höga sjukskrivningstalen. Det som föreslogs i den utredning som han fick var att man skulle införa tydliga tidsgränser. Detta verkställde den alliansregering som tog över. Då är vi där vi är , det vill säga att vi medverkar till att vi har tidsgränser där man följer upp personer och inte lämnar dem till att drivas hur långt som helst och vara sjukskrivna hur länge som helst utan hjälp och stöd. Det är den bortre tidsgränsen som den socialistiska vänsterregeringen vill ta bort. Det är ingen annan tidsgräns som man i detta betänkande har föreslagit att man ska ta bort. Det är den bortre tidsgränsen. kan man vara sjukskriven , det vill säga . , , fick vi en ny lagstiftning som sade att man kunde få fortsatt sjukskrivning om det var speciella omständigheter. Det har man tydligen missat från den socialdemokratiska vänsterregeringens sida. Det gör mig fundersam. Vad är det ni socialdemokrater, tillsammans med era regeringskolleger, tänker ändra på i fråga om den bortre tidsgränsen? Tänker ni inte ha något regelverk som talar om vad det är personen ska få bli sjukskriven för? Tänker ni låta det vara ett fritt lopp igen? Ska man kunna vara sjukskriven hur länge som helst utan att någon hjälper, stöder och ger möjligheter till återgång i arbete? Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Tänker ni fortsätta med att 140 personer per dag får sjukersättning? Det var det som gällde när ni satt i regeringen. Jag vill definitivt inte utsätta svenska folket för det. De är värda att få hjälp och stöd när de är sjukskrivna. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslå reservationerna. 19 (S) replik: Jag sade aldrig att den här personen hade cancer, . Hade du varit uppmärksam hade du hört att jag nämnde det i ett helt annat sammanhang. Vi får alltid höra hur många det var som var utförsäkrade. Vi får alltid höra att det är den bortre tidsgränsen som gör att alla människor helt plötsligt blir friska i det här landet. Människor blir utan ersättning. var det 90 418 personer som blivit utförsäkrade. Flera av dem har ingen inkomst alls längre utan är helt hänvisade till att leva på sin mans inkomst. En del har fått göra förtida uttag av pensionen. En del går på försörjningsstöd i kommunerna. Det är inte humant. Det står inte i relation till att man gör mängder av insatser för att människor ska komma tillbaka, inte minst förebyggande insatser på arbetsplatserna. Kom inte dragande med talet om de 140 varje gång! Det är sandlådenivå på det. Det är lite som att säga: Du tog min spade . Det ska du få höra resten av livet. Det är inte det som det handlar om. Det är människor vi pratar om, människor som behöver en chans och en möjlighet att komma tillbaka till arbete. Låt oss diskutera vilka insatser som skulle vara bra för det – inte en administrativ tidsgräns! Skulle inte kunna medverka till det? 20 (C) replik: Visst vill jag medverka till att socialförsäkringen blir bättre. har vi haft en parlamentarisk socialförsäkringsutredning. Den kommer att redovisa sitt slutbetänkande , och där finns det väldigt många bra förslag. Men jag tänker inte stå här och säga hur dessa förslag ser ut, för vi har inte justerat betänkandet . Där finns dock många bra förslag som vi är överens om. Därför blir jag olycklig när jag lyssnar på och , som återigen använder ord som ”stupstocken” och bara tar fram det som har varit negativt med den sjukförsäkring vi har . Vi vet också att oerhört många får hjälp och stöd under de olika tidsgränser som finns i rehabiliteringskedjan. De allra flesta går faktiskt tillbaka till arbetet innan sjukskrivningarna blir långa. Vi är olyckliga för att sjukskrivningarna ökar, och vi ska alla tillsammans försöka hitta utvägar ur det. Men jag blir oerhört fundersam när man fortfarande säger att 90 000 utförsäkras – utan att tala om vad man gör med alla dessa människor för att hjälpa dem tillbaka. Hälften och lite till får möjlighet att komma närmare arbetsmarknaden, även om de inte går tillbaka till ett jobb direkt. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Det är det vi ska prata om, och vi ska givetvis hjälpa alla, för det är nödvändigt. Men det viktigaste är ändå att människor får hjälp att komma tillbaka till arbete, och det medverkar och Arbetsförmedlingen till i allra högsta grad . 21 (S) replik: Låt mig fråga en sak: Skulle man inte kunna ta bort den bortre gränsen men ändå göra allt det goda som står och räknar upp? Varför måste den bortre tidsgränsen vara där för att man ska agera? Det är klart att man kan göra allt det goda ändå. säger själv att vi lyfter upp det negativa. Ja, för det är det vi vill ta bort. Det goda vill vi ha kvar. Vi vill till och med förstärka det. Vill inte medverka till det? 22 (C) replik: Den socialdemokratiska vänsterregeringen vädjar om samarbete, och när det gäller sjukskrivningarna är alla överenskommelser väldigt välkomna. Vi vet att den tidigare socialförsäkringen, som inte hade de här tydliga gränserna, medverkade till att människor inte fick hjälp. Man kunde vara sjukskriven utan att någon hade hört av sig. Tidsgränserna är därför oerhört viktiga för att få en avstämning, och därför vill vi i och Alliansen behålla dem. När det gäller den bortre tidsgränsen vet vi att den för många blev väldigt dikt och strikt. Därför ändrade vi på detta så att man individuellt kunde titta på om det fanns personer som behövde en längre sjukskrivning under särskilda omständigheter. Detta gäller , och därför vet vi att den bortre tidsgränsen inte har blivit så strikt. Den har hjälpt väldigt många fler att få till, precis som de behöver. Då undrar jag, och det har ni inte svarat på från den socialdemokratiska vänsterregeringens sida, om ni inte tänker ha några gränser över huvud taget. Tänker ni återigen låta detta flyta fritt? Det kan i rimlighetens namn inte vara möjligt. Jag tänker göra vad jag kan för att vi ska få en ännu bättre sjukförsäkring än den vi har , för det är svenska folket värt. Där är det många saker vi kan göra bättre, och jag tänker göra vad jag kan. 23 (V) replik: tog i sitt replikskifte med upp myten om hur folk förtidspensionerades i parti och minut . Jag tänker inte fördjupa mig i det, för det är liksom inte riktigt själva grejen. Grejen är den att eftersom det har blivit så svårt att få sjukersättning, vilket ju är den nya benämningen på förtidspension, visar det sig att allt fler med tunga och lågbetalda yrken väljer att ta ut förtida pension därför att de inte orkar jobba fram till . Det har Inspektionen för socialförsäkringen visat i en rapport . Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Skälet till det heter utfall av en striktare sjukförsäkring, och det var därför som Inspektionen för socialförsäkringen ville se vad som händer med de personer som tidigare, i det andra systemet, kanske kunde få sjukersättning fram till pensionen efter att ha slitit ut sig i arbetslivet. får de inte det. Det betyder att de betalar för sitt tuffa arbetsliv och sin slitna kropp genom att ta ut förtida pension, vilket de sedan får betala vid den riktiga pensionen med en betydligt lägre pension. Det tycker inte jag och är rimligt att man ska göra. Jag undrar därför vad , och Alliansen vill göra åt att det här fenomenet breder ut sig. 24 (C) replik: För det första måste vi göra klart att sjukförsäkringen får vi för att vi förlorar arbetsförtjänst när vi är sjuka. Det är oerhört viktigt. För det andra berättade i går Inspektionen för socialförsäkringen, som redogjorde för, för oss från en utredning att man ärver sjukskrivning. Om ens föräldrar har haft en lång sjukskrivning överförs det till barnen. Då har väl vi en skyldighet, , att medverka till att föräldrar kan arbeta så att också barnen får möjligheter till det. Det kan inte vara meningen att har för avsikt att föreslå att man ska få sjukersättning för att man inte kan arbeta. Nog är det väl ändå arbetsgivarens skyldighet att medverka till att arbetsmiljön möjliggör att man kan jobba till pensionsåldern. Från pensionsgruppen har vi också haft samtal med arbetsmarknadens parter och påbörjat detta som ska möjliggöra för personer att kunna jobba ännu längre än till dagens . Vi ska ju inte använda sjukförsäkringen som en arbetsmiljöåtgärd för att arbetsgivarna inte gör vad de kan för att personer ska kunna fortsätta att arbeta. Det kan inte vara avsikt. Jag hoppas verkligen att jag hörde fel, herr talman. 25 (V) replik: Jag vet inte vad hör eller inte hör, men jag förstår att hon inte förstår vad jag pratar om. Det är helt uppenbart. Jag menar självklart inte att arbetsgivarna ska slippa ifrån sitt ansvar för en god arbetsmiljö. Men det vore ju himla bra om det var på det viset att arbetsgivare kunde tala om för mig som arbetstagare att jag inte kan bli sjuk eftersom arbetsmiljön är så bra! måste väl ändå veta att människor kan bli sjuka. Vissa jobb är också tuffare än andra. Jag vet inte om har jobbat inom äldreomsorgen eller annan omsorg, men jag har gjort det en hel del under min period som riksdagsledamot. De här jobben där man har mycket kontakt med andra människor är jättetuffa och sliter både fysiskt och psykiskt. Det kan vi ta ett ansvar för politiskt och se till att man får bättre villkor. Men när folk blir så sjuka att de borde få sjukersättning, borde bli förtidspensionerade, är det i stort sett omöjligt att få det i . Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning vet precis lika väl som jag att det bara är inom där det är svårare att få sjukersättning än vad det är i . Det är naturligtvis inte så att jag och , eller någon annan heller, tycker att vi ska ge folk sjukersättning i parti och minut. Är det rimligt att människor med tuffa jobb och ofta låga löner, som inte orkar jobba därför att de har slitit ut sina kroppar utan väljer att ta ut sin förtida pension, ska ta den ekonomiska smällen själva? Det tycker inte jag. 26 (C) replik: Innan jag kom in i var jag kurator och jobbade inom rehabenheterna på . Jag har jobbat som kurator i hela mitt liv, och jag har sett en hel del av hur människor har det i samhället. Därom råder inga tvivel. Sjukersättningen är till för den som inte kan jobba mer i sitt liv eller framåt. Det är meningen. Man ska inte ha arbetsförmåga. Om man har arbetsförmåga ska man få all den hjälp, herr talman, som över huvud taget går att få så att man kan fortsätta att arbeta. Vi har fakta från så många undersökningar att det bästa för en person ändå är att finnas kvar i ett sammanhang, att känna att man betyder något, det vill säga att man kan vara på arbetet. Det betyder inte att man ska fortsätta med det arbete som är tungt och som man inte kan utföra, utan det betyder att man ska få hjälp och stöd att komma tillbaka till arbetsmarknaden men kanske i ett annat arbete som är lättare, kanske inte på heltid utan på deltid. Vi som politiker är skyldiga varenda människa i detta samhälle att hjälpa dem så mycket vi kan. Det är den sjukförsäkring vi har formulerat , och det är den som vi naturligtvis ska förbättra. Våra myndigheter kan bli ännu bättre på att hjälpa till och stödja. , Arbetsförmedlingen och inte minst sjukvården måste få tydligare ansvar att ge rehabilitering och stöd för att återgå i arbete. Det är det viktigaste, herr talman. 27 (FP): Att vara behövd och bli sedd som en viktig person är grundläggande för alla individer. I livet har vi olika roller – i familjen, bland vännerna, i civilsamhället och inte minst i våra yrkesliv. När någon drabbas av sjukdom som gör att man inte kan vara delaktig i sin roll på arbetet förlorar man en stor del av sin trygghet i livet. Vi drabbas alla av sjukdomar som gör att vi inte klarar av att utföra vårt arbete. För de flesta av oss handlar det om en förkylning, en influensa eller andra åkommor som är snabbt övergående. är vi tillbaka på arbetsplatsen igen. Men tyvärr drabbas en del av oss av allvarligare sjukdomar eller skador som gör att vi kommer att vara frånvarande en betydligt från vårt arbete. är det viktigt att vi har en sjukförsäkring som träder in och som ger oss den ekonomiska trygghet vi behöver. Det är också viktigt att vi har en kontinuerlig uppföljning där man får stöd och rehabilitering för att så fort som möjligt komma tillbaka till arbetet. Arbetsgivaren och har en viktig roll att fylla tillsammans med den försäkrade för att det ska bli så bra som möjligt. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Men bara för att man har en sjukdom innebär det inte att man behöver vara sjukskriven. Men om man har en sjukdom eller skada som gör att man inte kan utföra sitt arbete ska man veta att försäkringen finns där och innebär att man kan vara sjukskriven och få ekonomisk ersättning. Vi vet också att ju längre man är sjukskriven och borta från arbetsmarknaden, desto svårare är det att komma tillbaka till sitt arbete. Därför är det viktigt med dessa rehabiliterande insatser. Det är viktigt med återkommande uppföljningstider, den så kallade rehabiliteringskedjan. Det är för att den enskilde inte ska bli bortglömd utan få möjlighet att återgå i arbete. finns möjligheten att vara sjukskriven på hel- eller deltid. är det till gagn för den enskilde om det finns möjlighet att arbeta . Man har då fortfarande kvar kontakten med arbetsplatsen, och man håller fast vid sina viktiga rutiner. Att gå till jobbet och känna att man behövs och veta att någon frågar efter en är viktigt för att må bra. kunde sjukskrivningen löpa på – i värsta fall – utan att någon tog ansvar och undersökte om det fanns möjlighet till rehabilitering och återgång till arbete. Den bortre tidsgränsen i rehabiliteringskedjan är inte till för att stjälpa utan för att hjälpa. Vi har hört vittnesmål om individer som har varit rädda för att delta i , arbetslivsintroduktionen, därför att de har trott att de ska dit på heltid . Men efteråt har jag träffat många människor som har gått igenom arbetslivsintroduktionen och insett att de tillsammans har kunnat göra en kartläggning av situationen för att veta hur de ska gå vidare. När de väl har genomgått inser de att den var bra. De har fått känna att någon lyssnar, och ofta leder den fram till ett beslut som den enskilde kan känna sig nöjd med. Oavsett om den enskilde blir omförsäkrad i sjukförsäkringen eller har möjlighet att återgå till förvärvsarbete har denne blivit synliggjord. Den enskilde har inte blivit bortglömd och endast en siffra i statistiken. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 28 (V) replik: Varför säger ni nej till en höjning av sjukpenningen med för en arbetslös, ? Tycker ni att de har nog? är sjukpenningen , och vi vill höja den till . Ni säger också nej till höjning av a-kassan, trots att färre får ut av sin lön i ersättning. Ni säger även nej till en höjning av sjuk- och aktivitetsersättningen. I regeringens proposition föreslås mer till människor med låga ersättningar. Varför tycker att det är så bra att de med låg ersättning betalar mer skatt än de som jobbar? 29 (FP) replik: När nuvarande regeringen tillträdde hörde jag finansministern säga att ladorna var tomma. Därför tycker jag att det är intressant när samma regering vid en genomgång av budgeten inte längre har tomma lador. Jag är helt säker på att vi är överens i kammaren att vi skulle vilja höja alla dessa ersättningar, men vi måste se till att vi kommer till ett stabilt läge i ekonomin som gör det möjligt att göra dessa höjningar. Jag tror att kommer att vara på fötter och att vi då har fått fart på ekonomin igen. Jag är trygg i att det kommer att bli så utifrån att det finns en alliansbudget att jobba där vi värnar jobben och möjligheten för människor att ha en inkomst. 30 (V) replik: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning menar alltså att om sjuka och arbetslösa fick mer och om aktivitetsersättningen för de ganska små men utsatta grupperna blev mer skulle det välta ekonomin över ända. Så är naturligtvis inte fallet. De tomma ladorna kan man fylla genom att försöka utjämna de skatteskillnader som och den gamla regeringen genom jobbskatteavdragen ökade på mellan den som jobbar och den som inte jobbar utan får sin inkomst av annat skäl. Om regeringens proposition gick igenom skulle och jag betala mer i skatt på vårt höga arvode. Det skulle ge en del pengar. Det är omfördelning. Det är så skatt fungerar. Jag vet inte om har missat hela idén med vad man använder skatter till. Man kan alltså delvis fylla ladorna med skattepengar. Det är de inkomster som staten har. Vi gräver ju inte guld någonstans. Skulle vara beredd att avstå av arvodet för att vara en av dem som hjälper till och fyller ladan? 31 (FP) replik: Vi har nog lite olika uppfattning om hur arbeten skapas i vårt land. Vi politiker skapar inga arbeten. Vi skapar förutsättningar för att företagare ska kunna skapa arbeten. Det är genom dessa arbeten vi får skatteintäkter i landet och kan ha en fördelning genom skattepolitiken. Vi kommer inte att få in mer skatt om vi inte jobbar mer. Med Alliansens budget kommer vi att fortsätta att se att företagen skapar fler jobb. Det skapar fler förutsättningar för högre skatter, och då kan vi börja diskutera höjningar av dessa bidrag. 32 (KD): Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. Bland det allra viktigaste i livet är att ha ett arbete. Det ger självkänsla och gör att man bidrar, och man blir en del av ett sammanhang. Den kände psykologen har myntat uttrycket kasam, känsla av sammanhang. Att uppleva sig vara del av ett sammanhang och ha en uppgift är livets mening. Därför är det så viktigt att finnas med i arbetslivet. Det förhindrar också många tillfällen till felaktiga beslut. Jag mötte – vi kan kalla henne så – i . Hon berättade att hon hade varit långtidssjukskriven på grund av utmattning. hade hon inte vid ett enda tillfälle hört något från . hade ingen frågat: Skulle du kunna bidra på något sätt? Har du någon arbetsförmåga som du skulle kunna bidra med? kom det aldrig en fråga. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Hennes självkänsla var i botten, men när vi träffades 2008 hade hon fått komma in i en aktivitet på en second hand-butik. Det kan måhända låta enkelt, men för henne var det en fullständig förändring i livet. Hon blev en del av ett sammanhang, och hon hade en uppgift. Hon var glad och tacksam, och hon hade börjat arbeta på sin självkänsla och självsäkerhet. Arbete handlar om att få egenmakt. Det är vad arbetslinjen handlar om. Det är inte bara krav och samhällsekonomisk nytta. Jag tror att alla här inne, och alla andra också, vet och förstår att det är viktigt att ha ett arbete. Därför är det lite obegripligt att man försöker vrida klockan tillbaka. För innebar i alla fall vägen in i arbetslivet en ny positiv situation. Det finns tydliga risker med sjukfrånvaro. Det ger inte bara en ökad risk för följdsjukdomar utan även för social isolering och psykisk ohälsa. Utgångspunkten för sjukförsäkringen är att den ska ge ekonomisk trygghet för den som drabbas av sjukdom eller skada och inte kan försörja sig genom eget arbete. läggs fokus på tidiga och aktiva insatser så att sjukskrivna kan ta sig tillbaka till arbete. Vad hände då under Alliansen och efter sjukförsäkringsreformen 2008? Sjukfrånvaron har gått ned. Den har gått från att vara bland de högsta i världen till att närma sig ett EU-genomsnitt. Antalet personer som har sjukersättning har minskat kraftigt, och de långa sjukskrivningarna har i princip halverats . Tidsgränserna i sjukförsäkringsreformen, som vi har talat mycket om , har bidragit till en sjukskrivningsprocess som präglas av mer aktivitet, tidigare insatser och tydligare regler. och andra aktörer bedöms i större utsträckning bidra till den ökade aktiviteten i sjukskrivningsprocessen. En betydande andel av dem som når den bortre tidsgränsen kommer i arbete eller fortsätter i arbetsmarknadspolitiska insatser. I går hade vi ISF, Inspektionen för socialförsäkringen, på besök i utskottet. Ett uttalande fastnade särskilt hos mig: Rehabiliteringskedjan har ökat återgången till arbete. Nej, allt blev inte bra från början. Det fanns och finns säkert än personer som har farit illa. Men som beskrev åtgärdades 2011 mycket av det som kunde drabba människor. Uppföljningar visar att av dem som lämnat sjukförsäkringen efter 2 ½ års sjukskrivning har gått till arbete. fortsätter i arbetsmarknadspolitiska program hos Arbetsförmedlingen. Det handlar alltså om åtskilliga tusen personer som har gått tillbaka till arbete eller tagit ett steg närmare arbetsmarknaden. Vi kristdemokrater vill ta till vara varje persons arbetsförmåga. Något annat vore ett slöseri på mänskliga och samhälleliga resurser. 33 Socialförsäkringsminister (S): Jag ska börja med att läsa från ett upprop som jag har fått. ”bröts utvecklingen mot ökad jämlikhet, som pågått fram till dess. I stället påbörjades en utveckling med ökande ojämlikhet. De sociala klyftorna i samhället har därefter tillåtits öka kontinuerligt och ökar nu fortare i än i något annat OECD-land … har vi gått från mest jämlika land till en 14:e plats i . Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Andelen fattiga bland arbetslösa, sjuka och förtidspensionärer tredubblades . Allt fler i denna grupp utsatta svenskar riskerar att hamna i relativ fattigdom … har aldrig varit rikare än . De flesta människor har aldrig haft det bättre, men de fattigaste har inte fått det bättre, utan sämre.” Det är ett citat som jag mottog i samband med att diakonerna i överlämnade ett upprop till mig för ungefär två och en halv vecka sedan. Det står också så här: ”Kyrkan är en plats dit människor i nöd vänder sig. Vi diakoner i har sett hur människor, som redan har det svårt och lever på marginalen, har börjat få det allt svårare. Vi har valt att lyfta fram erfarenheter ur vår vardag, för att visa på hur människor faktiskt kan ha det . Vi hoppas att våra politiker tar del av dessa berättelser och gör något åt situationen. För det är ju inte bara diakonerna i som upplever detta, utan många röster har höjts av diakoner runt om i landet.” Det är vi som är dessa politiker som man vänder sig till, och det är vi som har att göra ett vägval. Vad vill vi ha för samhälle, och hur skapar vi trygghet för människor i livets mest utsatta stunder? Vi vill ha ett där vi är en global förebild i vår utveckling, vår jämlikhet, vår jämställdhet och vårt ledarskap, ett land som kännetecknas av alla människors lika värde, självförtroende, solidaritet och tron på att framtiden går att förändra. Med tanke på att regeringens förslag till budget inte gick igenom kan vi , som flera har sagt, konstatera: Det blir ingen höjd sjukpenning för de arbetslösa och ingen höjd sjuk- och aktivitetsersättning, och den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen blir kvar. 90 000 har utförsäkrats . har vi också haft en ökande andel av sjukskrivna i . kommer 13 200 personer att utförsäkras. Det är ett lidande för enskilda. Jag tror att det var här som lyfte fram en artikel och sa att den var . Som socialförsäkringsminister får jag brev med de berättelserna – det är verkligheten.