prot · H109131 · 2014-06-25 00:00:00 — Av Försvarsmaktens plan för övnings- och skjutfält framgår att Göteborgs skärgårdsskjutfält ska vidmakthållas. Generalläkarens ansvar för miljötillsyn framgår av 26 kap. 3 § och miljötillsynsförordningen (2011:13). Vid utövandet av sin tillsynsfunktion är generalläkaren enligt förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten inte underställd överbefälhavaren. Vad gäller frågan om att kärnvapenbestyckad utrustning inte förs in i har med stöd ett förhållningssätt som innebär att regeringen förutsätter att gästande stater vid örlogsbesök följer svensk lag. Eftersom deltar i internationella militära insatser krävs också att Försvarsmaktens förband övar gemensamt med andra staters förband. Samövning med utländska förband är en naturlig del i Försvarsmaktens verksamhet. Den internationella militära övningsverksamhet som bedrivs i genomförs inom ramen för svensk lagstiftning och de miljötillstånd som gäller för respektive skjutfält. Det är förbjudet att medföra kärnvapen på svenskt territorium. 201 (MP): Tack till försvarsministern för svaret! Att behöver ett välfungerande försvar som i görligaste mån förmår att avvärja hot mot vårt land råder det en grundläggande samsyn om över partigränserna i riksdag. Jag tror att det också finns en bred samsyn kring att ett starkt försvar förutsätter en bred folklig förankring så att försvaret upplevs som just vårt gemensamma försvar och inte som en överhetlig aktör som okänsligt kör över medborgare och lokala opinioner. Tyvärr är det precis detta som skett i , där försvaret dramatiskt vill utöka övningsverksamheten utan att ha haft en bra och förtroendefull samrådsprocess med boende och andra berörda. Tvärtom känner sig många just överkörda. I ett inlägg i ställer och , som bor ute på de berörda öarna, ett antal avgörande frågor. De skriver: Därför undrar vi boende i skärgården, utan att få några svar då någon egentlig dialog inte existerar: Varför måste militären öva när sjöfåglarna häckar? Varför öva undervattenssprängning i ett känsligt yngelområde? Varför anlägga en handgranatbana på , i kulturskyddad miljö? Varför skjuta tonvis med bly och koppar ut i havet från land utan att samla in skrotet? Varför måste man öva när bad- och båtturister fyller skärgården? Varför söker man inte en bättre balanserad samvaro mellan försvar, natur och civila verksamheter? Varför anser man att en tätbefolkad skärgård är en rimlig plats för internationella försvarsövningar? Det är precis den här sortens berättigade oro man möter när man träffar boende och näringsidkare i . Och det här handlar verkligen inte om några yrkesdemonstranter eller försvarsfiender. Men det är inte bara de direkt berörda som ställer sig avvisande, utan också kommunstyrelsen i ställer sig negativ till den dramatiska utökning av marin övningsverksamhet som det här handlar om. Detta gäller även Bohusläns Skärgårdsråd, och också , som i en skrivelse slår fast: Vi finner inte att tillräcklig hänsyn tagits till hur många som störs av buller och områdets värde för faunan, friluftsliv och turism. Dessa massiva skjutövningar skulle innebära att bly, ett ton koppar och andra miljöpåverkande ämnen som zink och antimon kommer att släppas ut i en känslig marin miljö vilket ger långsiktigt svåröverskådliga konsekvenser för människor, flora och fauna. Delar du, , synen att ett starkt försvar förutsätter en stark folklig förankring, och delar du i så fall inte också min oro för att Försvarsmakten har hamnat i konflikt med en mycket bred opinion i andra stad? 202 Försvarsminister (M): Försvarsmakten har genomgått en stor förändring och har genom försvarsbesluten , 2000 och 2004 avvecklat över 60 övnings- och skjutfält. Det innebär att en hel del mark har frigjorts, men det innebär också att betydelsen av de återstående skjutövningsfält som finns kvar ökar, liksom den möjliga användningen av dem. Göteborgs skärgårdsskjutfält är ett av endast tre områden i som är anpassade för övningar med amfibie-, markstrids-, hemvärns- och säkerhetsförband i kombination med flyg- och fartygsförband. Skjutfältets geografiska läge ger Försvarsmakten möjlighet att öva skydd och försvar av en av centrala hamnar. Västkustens skärgårds- och havsmiljö ställer krav på särskild kompetens när det gäller väpnad strid i sådan miljö. Skjutfältet är därför mycket viktigt för Försvarsmaktens verksamhet. Ett skjutfält berör många människor. Det kan innebära störningar i form av buller och begränsningar av friluftslivet. Det är bland annat därför vi har en ordning där skjutfälten miljöprövas enligt . Syftet med prövningen är att väga in störningar av olika slag som verksamheten kan orsaka och sedan avväga, i det här fallet, Försvarsmaktens intressen av att få bedriva verksamheten. I en sådan här prövning kan alla parter komma in med sin syn på störningarna och sin syn på hur mycket man skulle vilja använda fältet. Sedan är det prövningsinstansen som ska väga samman de olika intressena och fatta beslut. Eftersom Försvarsmakten enskilt och tillsammans med andra ska kunna verka i , i närområdet och utanför närområdet är det viktigt att öva tillsammans med internationella partner. Samövning med utländska förband är en naturlig del i Försvarsmaktens verksamhet. Det kan ske både i och i andra länder. Det är också genom övningar som vi bygger försvarsförmågan. För mig är det självklart att ska det finnas ett förtroende för det svenska försvaret måste vi ha goda förutsättningar för Försvarsmaktens förband att öva och därmed stärka sin förmåga och därmed också få ett ökat förtroende bland allmänheten. Det är och regeringen som beslutar om insatsorganisationens utformning. Med detta som grund bestämmer Försvarsmakten den närmare utformning av insatsorganisationen som är nödvändig för att uppfylla de krav på operativ militär förmåga som regering och riksdag har beställt. Det är Försvarsmakten som bestämmer var och hur insatsorganisationens förband ska utbildas och övas och vilka övningsanordningar i form av fält och annat som man anser sig behöva. Sedan prövas det utifrån den lagstiftning som vi har. 203 (MP): Tack till statsrådet för svaret! Kommunstyrelsemajoriteten i slår i en skrivelse fast: Det saknas en utredning om alternativ lokalisering av skjutverksamheten som lagen föreskriver. Onekligen är det rätt anmärkningsvärt att Försvarsmakten inte efterlever krav på att undersöka alternativ lokalisering. Jag har träffat sakkunnigt folk, och då även försvarsanställda, som hävdar att inte är den enda möjliga lokaliseringen av dessa skjutövningar. Det handlar här om att utöka antalet årliga övningsdagar från 25 till 115 och antalet skott från 100 000 till 1,3 miljoner, alltså en trettondubbling. Försvaret vill ha rätt att bedriva skjutövningar nästan inne i ett bostadsområde i . Södra skärgården är faktiskt en stadsdel i . Jag undrar om försvarsministern kan nämna någon annan halvmiljonstad i världen där något liknande tillåts. Vi vet alla att säkerhetsföreskrifter, hur rigorösa dessa än är, aldrig kan trolla bort den mänskliga faktorn. Att ge klartecken till omfattande militära skjutövningar i en tätbefolkad miljö riskerar därför att programmera in svåra framtida olyckor. Är du, , verkligen beredd att axla detta ansvar? 204 Försvarsminister (M): Som jag sade i mitt förra inlägg måste Försvarsmakten få öva sina förband för att vi ska kunna ha en god försvarsförmåga. Jag beskrev också att det här området, som kallas skärgårdsskjutfältet, är en av endast tre platser där man kan öva den typ av strid som jag beskrev. För mig är det oerhört viktigt att Försvarsmakten ska kunna öva. Vi vet hur det ser ut i vår omvärld. Vi vet vilka politiska beslut som ligger till grund för den gällande inriktningen för försvarspolitiken via Försvarsmakten: Det är att enskilt och tillsammans med andra försvara och främja vår säkerhet i , i närområdet och utanför närområdet. Detta kräver att Försvarsmakten kan öva och utbilda insatsorganisationens förband i olika delar av landet och tillsammans med andra länder. är inte på något sätt en oviktig del. Här finns en jättestor hamn och ett område där man just kan öva det som jag sade i mitt tidigare inlägg. När det gäller framtiden hänvisar jag till Försvarsberedningens senaste rapport från , Försvaret av – starkare försvar för en osäker tid. Där konstaterar att det råder en ökad osäkerhet i närområde med anledning av agerande i . Försvarsberedningen menar att den enskilt viktigaste delen är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden. För att åstadkomma detta måste övningsverksamheten öka utifrån hur det ser ut . Det är Försvarsberedningens rapport som kommer att ligga till grund för den försvarspolitiska inriktningsproposition som regeringen kommer att lämna till . Jag vill passa på, fru talman, att understryka betydelsen av att Försvarsmakten får genomföra och utöka sin övningsverksamhet. Försvarsmaktens förband består av personal och materiel i en organisation med utvecklad taktik och utvecklade doktriner. Men det är först när förbanden är samövade som de uppnår den effekt och den förmåga som är grunden för den sammanlagda försvarsförmågan. Som jag sade i mitt tidigare inlägg är det Försvarsmakten som råder över sin insatsorganisation, och här måste man se till att myndigheten har tillgång till övningsfält och skjutfält i olika delar av landet med olika typer av terrängförhållanden och naturtyper. När det gäller detta ärende måste jag säga, som jag sade i svaret, att jag varken kan eller får uttala mig i ett enskilt ärende. Men för mig är det helt grundläggande att Försvarsmakten ska kunna öva och utöka sin övningsverksamhet. 205 (MP): Tack, , för svaret! Kommunstyrelsemajoriteten i har i en skrivelse slagit fast: Slutligen så anser vi att försvarsmakten måste förtydliga varför just är nödvändig för internationella militärövningar. Skärgårdar likt våra egna finns endast på ett fåtal platser i världen. Så förhåller det sig ju: Stora skärgårdar är någonting väldigt ovanligt i världen. De finns i , , och ytterligare några regioner men inte i länder där internationella insatser förekommit eller ter sig aktuella inom överskådlig framtid. , och är knappast kända för sina skärgårdar. Jag tycker att det är någonting dunkelt och gåtfullt över att en så speciell topografi som beskrivs som avgörande för internationella marinövningar – så avgörande att grundläggande hänsyn till människor och miljöer måste åsidosättas. Det förtjänar att framhållas att försvaret självt på de så kallade skärgårdsråden har informerat om att endast 20–40 av de ansökta 115 årliga övningsdagarna kommer att vikas till övningar för försvaret av . Avslutningsvis undrar jag: Hur långa långbänkar vill ni egentligen ha i ? Det har ju gått mark- och miljödomstolen överlämnade ärendet för beslut till regeringen. I väntan på det beslutet är det många goda företagsidéer, inte minst inom besöksnäringen i den göteborgska skärgården, som pausar. Helt naturligt lägger sig entreprenörer och investerare i vänteläge så länge den underbara naturmiljön hotas av omvandling till ett bullerinferno med påtagligt förhöjda säkerhetsrisker. Börjar det inte, försvarsministern, bli dags att komma till skott i det här ärendet? 206 Försvarsminister (M): Göteborgs skärgårdsskjutfält behövs för att Försvarsmakten ska kunna öva rörlig strid med en kombination av amfibie-, flyg- och fartygsförband. Området är det enda tillgängliga på för den typen av övningar. Tittar man på budget, , ser man att ni vill skära ned med , och då kommer det inte att bli så mycket pengar över till övningsverksamheten. Jag är helt övertygad om att vi måste utöka den för att nå den förbättrade försvarsförmåga som vi kommer att behöva i en osäkrare värld. Jag kan se att det i värld inte behövs fullt så många övnings- och skjutfält, eftersom det inte kommer att finnas pengar till den typen av övningar. Jag vidhåller att Försvarsmakten behöver utveckla sin övningsverksamhet, och det är därför som vi tillför medel . Där är övningsverksamhet en väldigt viktig del. Det är det som skapar försvarsförmåga, och det är det som skapar en bra verksamhet där vi har större möjlighet att utveckla personalen så att man stannar kvar i Försvarsmakten. Med mindre pengar blir det färre övningar, och då kanske inte ser behovet av övnings- och skjutfält på samma sätt som vi gör. Själva ärendet i sig är under prövning, det bereds i och det kommer att komma ett svar. Överläggningen var härmed avslutad. 35 § Svar på interpellation 2013/14:527 om generalläkarens anhållan om att regeringen klargör tillsynsmyndighetens uppdrag och befogenheter 207 Försvarsminister (M): har frågat miljöministern när miljöministern avser att efterkomma generalläkarens anhållan om att regeringen ska klargöra tillsynsmyndighetens uppdrag och befogenheter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. I 21 § i Försvarsmaktens instruktion – förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten – anges att generalläkaren inom Försvarsmakten ansvarar för tillsynen över miljöskyddet, hälso- och sjukvården med mera samt för offentlig kontroll av djurhälsovården, djursjukvården och djurskyddet. Generalläkaren får meddela interna föreskrifter för Försvarsmakten för efterlevnaden av gällande bestämmelser inom området. I sin tillsyns- och kontrollfunktion är generalläkaren inte underställd överbefälhavaren. Regeringen välkomnar att Försvarsmakten respektive generalläkaren har inkommit med förslag till om förtydliganden vad gäller generalläkarens mandat och författningsstöd. Därefter har funktionen inte varit föremål för någon samlad översyn eller utvärdering. Det finns anledning att pröva om de skäl som ledde till att generalläkarfunktionen inrättades är bärkraftiga. Likaså bör det prövas vilken verksamhet tillsynsfunktionen bör bedriva och ansvara för och om den nuvarande organisatoriska formen inom Försvarsmakten är ändamålsenlig. Vidare finns det anledning att analysera om författningsstödet är ändamålsenligt. Jag planerar därför att tillsätta en utredning för att genomföra en översyn av generalläkarfunktionen. Frågan bereds i . 208 (MP): Tack, statsrådet, för svaret! uppvaktade generalläkaren regeringen med en skrivelse där man anmodade regeringen att förtydliga myndighetens ställning och befogenheter för att få ett mer rättssäkert mandat. I skriftlig kommunikation med påpekar generalläkaren att man visserligen i sin tillsynsverksamhet inte är underställd ÖB men att den organisatoriska placeringen som en enhet under ÖB ändå i praktiken inneburit svårigheter att få tillräckliga personella resurser och att det föreligger ett visst spänningsförhållande mellan Försvarsmaktens försök till styrning och generalläkarens värnande om sin självständighet. Den här sortens diffusa jävsförhållanden – eller bara misstanken om att sådana kan föreligga – undergräver givetvis förtroendet för den svenska rättsstaten. I en skrivelse betitlad En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn konstaterar regeringen själv att rollkonflikter uppstår när en verksamhetsutövare har tillsyn över sig själv. Där påpekas vidare att det är grundläggande att tillsynsorganet har författningsreglerade möjligheter till ingripande och att en otydlig tillsyn innebär risk för att demokratiskt fattade beslut inte genomförs. Det är givetvis bra att försvarsministern planerar att tillsätta en utredning för att genomföra en översyn av generalläkarfunktionen. Men ändå ter det sig aningen gåtfullt att regeringen agerar först nu i mandatperiodens sista skälvande timme. Varför prioriterar ni ned grundläggande rättssäkerhetsfrågor på det här iögonfallande viset? 209 Försvarsminister (M): Generalläkarfunktionen inrättades som sagt för nästan exakt , , i samband med att Försvarsmakten omstrukturerades till en myndighet. När funktionen inrättades avsåg tillsynsansvaret det som jag beskrev i mitt första svar: hälso- och sjukvården, djurhälsovården, djursjukvården och djurskyddet. När infördes utökades och befästes ansvaret avseende tillsynen av miljö- och hälsoskyddet rörande försvarets verksamheter. I förarbetena till konstaterade regeringen att generalläkaren redan utövade tillsyn över Försvarsmaktens verksamheter enligt flera av de författningar som man föreslog skulle sammansmältas i . Regeringen bedömde att försvarets verksamhet är av sådan karaktär och nationell betydelse att det finns skäl att tillsynen utövas på central nivå och ankommer på staten. Regeringen bedömde därmed att tillsynen över försvaret enligt borde ankomma på generalläkaren, som då likställs med en myndighet i tillsynsfrågor. I tillsynsfrågor är generalläkaren alltså inte underställd överbefälhavaren. I skrivelsen En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn redovisade regeringen sin generella syn på tillsyn. Där beskrivs att den offentliga tillsynen är viktig för att säkerställa att de föreskrifter följs som bland annat och regeringen har beslutat. Man slår också fast att tillsyn bör utföras av ett organ som är självständigt från den verksamhet som tillsynen riktas mot. Detta garanterar trovärdigheten i tillsynen. I de fall det finns skäl för att statliga myndigheter eller kommuner ska ansvara för både drift och tillsyn av en verksamhet bör självständigheten garanteras genom en tydlig åtskillnad av ansvaret för drift och tillsyn inom organisationen. När generalläkaren utövar tillsyn och kontroll är funktionen inte underställd överbefälhavaren, och därmed säkerställs självständigheten för tillsynsfunktionen. Generalläkaren har också tjänat som modell för regleringen av annan tillsynsverksamhet, ska man komma ihåg, till exempel när det gäller tillsynen av militär luftfart där flygsäkerhetsinspektören vid Försvarsmakten ska utöva tillsynen över militär luftfart. Men som jag sade inledningsvis: Generalläkarfunktionen inrättades för länge sedan, , och har inte varit föremål för en samlad översyn eller utvärdering . Vi har fått in underlag från Försvarsmakten och generalläkaren om att man vill ha förtydliganden. Därför finns det anledning att göra en översyn av generalläkarfunktionen och utreda frågor som rör en effektiv, rationell tillsyn när det gäller miljö- och hälsoskydd, hälso- och sjukvård med mera inom försvarets område. Frågan bereds i , men jag planerar att tillsätta en utredning . 210 (MP): Tack, statsrådet, för svaret! I svaret på min interpellation sade försvarsministern: Det finns anledning att pröva om de skäl som ledde till att generalläkarfunktionen inrättades är bärkraftiga. Likaså bör det prövas vilken verksamhet tillsynsfunktionen bör bedriva och ansvara för och om den nuvarande organisatoriska formen inom Försvarsmakten är ändamålsenlig. Vidare finns det anledning att analysera om författningsstödet är ändamålsenligt. Det tycker jag är en förutsättningslös och öppen hållning som länder till heder. Onekligen reser försvarsministern ganska stora frågetecken kring hela generalläkarfunktionen som obönhörligen kastar skuggor över det vi debatterade: den planerade utökningen av skjutövningar i . Att miljöprövningsdelegation och mark- och miljödomstolen bejakade utökade skjutövningar vilar ju i inte ringa grad på den miljökonsekvensbeskrivning som generalläkaren genomfört. Om man då inte kan utesluta ett jävsförhållande, om än diffust, mellan generalläkaren och Försvarsmakten tycker jag att hela ärendet om utökade skjutövningar i hamnar i en ny dager. 211 Försvarsminister (M): Jag har i mina tidigare inlägg beskrivit hur generalläkarfunktionen fungerar och det sätt på vilket regeringen har tryggat att funktionen när generalläkaren utövar tillsyn och kontroll inte är underställd överbefälhavaren. Vi har en självständighet för tillsynsfunktionen. Det här har som sagt också använts som modell för annan typ av tillsynsverksamhet. Det gör det inte mindre viktigt att nu se över hur funktionen fungerar utifrån att det har gått sedan man gjorde översynen. Att som nu gör likställa den här diskussionen med den som vi hade i den förra interpellationsdebatten ser jag mer som ett debattknep än som verklig omsorg om att generalläkarfunktionen ska fungera som det är tänkt. Men jag planerar som sagt ändå att tillsätta en utredning för att göra översynen. Både och kommer att få reda på när och hur det kommer att ske. Frågan bereds i . 212 (MP): Tack, statsrådet, för svaret! Det kanske ter sig som ett debattknep, men jag tycker faktiskt att de två interpellationer jag har ställt någonstans hänger ihop logiskt. Jag tycker som sagt också att det är lovvärt att försvarsministern planerar en översyn av generalläkarfunktionen. Men skulle det inte, , te sig motsägelsefullt att ge Försvarsmakten tillstånd till utökade skjutövningar i så länge den planerade utredningen pågår? 213 Försvarsminister (M): vet att jag inte i detalj vare sig kan eller får kommentera det pågående ärendet, som är hos regeringen för beredning. Det kommer att komma ett svar på det. Vi har en ordning för hur den här typen av verksamheter ska prövas och vad som händer när de överklagas. är frågan under beredning i enligt den ordning som vi har bestämt, och det kommer att komma ett besked. Överläggningen var härmed avslutad. 36 § Svar på interpellation 2013/14:534 om synen på stödet till frivilliga försvarsorganisationer 214 Försvarsminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag som försvarsminister är beredd att vidta för att få en överensstämmelse mellan de beslut som är tagna i propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55)och tillämpningen av besluten. I den proposition som interpellanten tar upp finns ett antal villkor formulerade som bör gälla som grundläggande förutsättningar för statliga organisationsbidrag till organisationer inom det civila samhället och andra statliga bidrag av motsvarande karaktär. Förutom sådana generella principer för statens stöd till det civila samhället finns en rad bidragssystem inom olika verksamhetsområden. Regeringen framhåller i propositionen att det måste finnas utrymme för flexibilitet med hänsyn till varje bidragssystems och områdes karaktär. I propositionen Ett användbart försvar uttalade regeringen att myndigheters, kommuners och andra organisationers behov bör vara styrande för de uppdrag som lämnas till frivilliga försvarsorganisationer och att det samlade statliga stödet i ökad utsträckning bör utgå till verksamheter. Med stöd av förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet utbetalar Myndigheten för samhällsskydd och beredskap organisationsstöd och uppdragsersättning till de frivilliga försvarsorganisationerna. Organisationsstödet riktar sig till organisationerna som sådana och ska bland annat bidra till administrativ basverksamhet och verksamhetsutveckling. Uppdragsersättning ges till enskilda projekt som syftar till att främja totalförsvaret. Försvarsmakten fördelar enligt samma förordning medel till organisationerna för utbildningsverksamhet med koppling till det militära försvaret. Utifrån de utvärderingar som MSB och Försvarsmakten gjort bedömer myndigheterna att fördelningsmodellen i allt väsentligt uppfyller kraven på långsiktighet och förutsebarhet för organisationerna. Bedömningen är också att modellen stöder inriktningen för hur medel ska fördelas enligt de ovannämnda propositionerna. Regeringen arbetar med att successivt se över gällande statsbidragsförordningar för att skapa mer enhetliga villkor. En översyn om frivillig försvarsverksamhet kan komma att bli aktuell. Slutligen är jag mån om en tydlighet när det gäller villkoren för statsbidrag och även om att ha goda relationer till de frivilliga försvarsorganisationerna. Jag delar uppfattning om vikten av ett brett engagemang i frågor rörande skydd och säkerhet. 215 (S): Tack, ministern, för svaret! Även om jag inte är helt nöjd är jag ändå glad över att vi delar uppfattning om hur viktigt det är att staten på bästa sätt omhändertar det stora engagemang som finns hos medborgarna när det gäller skydd och säkerhet.