prot · H10995 · 2014-04-03 00:00:00 — pekade på några av de saker som görs och som jag tror är väsentliga. De företag som har kommit till efter RUT-reformer är ofta startade av kvinnor. Inom de så kallade kvinnodominerade yrkena inom vård och omsorg kan det vara betydelsefullt med en sådan reform som lagen om valfrihet eller vårdval som öppnar upp för entreprenörskap som varit stängt. Det är betydelsefullt. Det har tagits initiativ inom för kvinnors företagande. Det går säkert att ha synpunkter på reformerna. En viktig del att lyfta fram är staten som föredöme. Staten är ägare till ett rätt stort antal företag, börsnoterade och onoterade. Det finns säkert en del olika uppfattningar om olika detaljer kring statens ägande och hur man hanterar det. Men låt oss vara tydliga med att staten försöker vara föredöme både när det handlar om hållbarhet, med de hållbarhetskrav som ställs på företagen, och när det gäller representationen i styrelserna. Det är en jämn fördelning hos de statliga aktörerna. Det tycker jag är att gå före. Politiska företrädare för regeringen eller är tydliga med förväntan på samhället i övrigt. Det handlar om hur man verkar där man har beslutskraft, nämligen de statliga företagen. Där är man ett tydligt föredöme i sammanhanget. I mitt anförande tog jag upp förslag angående kärnkraft, vattenkraft och skogspolitik – tre områden man i alla lägen vill trycka ned. Då blir min fråga till : Hur blir det fler jobb i om man avvecklar kärnkraften, minskar vattenkraften och kraftigt minskar skogsproduktionen i ? 117 (MP) replik: Jag tycker att det ändå var ett tydligt svar på min fråga. Man är ganska nöjd inom Alliansen. Det kvinnliga företagandet ska öka inom de traditionellt kvinnodominerade yrkena, och det är fullt tillräckligt. Det är inte den vision som har vad gäller jämställdheten i näringslivet. Jag tycker att det är bra att vi har fått mer jämställdhet i de statliga bolagen vad gäller styrelseposter. Men det har inte slagit igenom i fråga om ledande befattningar i de statliga företagen. Tyvärr kan man säga att trenden i det privata näringslivet inte är att man följer statens exempel. Om jag inte minns fel visar den senaste statistiken en viss backning vad gäller jämställdhet, och det gäller både styrelseposter och ledande befattningar. För att ge Alliansens företrädare ytterligare en möjlighet att svara och kanske lite utveckla sin politik på det här området ställer jag åter frågan: Är det och privatisering inom vård och omsorg som är det enda svaret från Alliansen när det gäller att förbättra jämställdheten i näringslivet? 118 (M) replik: Svaret är naturligtvis nej på fråga. Svaret är inte så enkelt. Hade suttit på en enkel lösning hade han eller andra redan föreslagit det. Frågan är nog väsentligt mer komplex än så. En del av svaret från oss är den typ av reformer som jag nämnt och att staten kan vara ett föredöme. Vi är inte heller nöjda med skillnader i hur mycket personer tjänar, äger och har inflytande. Det är möjligen en strukturell skillnad. Vi är naturligtvis inte nöjda. Det finns ändå någon typ av hopp i samhället i att kvinnor alltmer går högre utbildning och har höga positioner i näringslivet. Långsiktigt ger det hopp. Men vi är inte nöjda, utan vi kommer naturligtvis att fortsätta att jobba med frågan. Avslutningsvis konstaterar jag att jag inte fick svar på mina frågor om skog, vattenkraft och kärnkraft. Men det kan finnas fler debattmöjligheter för och mig. Det här väcker en del frågor inom viktiga områden för – energi och vad det kan betyda för näringslivet. Där är det rätt stora skillnader oss emellan. Jag tror att det är en direkt dålig idé att stänga ned kärnkraften , minska vattenkraften och kraftigt minska skogsproduktionen. 119 (V) replik: är arbetslösheten 8 ½ procent av arbetskraften. låg den på . Då var det utanförskap som ni pratade om från borgerligt håll. hör vi inte ett ord om utanförskap, utan ni framhäver att 200 000 nya jobb har tillkommit. tog upp utbildningen som en grund för företagens möjligheter att utvecklas och få kompetent arbetskraft . Ni har varit vid makten, och utredning efter utredning visar att hela utbildningssystemet har krackelerat. har ni inte lyckats med någonting. Trots alla era reformer har kunskapsklyftorna bara ökat i . Det kan vi även se när det gäller matchningen i företagen när företag söker arbetskraft. av fallen har det blivit misslyckat. Kompetensen finns inte. Det är inte någonting som är unikt , utan så här har det varit som ni har haft makten och kunnat påverka det hela. Ni har inte gjort någonting; det är så det ser ut. När vi för fyra föreslog stora massiva, satsningar på infrastruktur, på järnvägar, fick vi höra: Varifrån tar ni pengarna? Det var ansvarslöst. har ni förslag på nästan på kronan samma nivå som våra förslag för fem . heter det gigantiska framtidsinriktade satsningar. 120 (M) replik: Det är ju ett faktum att långt över 200 000 fler människor går till jobbet en vanlig dag jämfört med tidigare. Men det är också ett faktum att vi har haft en finanskris och en utdragen lågkonjunktur. I ett handelsberoende land som går vi ju såklart inte opåverkade genom en sådan kris. Men trots allt är det alltså fler människor som jobbar i nu jämfört med förut. Det som vi har gjort gemensamt i Alliansen har haft en tydlig effekt på sysselsättningen. Vi kan också se att utanförskapet har minskat i . Vi kan gärna ta en skoldiskussion, och jag tror att det är rätt stora utmaningar som vi har i den svenska skolan. Man kan fråga sig om man inte skulle kunna vända detta . Ja, jättegärna, om det hade gått, men jag tror inte att det är riktigt så enkelt. Tittar vi på senaste kan vi konstatera att de som mättes i den undersökningen 2012 hade gått i den gamla skolan. De hade inte gått i skolan med ny läroplan, nytt betygssystem och liknande. Det här är en stegvis förändring som nog kommer att ta lite tid. Jag önskar att den hade kunnat gå mycket fortare. I tidigare replikskiften var det en diskussion kring detta med servicejobb, besöksnäring och andra viktiga sektorer. Där går ju och till val på en ungdomsskatt. Om vi ser på hemlän, , har det skapats 300 nya jobb – en ökning med . Om jag minns rätt är väl det ungefär fyra gånger fler än antalet anställda vid sågverket hemma i . Det är rätt så betydelsefullt vad som kan komma i en sådan sektor. vill jag avsluta med att ställa en fråga till . har, ungefär som , föreslagit att bortåt av den svenska skogen ska plockas ur produktion. Man ska alltså skapa naturreservat för produktiv skog med – , för att vara exakt. kommer från ett industrilän och vet hur mycket industrin betyder. Vad innebär det för jobbmöjligheter i att ta bort nästan en femtedel av den svenska skogsproduktionen? 121 (V) replik: Jag ska försöka att svara på frågorna. När det gäller skogen föreslår vi som kompensation ett intensivt skogsbruk inom vissa områden. Vi tycker också att ska titta på vilka områden som det handlar om, alltså det som är trakthyggesbruk. På det sättet kan vi öka uttaget av biomassa, som vi är i behov av från energisynpunkt, och vill vi öka uttaget av timmer. Det var svar på den frågan. Den andra frågan handlade om 300 nya servicejobb. Men det gäller inte i utan i . Där är det en väldigt liten del som har ökat. Det är ju inte där, som har sagt, som vi kommer att skapa en internationellt konkurrenskraftig industri där vi ska konkurrera på en global marknad. Det är inte det som är avgörande. Tjänstesektorn växer när ekonomin totalt sett växer. Det är väldigt viktigt att komma ihåg det. , du sade att er energipolitik står på solid grund och är långsiktig. Jag tror att du är ganska ensam – möjligtvis tycker dina kolleger i den borgerliga regeringen så – för om vi går ut och frågar representanter från basindustrin ber de: Se till att det blir långsiktiga spelregler för energipolitiken. Vi kan inte ha det som vi har det . Vi vet ju inte vad som gäller. Vad är det då som gäller? Vi vet inte. Jag vet inte heller det. Om branschen kommer fram till att man om 10–inte har råd att bygga någon kärnkraft, då har vi en väldigt stor energikris som vi inte har några alternativ till. Det är ni skyldiga till. 122 (M) replik: Vad industrin och framför allt också basindustrin är tydlig med är att man inte ska göra som och föreslår, det vill säga snabbavveckla svensk kärnkraft och plocka ut viktig kraft ur systemet. Där är vi tydliga med att det skulle vara dåligt för industrins förutsättningar. Om man tittar på en del av de förändringar som vi har genomfört – borttagande av förmögenhetsskatt, sänkning av fastighetsskatt, införande av expertskatt – är också detta viktiga villkor för många svenska exportföretag och deras förutsättningar i landet. Vi har satsat på utbildning, forskning och infrastruktur, så för mig handlar det mycket om ett paket av åtgärder för att göra till ett attraktivt land. Då vore det nog en dålig idé att avveckla kärnkraft med tanke på det slag som det kan innebära mot viktiga industriföretag. För att komma tillbaka till detta med servicejobb är och kommer vår inriktning framöver att vara att vi genom att satsa på forskning lägger en grund för ny kunskap. Det är klart att vi ska tävla med kunskap och kunskapsinnehåll. Kunskap används i nya produkter och tjänster och för att utveckla företagen. Om man har idén att alla människor behövs, det vill säga att alla har en plats på arbetsmarknaden, måste jobbtillväxten komma brett av både enklare och mer avancerade jobb. Jag tror att det är farligt att peka finger och säga: Nej, vi tycker inte att den typen av jobb är viktiga. Tvärtom måste man se hur man kan skapa en bred jobbtillväxt. Det är därför som vi satsar på forskning och investeringsvillkor för att få de stora företagen att växa till. Vi satsar också på generella villkor för de mindre företagen. Vi vill öppna upp de nya branscher som varit slutna för innovationer och entreprenörskap. Det är också viktigt med ROT- och RUT-reformer samt sänkta skatter för att anställa ungdomar så att de lättare ska kunna komma in på arbetsmarknaden. Där bryter vi tydligt mot bland annat , som likt Socialdemokraterna vill ha en särskild ungdomsskatt som skulle göra det svårare för unga människor att komma in på arbetsmarknaden. 123 (FP): Jag tycker att inledningen i betänkandet på ett bra sätt sammanfattar vad närings- och företagspolitik egentligen innebär, nämligen att skapa goda villkor för företag, företagsutveckling, främjande av entreprenörskap, arbete för att stärka innovationskraft och för att förenkla för företag samt turistfrämjande insatser. Målet för näringspolitiken är ju att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag och fortsätta bygga landets välfärd. För mig och – och för hela Alliansen såklart – handlar företagande både om att skapa välstånd för den enskilda människan och samhället som helhet och om att människor får möjlighet att förverkliga sina egna drömmar, forma sina liv och skapa sin egen försörjning. har drivit denna politik alltsedan dagar och hans tankar om företagande som de välståndsbildande krafterna. Det är sant även . När företagen utvecklar och säljer sin produkt bygger man starkt. Det är denna koppling mellan arbete, företagsamhet och välfärd som måste synliggöras och hedras. Det är därför arbetslinjen också är välfärdslinjen. Alliansregeringens företagspolitik har gjort att står starkt som företags- och företagarnation, trots en historisk lågkonjunktur. är bland de starkaste länderna i EU när det gäller konkurrenskraft. Detta beror på att är särskilt starkt inom innovationsområdet, forskning och utveckling, tillgång till kapital samt effektiviteten i offentlig sektor. Detta visar att vår politik för ett starkare näringsliv faktiskt har burit frukt. Under alliansregeringen har anslagen till forskning ökat med . I årets budget satsas det ytterligare på att förbättra konkurrenskraften så att företag kan och vill växa och anställa fler. Investeringar i små företag görs lönsamma genom investeraravdraget, medan FoU-avdraget stärker möjligheterna till investeringar i forskning och utveckling. Sänkningen av bolagsskatten vid det underlättar för fler och växande företag, som internationella konkurrenskraft stärks. Den stärkta satsningen på lägre arbetsgivaravgifter för unga gör det lättare för många att kunna bidra och bli anställda just i övergången till vuxenlivet. Stora ansträngningar görs också för att skapa färre och enklare regler för företagande. budget fanns det ytterligare åtgärder. Inom ramen för det kommande regionalfondsprogrammet kommer det att inrättas två nya riskkapitalfonder – en fond med syfte att investera i nya och befintliga privata riskkapitalfonder och dessutom en grön investeringsfond med inriktning på energi- och miljöteknik. Regelförenklingsarbetet stärks genom en rad insatser. För att påskynda och möjliggöra arbetet med att förenkla och minska företagens uppgiftslämnande satsar regeringen faktiskt på framtagandet av ett uppgiftslämnarregister. Det innebär att företag ska kunna lämna de flesta uppgifter som myndigheterna kräver in och till ett ställe. Reformen om en frivillig revision utvärderas för att se om revisionsplikten bör slopas även för fler företag. Dessutom tillkommer 16 miljarder –2020 i EU:s regionalfondsprogram med ännu större fokus på jobb och företag . Tre fjärdedelar, 12 miljarder, kommer att riktas till innovationer, öka konkurrenskraften hos små och medelstora företag samt främja olika former av miljöteknik. satsas i landsbygdsprogrammet för bredbandsutbyggnad och stöd till lokal service. Pengarna fördelas 2014–2020. De första 400 miljonerna skjuts till genom en satsning i vårbudgeten. I fråga om infrastruktur, herr talman, har regeringen tillsammans med regionen i och kringliggande kommuner presenterat att man gör en storsatsning på utbyggnaden av – äntligen, säger många av oss. Totalt satsas 4 miljarder för att bygga ut E20. Regionen och kommunerna bidrar med 1,35 miljarder för att möjliggöra två-plus-två-standard hela sträckan. Satsningen innebär att hela E20 genom kommer att bli mötesseparerad. Det är en mycket viktig satsning för till exempel hamnen i och därmed hela . Regeringen har tillsatt en utredning gällande generationsväxling i företagen, någonting som har varit ett problem . Den kommer att se över beskattningen vid avyttringen av kvalificerade andelar vid ägarskiften. Detta är mycket bra, eftersom vi vet att just generationsväxlingen inom framför allt mindre företag har varit besvärlig, inte minst skattemässigt. Förslag från utredaren är att vänta . Jag nämnde tidigare den satsning på forskning som regeringen har gjort. De två forsknings- och innovationspropositioner som alliansregeringen lagt fram har lett till kraftigt ökade anslag för forskning och innovation. I den proposition som lades fram , , görs riktade satsningar inom några områden av särskild betydelse för näringslivet: gruv-, mineral- och stålforskning samt forskning om skogsråvara och biomassa. Regeringen utvecklar också pågående innovationsprogram, som tillsammans med näringslivet ska öka nyttiggörandet av forskningsresultat genom det nya programmet Strategiska innovationsområden. Som vi hörde här tidigare, herr talman, lägger regeringen också fram förslag om lättnader för företagens sjuklöneansvar, där man i fortsättningen ska ta hänsyn till att sjukfrånvaron ser olika ut bland olika stora arbetsgivare. Dessutom ska försäkringen träda in snabbare för små arbetsgivare och kan ge ersättning med . Ersättning ges från början av sjuklöneperioden för att underlätta även för korta men frekventa perioder av sjukfrånvaro, det vill säga ingen karensperiod. Utbetalningar från systemet ska dessutom ske automatiskt. Jag tror att detta kommer att vara mycket positivt för våra företagare. ska jag säga några ord om en av våra viktiga nya näringsgrenar, det vill säga turismen. har slagit rekord i utländska besökares konsumtion i . Sammantaget har klättrat till en fin 19:e plats i världen när det gäller intäkter från internationell turism. Detta är glädjande siffror och visar på ett målmedvetet arbete för att utveckla mogna turistdestinationer runt om i landet. Visit har tagit fram en nationell strategi tillsammans med branschen. I den strategin ingår målet att 2020 ska turismen omsätta 500 miljarder och att ska kunna erbjuda 35 exportmogna destinationer. Ett samarbete har också startat mellan turismnäringen och idrotten för att få fler internationella idrottsevenemang till . Go Team , säger jag. Jag yrkar bifall till – jag menar till förslaget i betänkandet – och avslag på motionerna. 124 (S) replik: talar mycket om enklare regler för företagen och det nya förslaget vad gäller högkostnadsskyddet för småföretagare. Jag kan ändå inte låta bli att undra, och hoppas på att få svar när jag ställer min fråga: Kommer det att bli enklare för företagen när det införs ett regelverk som har fem olika grupper? Kommer det att bli enklare för företagen att veta vilken grupp man tillhör då? Kan det finnas några inlåsningseffekter när det kopplas samman med vilken omsättning man har i företaget i förhållande till att man vill växa? Det är inte utan att jag funderar en hel del över det. Det vi säger är att vi vill ta bort den andra sjuklöneveckan för alla företag, oavsett vilken storlek företaget har. Vi tror att det gynnar fler företag. Sedan pratar om generationsväxling. Det är någonting som det egentligen är väldigt bråttom med, för många företag ägs av personer som känner att de gärna skulle vilja lämna över på grund av sin ålder. Då har alliansregeringen tillsatt en utredning, som ska vara klar . Det hinner ju hända massor med saker på . Är det inte lite märkligt att man inte i stället lägger fram förslag på hur generationsväxling kan genomföras? Jag har en särskild fråga som handlar om betaltider för företag. Vi har från gjort ett tillkännagivande om införande av 30 dagars betaltid, och det har fortfarande inte levererats. Hur blir det? 125 (FP) replik: Detta med regelförenklingar, som först frågade om, är ett viktigt område. Det vet vi . Jag vet också att tidigare, socialdemokratiska regeringar har kämpat med frågan utan att lyckas, och det har havererat ett antal gånger . Det säger jag inte för att vara dum utan för att visa på att det är ett svårt område. Vi vet alla att det är det. Jag tycker att det är väldigt bra att regeringen anslår medel för att vi ska kunna komma till rätta med regelbördan. Det är bra att permanentas i sin verksamhet så att det inte bara blir av tillfällig karaktär. Det tror jag är viktigt. Sedan gäller det såklart att se: Vad gör ? Ja, man tittar inte bara på befintliga regler och lagar som finns som kan vara svåra för företagen, utan man är också proaktiv och tittar på vad som gäller innan lagar och regler tillkommer. Det har varit till stor hjälp och nytta för just detta arbete. Jag tror att man har hittat en bra modell för att äntligen komma någonstans med detta arbete, för vi ska erkänna att det är ett svårt arbete. Det tar tid, och än vad någon kan föreställa sig. Man är lite ödmjuk just i detta och säger att det tar tid. Vad gäller sjuklönesystemet är det en nyhet som regeringen har kommit med. Jag tror att vi måste se tiden an för att se vad det innebär i detalj. Men om tror att företagare skulle ha problem med att veta vilken kategori man tillhör underskattar hon företagare. Jag tror att man snabbt vet vilken kategori man befinner sig i och kommer att ha stor nytta av detta. Vi börjar från , precis efter karensdagarna, medan ni vill underlätta först . Det kommer att bli stor skillnad för företagen framöver, vilket är mycket positivt. 126 (S) replik: Jag underskattar inte alls våra företag i – tvärtom. Det är just dem som vi värnar om. När jag tar del av förslaget ser jag att företagen ska delas i in klass 1, klass 2, klass 3, klass 4 och klass 5. Det är klart att man som företagare kommer att fundera på vilken klass man tillhör i förhållande till hur systemet ska utföras. Jag kan inte låta bli att känna en viss oro för att det kommer att bli krångligare regler för småföretagen. Sedan vill jag komma tillbaka till vårt tillkännagivande här i kammaren om kortare betaltider för företagare där vi föreslår . Det är vi gjorde det tillkännagivandet, och det har fortfarande inte levererats någonting till . Det är nog så allvarligt och oroväckande. Mot bakgrund av att det finns företag ute i som nästan riskerar att gå i konkurs därför att de inte får sina betalningar finns det anledning att känna en viss oro för att detta förslag inte levereras till , som vi har bestämt. Jag fick för sedan ett brev från en företagare som var glad att vi driver den här frågan, utifrån hur det ser ut i hans företag. Han var konsult, och för att klara sitt företag och sina arbetsuppgifter hade han ju anställda. Det var så lång betaltid för dem som han hade utfört tjänster åt att företaget riskerade att gå i konkurs innan han fick betalt för sina tjänster. 127 (FP) replik: Just det här att företagen kommer att delas in i olika grupper från ett till fem – om det nu är så det kommer att bli i detalj – tycker jag är bra. Det är bra att man ser och förstår att företagen i är olika stora och har olika förutsättningar och olika bärkraft och betalkraft. Jag tror att man snabbt vet vilken grupp man kommer att tillhöra. Det är ingenting som kommer att fluktuera dag för dag, eller månad för månad. Man kommer att befinna sig i en grupp, och sedan är man i den gruppen. Jag tror inte alls att det kommer att vara något problem. Vi ska inte försöka hitta problem där det inte finns några, utan jag tycker att vi alla ska glädja oss åt att den här regeringen nu har tagit tag i den här frågan. Det är väldigt positivt, och jag tror att företagarna kommer att se fram emot det med tillförsikt. Jag väntar mig mycket av det här – det är väldigt bra. När det gäller generationsväxling har regeringen, säger lite raljerande, bara tillsatt en utredning. Men det är klart att det är så vi går till väga. När man vill förändra någonting inom måste man faktiskt titta efter först: Hur ser det ut? Vad är det vi behöver göra? Vad kan vi göra? Vad får det för konsekvenser? Man kan inte kompensera fel riktning med ökad hastighet. Bara för att det går fort behöver det inte vara rätt. Jag tror att det är bra att man är samvetsgrann när man föreslår förändringar. Det här är ett område som jag är väldigt nöjd med att den här regeringen, alliansregeringen, nu ser. Man tar tag i det och går framåt med full kraft men vill förbereda sig väl och inte göra fel, helt enkelt, utan göra rätt. 128 (MP) replik: , när Alliansen tillträdde regeringsmakten, var det ungefär 90 000 sjuåringar som började . Det har snart gått . De flesta av dem närmar sig 15-årsåldern. Det är i den åldern man prövar många av de här ungdomarnas kunskaper i skolan. Det är det som ligger till grund för PISA-undersökningarna. Under åtta har alliansregeringen suttit vid makten, och många har varit oroliga över utvecklingen inom skolan. Jag kan tycka, herr talman, att det under dessa år från partier som vill satsa på skolan borde ha kommit förslag som hade gett de här nästan 90 000 eleverna bättre förutsättningar att klara sig i skolan än tidigare elever. Men trenden pekar tyvärr åt andra hållet. Det här är en näringslivsfråga eftersom näringslivet efterfrågar människor som är trygga i sig själva, som har självförtroende och som också har med sig kunskaper. Man har svårt att hitta den kompetens man söker, och man tvingas till och med avsluta rekryteringsförsök eftersom man inte hittar rätt personal. När det gäller den högre utbildningen kan man se att grundanslagen har urholkats med . Vad tänker alliansregeringen vidta för åtgärder utöver dem man har presenterat? betyg, eventuellt ett tionde skolår – kommer det att rädda ungdomars självförtroende och näringslivets behov av kompetenta medarbetare ? Jag tror inte det. 129 (FP) replik: Jag tycker att det är ganska modigt av att ta upp skolan som ett exempel att fråga mig om i den här debatten.