prot · H10973 · 2014-02-25 00:00:00 — Det är klart att vi måste hushålla med skattebetalarnas pengar – det är . Det är ett fortsatt viktigt mål. Att inte tycker att det är prioriterat att hushålla med skattebetalarnas pengar är kanske inte så förvånande. Det är värre att socialdemokratin verkar vara inne på samma linje. När kommuner ställer kvalitetskrav ska vi självklart hjälpa dem att göra det på ett korrekt sätt. Om kommun X bestämmer sig för att de vill ha ekologisk mat till alla barn i skolan måste de göra det på ett sätt som inte krockar med . Det kan göras på ett korrekt sätt. Den typen av rådgivning kommer självklart att vara mycket kompetent och bra. Där görs oerhört mycket fel . Ett annat problem vi har på miljöområdet är att miljökrav ställs vid upphandlingen men att man inte utformar några uppföljningskriterier. Hur ska miljömålet följas upp så att det blir rättvist mellan de olika företag som lägger anbud? Företag kan säga vad som helst, men ingen kollar upp att de verkligen har levt upp till kravet. Man måste hjälpa kommuner och landsting med att inte bara ställa krav utan också ha uppföljningsbara kriterier. Man måste även hålla sig inom de grundläggande principer som finns inom : icke-diskriminering, likabehandling, transparens och öppenhet samt proportionella krav. Dessa principer ligger till grund för allt upphandlingsstöd, och det måste man ge ett kompetent och bra stöd till utifrån rättsfall som finns både på EU-nivå och i svenska domstolar. Jag vill påstå att problemet är att vi har haft för mycket olika besked och för lite tydlighet från statens sida. Jag är helt övertygad om att vi kommer att få ett bättre sådant stöd när vi lägger detta under en hatt i stället för att ha det utspritt. Att pressa priserna är som sagt viktigt, men självklart utifrån de kvalitetskriterier man ställer upp. Jag vill också betona att i de nya EU-direktiv som jag själv varit med och förhandlat om i understryks inte bara priset på varan utan också ett livscykelperspektiv. Varans hela livscykel vägs alltså in i detta. Hur ska detta göras på ett bra sätt ute i kommuner och landsting? Det kommer att vara den typen av vägledning och stöd man jobbar fram för att använda det nya regelverket på ett bra och tillämpbart sätt och även på ett rättssäkert och juridiskt korrekt sätt. Det är oerhört viktigt för att inte åka på stryk i domstolar . 74 (V): Först vill jag ta upp att ministern låter påskina att frågan om att flytta över hela ansvaret till har varit ute på remiss. Jag har inte sett den remissrundan. Framför allt har jag inte sett att det har funnits någon stor uppslutning kring att flytta hela rådgivningen till , utom från regeringen och möjligtvis verket. Däremot ser jag att regeringens egen utredare, och , LRF och hela miljörörelsen inte vill ha flytten. De anser att man flyttar det hela till en myndighet som dels kommer att ha problem att skilja mellan rådgivningsverksamheten och kontrollverksamheten, dels bevisligen har en historia av att fokusera på fri konkurrens och väldigt lite på kvalitet. Jag har redan gett flera konkreta exempel. Jag ställde en konkret fråga till ministern om de målsättningar som har och om de kommer att följa med in i den nya organisationen. Jag tycker att det vore intressant att få svar på om ambitionsnivån ska vara att av de framtida upphandlingarna ska vara miljömässigt och socialt bra, om vi förenklar det lite grann. Ministern har fortfarande chansen att återkomma till oss andra i och säga att det faktiskt inte var något bra förslag att lägga ned och en modell som fungerar. Vi kan rädda verksamhet. Ett sådant konkret förslag är att Kommuner och Landsting kan få köpa upp verksamheten och bli huvudman . Vore det inte bättre att låta en sådan bra verksamhet fortsätta? 75 Statsrådet (KD): Jag är helt övertygad om att en del av den oro och andra speglar beror på att har gjort ett bra jobb, fungerat väl och skapat ett gott intryck under de år de har funnits och vuxit in i rollen. Det har jag full respekt för. Man blir orolig för vad som ska hända nu och liknande saker. Jag är bestämt övertygad om vikten av att samla ihop statens stöd så att det blir såväl effektivt som tydligt och enhetligt. Jag är pragmatisk när det gäller vilken form det ska ha. Jag tror att vi med den här lösningen kan få ganska mycket valuta för de pengar vi sätter in. Vi slipper bygga upp nya strukturer och myndigheter med overheadkostnader. Det ser jag som en fördel. Vi samlar det också under ett ansvarsområde där det finns mycket hög juridisk kompetens, vilket är viktigt i sammanhanget. Sedan är jag helt övertygad om att med de nya EU-direktiven och den nya svenska lagstiftningen och de instruktioner regeringen kommer att ge så kan detta bli bra. Men vi får självfallet följa verksamheten. Kommuner och landsting har alltid en frihet att utforma sin verksamhet som kan utgöra råd och stöd för deras medlemmar. Vi har inköpscentraler. Kommuner och Landsting har Kommentus. De har velat jobba med de här frågorna, och det står dem fritt att utveckla den verksamheten. Men statens stöd bör vara samlat på ett ställe. Det är min bestämda uppfattning. Det vill jag betona. Vi har aviserat i budgetpropositionen att vi ska se över målen för upphandlingsstödet. Det kommer vi att återkomma till i olika sammanhang, inte bara utan när vi kommer tillbaka med fullföljande av EU-lagstiftningen. Jag noterar att vi har hört oro och klagomål, men vi har inte hört några tydliga alternativ. Eller vill och Socialdemokraterna fortsätta att ha ett splittrat upphandlingsstöd? Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2013/14:266 om EU-direktiv om offentlig upphandling 76 Statsrådet (KD): har frågat statsrådet när arbetet med att implementera de nya direktiven i svensk lagstiftning beräknas vara klart. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. har antagit de kompromissförslag som förhandlats fram, och rådet godkände dessa förslag . Därmed har de nya direktiven antagits. Direktiven träder i kraft efter publicering av direktiven i Europeiska unionens officiella tidning, som beräknas ske . Direktiven ska genomföras i svensk rätt från ikraftträdandet, det vill säga . Det är ett mycket omfattande lagstiftningsprojekt. För att vara med genomförandet påbörjades ett förberedande lagstiftningsarbete . Regeringen gav då en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag på genomförandet av de artiklar som är nya i förhållande till äldre direktiv och de som ändrats. I övriga delar kommer förslag att lämnas i en departementspromemoria som tas fram i . Utredaren ska även lämna förslag när det gäller det nya koncessionsdirektivet. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Betänkandet och promemorian kommer tillsammans med ett konsoliderat lagförslag att remitteras . Arbetet med att genomföra direktiven beräknas således vara klart . 77 (S): Jag vill tacka ministern för svaret. Socialdemokraterna och hela fackföreningsrörelsen välkomnar det nya direktivet, då det öppnar för möjligheter som regeringen har sagt inte funnits. Det är en framgång för miljön, djurskyddet, kvaliteten i de tjänster som upphandlas och inte minst för de anställda som utnyttjas och stundvis arbetar under slavliknande former. Vi ser många exempel på det inom byggbranschen. har vi äntligen redskapet att förbättra arbetsvillkoren för alla som berörs av offentlig upphandling. Vi har drivit frågan om att ställa krav på kollektivavtalsliknande villkor vid offentlig upphandling nu och menar att det är möjligt med den nuvarande EU-lagstiftningen, men den borgerliga majoriteten i och även regeringen har tyvärr konsekvent hindrat att detta prövas mot EU-lagstiftningen. är vi i ett helt nytt läge då det i det nya direktivet är tydligt att det inte bara är möjligt utan obligatoriskt. Bland annat behöver beställarna kräva att utförarna vid en offentlig upphandling lever upp till tillämpliga åtaganden när det gäller miljömässiga, sociala och arbetsmarknadsmässiga lagar så som de fastställs i unionsrätt, nationell rätt och kollektivavtal. Även möjligheten att ställa miljökrav finns , enligt det nya direktivet. Här har tidigare flera upphandlare haft stora bekymmer med att inte veta hur man kan ställa krav på exempelvis närproducerade livsmedel eller hur transportfrågan ska lösas. Ministern har just kommenterat livscykelanalysen som blir viktig . I direktivet regleras även underleverantörer på så sätt att även de ska efterfölja kontraktet, och det ska vara transparent på så sätt att anbudsgivaren ska uppge att man avser att anlita underleverantörer och att de är skyldiga att följa de lagar och regler som finns i landet. Här förväntas medlemsstaterna säkerställa detta genom lämpliga åtgärder. Undersökningar visar att samhället förlorar på grund av skattefusk och svartarbete och bristen när det gäller att följa upp de avtal som man går in i. Det här är naturligtvis ett ansvar som delas av kommunerna och staten. Till exempel skulle behöva ges möjlighet att arbeta på ett sådant sätt att man kan stävja detta enorma fusk som pågår . Min fråga till ministern är: Hur ska vi stävja detta fusk som finns? Hur ska de nationella myndigheterna här i få redskapen för att efterfölja de lagar och regler som ges? Det här tydliggörs ju i direktivet som kommer och som ska bli lagstiftning. Vi har debatterat det här i finansutskottet, och tyvärr kan jag konstatera att det blir något slags läpparnas bekännelse när man säger att man vill ha ordning och reda på arbetsmarknaden, för när vi har föreslagit åtgärder som skulle skapa ordning och reda på arbetsmarknaden har de avvisats konsekvent . Jag vill veta hur ministern ställer sig till att stötta upphandlande kommuner och landsting att genomföra upphandlingsförfarandet på ett sätt som skulle leda till bättre villkor för de anställda och tydligare krav på leverantörer och underleverantörer att leverera en tjänst som är vit och inte fylld av svartjobb och skattefusk. 78 Statsrådet (KD): Jag är glad att Socialdemokraterna välkomnar det här upphandlingsdirektivet. Jag har deltagit aktivt på samtliga ministerrådsmöten i kring de här frågorna, och mina tjänstemän har jobbat mycket aktivt med de här frågorna. De positioner som vi tog fram och som också finansutskottet och har ställt sig bakom har i allt väsentligt uppnåtts i de här förhandlingarna. Vi har flyttat fram positionerna utifrån ett svenskt perspektiv på ett, tycker jag, mycket bra sätt. Men det innebär inte att vi ska göra det enkelt för oss och tro att vi nu har löst alla problem. Först och främst ska det bli en svensk lagstiftning av detta. Det är en juridisk tolkning som måste till och som inte alltid är helt enkel. Men det är det, som jag beskriver här i interpellationssvaret, som kommer att presenteras nu . Sedan blir det en rejäl remissrunda, för det är ett mycket omfattande material, och så får vi sedan gå in i beredningsprocessen för att få fram en bra, tydlig och så enkel och hanterbar lagstiftning som bara möjligt är. Man måste också komma ihåg i diskussionen om möjligheten att ställa upp olika typer av kriterier att det ökar utrymmet för detta. Vi tar steg åt rätt håll. Men fortfarande måste vi inse att i botten ligger de EU-rättsliga principerna för offentlig upphandling, som likabehandling, transparens, icke-diskriminering och liknande saker. Det innebär att man inte per definition kan ställa krav på att det ska vara närproducerat, därför att då har man sagt att ursprungsorten är avgörande för om man får sälja. Det strider mot hela principen om fri konkurrens. Vad är närproducerat för ? brukar jag fråga. Är det det som köps från eller det som köps från och ? Det blir en lite märklig diskussion. Jag tycker att socialdemokratin har svängt mellan begreppen att ställa kollektivavtalskrav på offentlig upphandling kontra kollektivavtalsliknande villkor. Det är en väsentlig skillnad. Ställer man kollektivavtalskrav på den som ska leverera tjänster och varor har man också sagt att de som inte har den traditionen inte får vara med och leverera. Det kan vara företag i andra länder, och det kan också gälla svenska familjeföretag som inte heller har krav på sig att utforma kollektivavtal, vilket har fastställts i svenska domstolar. Men kan man precisera de innehållsmässiga kriterierna på ett korrekt och bra sätt kan man ställa kvalitetskrav och sociala krav som jag tror gör att vi kan få en bättre kvalitet och kanske också bättre villkor för dem som jobbar med de här produkterna och tjänsterna. Men återigen, och då är vi tillbaka i föregående interpellationsdebatt, då krävs det också ett kompetent upphandlingsstöd. Det är bland annat därför som vi har satsat mer resurser och samlat upphandlingsstödet, alltså för att kunna ge en bra och korrekt redovisning och hjälp till de upphandlande aktörerna. Hur ska jag göra för att det här ska göras på rätt sätt för att fungera mot och för att upphandlingen görs på ett sådant sätt som också lever upp till svensk lagstiftning? Det är därför vi behöver ett förstärkt kvalificerat upphandlingsstöd i . Jag tror att uppbyggandet av det stödet är mycket positivt. Jag tror som sagt att vi i högre grad kommer att kunna lyfta in betydligt mer av kvalitetsaspekter i den offentliga upphandlingen, vilket jag välkomnar. Vi skapar också mer utrymme för så kallade förhandlingar i samband med anbudsförfarandet, vilket också ökar flexibiliteten och förmågan att fånga innovationer. Priset blir inte lika mycket styrande, utan det är priset ihop med vad man får för kvalitet på den vara eller tjänst man köper som blir styrande. Det är i alla fall min vision att vi ska uppnå detta både med den nya lagstiftningen och med det nya upphandlingsstödet. 79 (S): Jag delar ministerns åsikt när det gäller att det inte är lägsta pris som blir styrande. Det är en stor framgång, och det kommer att leda till att möjligheter öppnas. Man kan till exempel göra livscykelanalyser – det är där som närproducerat kommer in – när man tittar på transportkostnader och avtrycket på miljön som vissa produkter gör. För mig känns det angeläget att gå tillbaka till frågan om sjysta villkor på arbetsmarknaden och de kollektivavtalsliknande krav som vi har ställt . Vi har varit medvetna om att kollektivavtal som krav i en upphandling inte är möjligt, men vi skulle ha kunnat ställa kollektivavtalsliknande villkor inom den lagstiftning som finns . Det är klart att det bekymrar oss som ser detta som en framgång att vi nu har ett direktiv där man är tydlig med att det ska vara möjligt att ställa kollektivavtalsliknande villkor men att det fortfarande finns tolkningsmöjligheter när man ska implementera direktivet. Vi har en historia där regeringen och regeringens företrädare i konsekvent har förhindrat lösningar som skulle innebära att vi får sjystare villkor på arbetsmarknaden. Vita jobb är en modell som har använts ute i kommunerna just därför att man där ställer krav inom den lagstiftning som vi har på sjysta villkor. Underleverantören ska följa den lagstiftning som finns , man har miniminivåer så att man faktiskt vet att det betalas skatt och kontraktet kan hävas om det bryts. Vi har försökt få ministerns partikamrater och de övriga borgerliga företrädarna att gå med på att se det som en modell som regeringen uppmuntrar och stöder utifrån en upphandlingsmyndighet. Det är klart att det behövs stöd. Kommunerna behöver hjälp i detta arbete. Men eftersom man konsekvent har motarbetat den lösningen inom befintlig lagstiftning är det klart att vi känner en oro över hur man kommer att tolka det direktiv som finns och över vilka möjligheter eller hinder man ser när det ska implementeras. När vi debatterade frågan i kammaren – finansutskottet hade ett betänkande med alla motioner som har kommit in – skrev finansutskottets majoritet i sitt betänkande: De nya EU-direktiven innehåller förtydligande skrivningar när det gäller möjligheterna att ställa krav på villkor i enlighet med kollektivavtal. Sådana krav måste dock fortfarande vara förenliga med de grundläggande principerna och i övrigt. Ministern verkar dela detta. Men då undrar jag på vilket sätt ministern menar att de här skrivningarna skulle strida mot de grundläggande principerna och . Vilka hinder ser ministern mot att kräva kollektivavtal? Menar ministern att man nu under har jobbat med ett direktiv som skulle gå i strid med de grundläggande principerna och den egna ? Det känns oroligt när ministern redan nu försöker se hinder för vilka möjligheter vi har för att få ordning och reda på arbetsmarknaden. Inte ens ministern kan vara nöjd med att dessa miljarder går någon annanstans än till de tjänster som bekostas med våra egna gemensamma skattepengar. Vi har en sektor som drunknar på grund av brist på kontroll, och människor far illa. Hur tolkar ministern skrivningen? Och hur ser ministern på den nya lagstiftningen utifrån skrivningen? 80 (S): Det är ingen hemlighet att inte tycker om kravet på kollektivavtal. Det är ingen hemlighet att alltid har haft en mycket negativ syn på kollektivavtal och fackföreningsrörelsen. Man har lagt förslag på att införa en proportionalitetsprincip också. Men vad såg vi på nyheterna , Attefall? Jo, det handlade om upphandlingar här i . Taxichaufförer demonstrerade och sade att de som är sjysta och vill ha bra villkor enligt kollektivavtal blir utslagna av dem som inte är det och som inte sköter sig. Det kallas för marknadsstörning. En kristdemokrat som är ansvarig för upphandlingar i här i blev intervjuad – jag kommer tyvärr inte ihåg hans namn. Han sade att det är något som de företag som kör får fixa. Vi är bara intresserade av att det blir bra för brukaren. Jag skulle vilja se de exempel som Attefall eller andra i kammaren har lagt fram för att stärka kollektivavtal. Det är en grundbult som finns – det vet Attefall också – för att man inte ska få marknadsstörningar och för att den som sköter sig inte ska bli utslagen. när och rör på sig i frågan – jag tycker att det är jättebra – försöker han här lägga in några funderingar och hinder i det hela. Jag kan lova en sak, Attefall. Om vi skulle ha tur nog att vinna valet och om Attefall skulle ha oturen att förlora valet kommer vi att se till att svenska kollektivavtal ska gälla i och för löntagarna. Då kan alla som gör upphandlingar också vara trygga med att det inte blir några marknadsstörningar. Det blir de som sköter sig som får utföra tjänsten, de som betalar de löner man ska betala, betalar in de skatter man ska betala och som sköter sina avgifter. Då kan alla vara lugna och trygga med det. Det blir inte som där den kristdemokratiske ansvarige här i hänvisar till att: Vi tänker på brukaren, inte på villkoren för dem som utför tjänsten. Inom transportnäringarna och så vidare ser vi att det har blivit ett moras, därför att Attefall vägrar att ta in kravet på kollektivavtal. Det är en grundbult i vår svenska modell men ingår inte i hans modell. 81 Statsrådet (KD): Det är jobbigt att försöka vara seriös i diskussionen och inte bara låta som . Jag försöker diskutera vad som är möjligt utifrån de nya EU-direktiven. kan läsa svenska domstolsutslag som säger att det inte är möjligt att ställa krav på svenskt kollektivavtal i offentliga upphandlingar. Det bryter nämligen mot ett antal andra rättsliga principer. Man kan inte kräva det generellt sett. Familjeföretag blir helt utslagna från alla möjligheter till att delta i en offentlig upphandling om metod vinner gehör. Utländska företag som har en annan tradition på sin arbetsmarknad får inte heller delta. Däremot kommer vi att skapa större möjligheter, vilket jag välkomnar – lyssna , , för att ställa kvalitetsmässiga krav och kollektivavtalsliknande villkor, det vill säga att man ställer krav på att man ska uppfylla ett antal kriterier som är transparenta och då också möjliga för alla aktörer att uppfylla. Det kommer att skapas bättre möjlighet till det utifrån de nya EU-direktiven. Jag kan kontra med ett antal kommuner som är socialdemokratiskt styrda och där människor har städat i kommunens lokaler med, ursäkta uttrycket, urusla villkor. Vi kan hålla på och bolla på det sättet. Vad som sker i tredje och fjärde led är inte alltid enkelt. Vi är båda, tror jag, intresserade av att vi ska ha rimliga och bra villkor på svensk arbetsmarknad. Frågan är hur man åstadkommer detta. En viktig del blir som kommer med sitt förslag . Det ska ut på remiss, och då får , och alla andra aktörer komma med sina synpunkter. Vi får behandla det och se vilken svensk lagtillämpning vi kan hitta av de nya direktiven så att det blir så hanterbart som möjligt på svensk botten. Vi kommer också att behöva se till att det nya upphandlingsstödet utvecklar sin rådgivning och vägledning för att tolka det här, följa rättsutvecklingen och se till att vi på så bra sätt som möjligt genomför bra upphandlingar med bra kvalitet. Då handlar det om att hitta en bra balans mellan det som är lägsta möjliga pris och bästa möjliga kvalitet. Det är i skärningspunkten mellan pris och kvalitet som vi får fram den goda affären, och det är det som vi ska sträva efter. Det är också det som de nya upphandlingsdirektiven, som jag personligen har varit mycket engagerad i att få fram på EU-nivå, har skapat bättre verktyg för än vad vi har upplevt tidigare. Jag tror att vi kommer att få starkare och bättre instrument för att stävja fusk i den nya lagstiftningen. Som sagt var, kommer att försöka skriva svensk lagtext av direktiven. De är utformade på det sättet att de kräver en hel del lagstiftningsarbete för att kunna bli tillämpbara i svensk lagstiftning. Det arbetet pågår, och det pågår intensivt. Det kommer att vara klart för att implementeras inom den tid som EU kräver av oss, . 82 (S): Det finns en anledning till att vi är oroliga. Man går efter den historik och erfarenhet man har av sina opponenter eller de debatter man har haft. Och under nu har vi lagt fram förslag på hur man inom den gällande lagstiftningen ska kunna stävja fusk och svartarbete. För många anställda inom många branscher råder nu otroligt miserabla förhållanden på grund av att vi inte stävjar det fusk som faktiskt finns. Vi har också en regering som konsekvent har sagt nej till att hitta former för att kunna ställa kollektivavtalsliknande villkor som det faktiskt ges utrymme för i den lagstiftning som vi har, och vi vet att det finns tolkningsutrymme. Jag känner mig någorlunda tryggare. Det får dock inte bli bara läpparnas bekännelse, utan det handlar om att konkret kunna säga att vi följer frågan. I direktivet sägs att det är ett obligatoriskt krav att ha respekt för kollektivavtal och internationella konventioner på arbetsrättsområdet. Det är inte som tidigare en möjlighet utan ett krav, och då förväntar vi oss att man ska leva upp till det. Människor far illa på arbetsmarknaden. Alla måste tjäna på att det blir ordning och reda. Vi kräver ordning och reda inte bara för dem som jobbar under miserabla förhållanden och far illa utan också för alla de seriösa företagare som ska verka på marknaden. Jag är inte säker på att ministern lyssnar, men vi möter ständigt seriösa företagare som inte har en chans att konkurrera med dem som bedriver verksamhet på ett sätt som regeringen inte borde acceptera. Vi kräver sjysta villkor för bättre konkurrens. 83 (S): har sagt att han känner till ett antal S-styrda kommuner som utnyttjar arbetskraft på ett osjyst sätt. När det gäller de S-styrda kommuner som utnyttjar arbetskraft på ett osjyst sätt, som Attefall sade, blir jag nyfiken att få höra vilka de är. Kan han kanske namnge tre kommuner? Hur många är de till antalet? Jag blir riktigt nyfiken. Om det finns socialdemokratiska kommuner som utnyttjar arbetskraft på ett osjyst sätt vill jag veta det. Det kan väl inte vara något som bara Attefall bär inom sig. Låt mig få höra några exempel så kan vi lyfta upp det till debatt. Eller kommer han inte ihåg vilka de är? Låt oss få tre exempel på det så kan vi undersöka vad som är sant.