prot · H10970 · 2014-02-19 00:00:00 — Vi har inte varit i krig på många, . Men , i en huvudstad i geografiska mitt, brinner eldar och sitter det prickskyttar på taken och skjuter demonstranter. i kastas det molotovcocktailar mot polisen. Däcken brinner för att människor vill visa var de hör hemma. De vill visa att framtid ligger i . Låt det inte finnas någon tvekan från denna kammare om var ansvaret för våldsspiralen ligger. President är den som har våldsmonopolet. Han har hand om inrikestrupperna, militären, polisen och prickskyttarna. Han har ansvaret för att våldsspiralen i ska brytas. Allt våld måste naturligtvis fördömas. Europeiska unionen och utrikesminister borde vara tydliga med att de som begår övergrepp på Kievs gator ska Europeiska unionen införa riktade sanktioner mot. Sådant här ska inte få ske i geografiska mitt. som detta sker och vi riktar kritik mot Janukovitj måste vi naturligtvis också fråga oss om det finns något som vi kunde ha gjort annorlunda. och , den polske utrikesministern, är de som 2009 lanserade det så kallade östliga partnerskapet. Vi socialdemokrater har tyckt att det är en väldigt bra idé. Vi har stöttat det från första början. Men det östliga partnerskapet har saknat viktiga delar och komponenter för att vara den kraft för förändring som det var tänkt att vara i de sex länder som det omfattar. Sedan det östliga partnerskapet lanserades 2009 har utvecklingen gått åt fel håll i de flesta av dessa sex länder. Då måste vi naturligtvis fråga oss vad det är vi har gjort som är fel. Låt mig peka på några av de sakerna. Det östliga partnerskapet har för lite resurser. Europeiska unionen har inte varit beredd att satsa de pengar som krävs för att hjälpa till i reformarbetet hos våra östliga grannar. Stödet har heller inte utformats på ett sätt som gör att man kan rikta det till de olika ländernas behov – man har haft en one size fits all, men de är inte så verkligheten ser ut. Relationen till måste se annorlunda ut än relationen till . Det behov har ser annorlunda ut än det har. Och det allra viktigaste har saknats, nämligen ett medlemskapsperspektiv. Europeiska unionen lider av sådan utvidgningströtthet att man inte har velat ge länderna i det östliga partnerskapet den rätt som de enligt har, det vill säga att ett europeiskt land ska ha rätt att söka medlemskap i unionen. Som vi socialdemokrater ser det: Uppfyller man kriterierna, är en demokrati, stöder mänskliga rättigheter och så vidare ska man naturligtvis ha möjlighet att bli medlem i Europeiska unionen. Men det har det östliga partnerskapet inte kunnat leverera, och naturligtvis faller en del av ansvaret för det på och . Missförstå mig inte . Jag vet att har gjort vad han kan för att få Europeiska unionen att öppna sig ännu mer mot det östliga partnerskapet. Men demonstrerar ungdomar, äldre, kvinnor och män på gatorna i för att de vill tillhöra Europeiska unionen, och då är naturligtvis frågan: Vad är vårt svar till dem? Svaret måste vara: Ni är välkomna att bli medlemmar av Europeiska unionen när ni uppfyller de krav och kriterier som vi ställer på alla som vill bli medlemmar. Detta borde vara ett klart budskap från i dagens debatt, men i stället talar han om EU-perspektiv. Han talar inte om medlemskapsperspektiv. Låt mig rikta mig till de ambassadörer som kommer från europeiska länder som inte tycker att utvidgningen ska sträcka sig till eller . Skicka rapporter hem till huvudstäderna och fundera på vilket ansvar ni har för att det brinner i dagens ! Europeiska unionen ska vara en öppen union som alltid håller dörrarna öppna för att skapa ett säkrare och tryggare . Alla länder i ska ha en möjlighet att bli medlemmar av unionen. (Applåder) I valet kritiserade de borgerliga oss socialdemokrater för att vi hade för få soldater i internationell utlandstjänst. Vi hade 850–900 sådana soldater. Det sades från borgerligt håll att detta skadade anseende i världen, och därför lovade den borgerliga alliansen i valrörelsen att vi ska ha 2 000 internationellt insatta soldater. Vi skulle fördubbla förmåga och på det sättet öka anseende i världen. sade i sin utrikesdeklaration att han vill ha en saklig debatt. Det vill jag också ha. Här är en saklig fråga. har vi 350 soldater i utlandstjänst. Ni gick till val på att fördubbla antalet soldater i internationell tjänstgöring. Resultatet är mer än en halvering! Om det 2006 skadade anseende att vi bara hade 900 soldater ute – i FN-tjänst och annat – hur skadar det då anseende att vi nu bara har 350? säger att vi kandiderar till och att vi inte ska ägna oss åt skytteldiplomati, vilket förvånar mig, för jag trodde att det var det ägnade sig åt. Vi ska inte ägna oss åt röstköp, och vi ska inte ha några kampanjer, utan vårt cv är så starkt att det ska tala för sig självt. Våra meriter på FN-området ska göra att alla länder tycker att naturligtvis ska sitta med i säkerhetsrådet. Så säger att vi har haft 80 000 soldater ute i FN-tjänst. Vet ni hur många som är ute i FN-tjänst? Det är 27! Vet ni hur många det har varit i princip vartenda år sedan blev utrikesminister? Det har pendlat mellan 25 och 35 . 80 000 i FN-tjänst – det är gamla meriter, . Det är gamla socialdemokratiska regeringar som har tagit beslut om att sända ut svenska soldater i FN-tjänst. Ska du ha en chans att vinna en plats i går det inte att pråla med lånta fjädrar, utan då handlar det om att visa en vision för framtiden och inte tro att man ska kunna vinna på gamla meriter. Självklart ska man slåss för en plats i genom att man meddelar världen vad det är man vill kämpa för. Vi socialdemokrater har varit väldigt tydliga med detta. Vi menar att det handlar om att främja fred och säkerhet i världen, naturligtvis. Vi ska ställa upp i FN-styrkor. Vi ska vara en stark röst för nedrustning. Vi ska lyfta upp kvinnors och barns rättigheter och hbt-frågorna på den internationella dagordningen. Det är den framtidsagenda som måste ha om vi ska ha en chans att vinna en plats i säkerhetsrådet. Att luta sig tillbaka på gamla meriter räcker inte långt. När ska fylla ut texten i utrikesdeklarationen om vilket fantastiskt arbete man har gjort för nedrustning är han till och med tvungen att använda samarbeten som redan är avslutade – jag tänker på samarbetet mellan och . Så lite har gjorts att man i en utrikesdeklaration är tvungen att skriva om samarbeten som inte längre existerar. Ni vet att det pågår konferenser i och att det är massor av nedrustningsarbete överallt, som egentligen inte har lett till någonting . På konferensen i kom man inte ens överens om en dagordning om vad man ska förhandla om. När initiativen togs som folkliga uppror – det var människor och civila organisationer som engagerade sig mot personminor – startades ett nytt moment i världen. Människor gick ihop och sade: Vi tycker att personminor är så fruktansvärda vapen att de måste förbjudas helt och hållet. Vi struntar i vad diplomater och politiker säger i olika konferensrum. Personminorna är så fruktansvärda vapen att de borde förbjudas rakt av. , och andra länder var drivande i det arbetet. Och, mycket riktigt, till slut tvingades politiker och vi andra här att ratificera en konvention mot personminor. Det var bra. Det var det civila samhället som engagerade sig. Samma sak skedde med klustervapen. Den norska regeringen var drivande och bjöd in civila organisationer. stod här i talarstolen och raljerade över de norska initiativen, men i satt man till slut och skrev under en konvention som förbjöd klustervapen. ratificerade också, men satt på en konferens i och struntade i att de andra utrikesministrarna var i . finns en rörelse där man säger att de humanitära konsekvenserna av kärnvapen är så oerhörda att man ska jobba för att förbjuda kärnvapen helt och hållet. har varit drivande i detta arbete och anordnat konferens. Vårt före detta samarbetsland, , anordnade en sådan konferens. , med en borgerlig utrikesminister som är yngre än , ser framtiden och säger: Vi i är beredda att anordna nästa steg i det här arbetet. säger: Det är inga seriösa länder som engagerar sig i det här. Den sakliga frågan till är: Är inte , och seriösa länder? Och med tanke på JAS-affären med är det intressant att veta att är ett av de länder som ligger bakom kampen för att stoppa kärnvapen helt och hållet på grund av de humanitära konsekvenserna. Är inget seriöst land, herr utrikesminister? 4 (MP): Jag vill börja med att instämma i det som tog upp i sin beskrivning av situationen i och vad som behöver göras där. Men i övrigt kommer jag att tala om vädret, för det är det ingen annan som gör. har man i alla fall inte gjort det. Det är som den amerikanska 1800-talsnovellisten uttryckte det: Alla talar om vädret, men ingen gör någonting åt det. Han kunde inte ha mer rätt. innan vi nu ser delar av sköljas bort röstade om nya klimatmål. Då röstade utrikesministerns partikamrater, , nej till progressiva mål för klimat, förnybar energi och energieffektivisering. De röstade nej till ett som tar ansvar, men de röstade också nej till den omställning av ekonomin som är nödvändig för nya arbetstillfällen inom de näringar som ska skapa en hållbar framtid. Under alliansregeringens ledning har klimatpolitiken förvandlats till tomt prat, inte bara i utan också i svensk politik i EU. Det sker som president och utrikesminister äntligen börjat göra något åt miljö- och klimathoten. uttalade att klimatförändringen är världens största massförstörelsevapen och ett hot som måste bekämpas. Sent ska syndaren vakna, men bättre sent än aldrig. Jag hoppas att senkomna uppvaknande kan få andra tvivlande regeringar att inse att det börjar bli bråttom och dags att agera. En undersökning gjord av Cint, på uppdrag av Världsnaturfonden, visar att av unga oroar sig för hur klimatförändringarna kommer att påverka deras och världens framtid. Jag undrar hur utrikesministern tror att dagens unga ser på regeringen som beslutsfattare, ansvarig för beslut som avgör deras framtid, när konsekvent i EU och i röstar nej till den klimatpolitik som krävs för att vi ska nå det tvågradersmål som alla är överens om, när regeringen ägnar sig åt dubbel bokföring av den klimatfinansiering som ska stödja fattiga länder när det gäller anpassning och omställning och när regeringen inte tar ansvar för att lämna en frisk planet till kommande generationer, till alla de unga som lever . Det är inte som utrikesministern uttryckte det : Om är vi ändå alla döda. Jag hoppas att ministerns och mina barnbarn och barnbarnsbarn ska kunna leva på den här planeten även därefter. har under ledning lämnat positionen som en av de mest pådrivande krafterna i klimatfrågan i EU, i då EU måste kliva fram. i anses av många vara sista chansen för världen att enas om ett klimatavtal som gör att vi klarar tvågradersmålet. EU:s nya politik kommer att vara ribban för övriga länder. Hela världen står bokstavligen på spel. För oss här i är de påtagliga klimatförändringarna små tecken, men på många håll i världen förändras människors levnadsvillkor helt. Det ligger en djup orättvisa i att de som bidragit minst till den globala uppvärmningen är de som drabbas värst. grundmurade uppfattning är att vi måste ta ansvar för vad vi lämnar efter oss till våra barn och barnbarn. EU:s klimat- och energipolitik måste fortsätta att stå på tre ben: Bindande mål för minskade utsläpp, bindande mål för förnybar energi och bindande mål för energibesparingar. Alla tre mål behövs. De förstärker varandra. De är en förutsättning för att tvågradersmålet ska nås. Analyser som gjorts visar att vi med tre ambitiösa klimatmål inte bara bidrar till att minska vår klimatpåverkan. Vi får också fler jobb, renare luft och bättre folkhälsa. Det första, fler jobb, är dessutom något som krisande EU-länder är i desperat behov av. Vi tar också på så sätt det ansvar vi i den rika världen lovade , att på ett rättvisare sätt fördela tillgången på energi till länder i behov av utveckling. Vår skuld till kommande generationer blir annars större för som går, och den rika världens skuld till fattiga människor i fattiga länder likaså. Det är dags att vi börjar göra rätt för oss. Åter till vädret. ser vi hur extrema väder orsakar humanitära katastrofer runt om i världen, till exempel förra årets tyfon Haiyan, som skapade en fruktansvärd förödelse när den drog fram över . Vi ser flyktinglägren i som är täckta av snö, som om människor inte drabbats nog av umbäranden ändå. I förklaras nu den ekonomiska avmattningen med vädret, med kylan och snöstormarna. Folk handlar helt enkelt mindre när det är kallt. Och minns ni under vatten? Moder jord har börjat skicka fakturor. Men extrema väder förekommer inte bara någon annanstans. De förekommer också här i och i EU. Häftiga väder har alltid uppkommit. Det går inte att knyta en enskild händelse till klimatförändringarna, men FN:s klimatpanel har slagit fast att extrema väderfenomen, som skyfall och stormar, värmeböljor och torka, kommer att öka . I kan vi se körsbärsträd stå i blom . Enligt väderprognoserna får vi vår i . Enligt vissa har den redan kommit; sångsvanarna har ju anlänt. lamslogs av enorma snömassor. drabbas någon region i av extrem kyla och snöfall. I har vi i närtid sett extremhöga vågor vid spanska och Portugals kuster. Vi ser återkommande översvämningskatastrofer i och . Inte minst har varit extremt utsatt för häftiga regn och stormar . Vi har sett stormar som ödelagt många års skogsproduktion i bland annat . Vädret ger, som sagt, anledning till allt större oro. Och vi ska återigen komma ihåg: Det är de fattiga länderna som drabbas värst. De har inte samma ekonomiska förutsättningar att skydda sig mot stormar eller att anpassa jordbruket till torka. I en nyligen publicerad artikel om klimatpåverkan i kan vi läsa om ekonomen . Det var han som författade den rapport som beskrev följderna av klimatpåverkan i reda pengar. Han menar i artikeln att klimatpåverkan leder till globala konflikter. säger bland annat att om vi inte når tvågradersmålet kommer resultatet att bli massmigration. Hundratals miljoner människor kommer att lämna de värst drabbade områdena. Det kommer i sin tur att leda till konflikter och krig – knappast till fred och välstånd. Hur kommer EU och den rika världen att agera då? Förmodligen genom att stänga våra gränser ännu mer, i stället för att ställa sig frågan hur vi ska agera för att människor ska slippa tvingas lämna sina hem. Lösningen är inte att skjuta gummikulor på desperata människor som försöker ta sig över de södra . Det hände med 15 döda i tumultet som följde. Det är därför positivt att tog upp den svenska positionen om ett öppet och ansvarstagande i deklarationen. Förmodligen är klimatfinansieringen den främsta hämskon i klimatförhandlingarna. har åtnjutit ett stort förtroende från utvecklingsländerna i klimatfrågan. Det är därför obegripligt att inte alliansregeringen står upp för det löfte man själv gav vid klimattoppmötet i . Då utlovades att ska de rika länderna tillsammans bidra med . Det är pengar som ska vara nya och additionella, det vill säga inte bistånd. Ändå tar sin del av pengarna från biståndet. menar att ska leva upp till det ansvar vi åtog oss vid och sluta med den dubbla bokföringen av biståndsbudgeten. FN:s gröna fond kommer att kanalisera pengar. skulle det handla om för del. Om all klimatfinansiering avräknas från det bistånd som också ska bidra till utbildning, hälsa och demokratiutveckling blir det inga pengar över till den omställning som är nödvändig. Om vi inte bidrar till omställning riskerar vi att försätta stora områden som utvecklas positivt i permanent monetär kris. menar att måste förvalta sitt internationella förtroendekapital bättre. Ingen ska behöva tvivla på att står upp för miljön, klimatet och de mänskliga rättigheterna. Därför vill vi se en ökad samverkan mellan och ge större resurser och utrymme för klimatdiplomati. är ett litet land, men vi har förväntningar på oss. När sviker miljön, fattiga länder och framtida generationer uppfattas det som ett stort svek. Om inte ens vi står upp för klimatet, jordens fattiga och barnens framtid, vem ska då göra det? Jag upplevde det stora snöovädret i , och var det dags igen i . Vi tog oss ut genom fönstret på andra våningen i huset, skolorna stängde och mjölken i affärerna tog slut. Det var omöjligt att ta sig med bil till eller från staden. I stället plockades skidorna fram. Det är vid sådana tillfällen det behövs bandvagnar och ett hemvärn som är tränat att bistå människor i nöd. Det är då vi behöver en beredskap för att förse människor med livsmedel, energi, vård och omsorg. Det är mycket troligare att vi drabbas av häftiga snöoväder, översvämningar och stormar än av en invasion från öst, även om det i debatten ibland låter som om en invasion är nära förestående. Utan ett militärt hot från öster är det svårt att hävda att vi behöver satsa 100 miljarder på att bygga nästa generation JAS-plan. Det finns en logik, men det är en felaktig logik som bygger mer på ekonomi och arbetstillfällen än på vad som är en verklig hotbild. har konsekvent arbetat för att få stöd för en vidgad hotbild där målet för vår säkerhet är att skydda befolkningens liv och hälsa, samhällets funktioner och vår förmåga att upprätthålla grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. Vi menar att står inför helt andra hot än rent militära. Det kan handla om pandemier, miljöförstöring, direkta konsekvenser av den globala uppvärmningen, teknologiska katastrofer, till exempel härdsmältor, terrorism, organiserad brottslighet och cyberattacker. försvarspolitik behöver därför ställas om för att hantera de verkliga hot vi står inför. I den ingår inte bara en beredskap att skydda människor i utan också ett stärkt internationellt fredsarbete. Det bästa sättet att undvika krig är att förebygga eller mildra konflikter. Den gröna säkerhetspolitiken finner stöd inte bara i en ideologisk övertygelse om att fred är målet utan också i vägen dit. Vi i anser att vi har stöd i den säkerhetspolitiska situation som och för överskådlig framtid befinner sig i. Vårt närområde är stabilt. är omgivet av grannar som är medlemmar i eller Nato, förutom som har allt att vinna på goda relationer till grannstaterna i . Det finns därför inget mervärde i att ansluter sig till Nato. starkaste argument mot ett svenskt Natomedlemskap är kärnvapnen. Bland Natos medlemmar finns ett antal kärnvapenstater och en gemensam kärnvapendoktrin. En sådan klubb vill vi inte vara del av. var drivande i omställningen av försvaret från invasionsförsvar till ett internationellt insatsförsvar. har som medlem av FN en skyldighet att bidra till att säkra världsfreden. Det gör bäst genom att medverka i internationella fredsfrämjande insatser när FN kallar och begär vår hjälp. Men och EU behöver också bygga upp andra förmågor än rent militära. Vi gröna i vill inrätta en europeisk civil fredskår, det vill säga en beredskapsstyrka med diplomater, freds- och utvecklingsarbetare som snabbt kan skickas till områden där en konflikt kan komma att övergå i väpnad strid. Inte bara menar att klimatpåverkan kan leda till konflikter. Den svenske forskaren har skrivit att den arabiska vårens sociala revolution också drevs fram på grund av klimatpåverkan. Oljepriserna hade gått upp och fosforpriserna . och hade infört exportstopp på grund av skogsbränder och torka. Så gott som ser vi nyhetsinslag om . visades ett inslag som talade om den femåriga torkan som en av grunderna till konflikten. Programmet visade också hur utvecklingen i , och flera andra länder kommer att se ut . Det är ingen upplyftande syn. 5 (SD): Herr talman, gäster och ledamöter i denna kammare! Jag vill också börja med att kommentera händelserna i . Som har nämnts här har nyheter kommit om dessa våldsamma sammandrabbningar i mellan oppositionen och kravallpolisen. Flera uppges ha dött . Denna typ av våldsanvändning mot fredliga demonstranter är naturligtvis fullständigt oacceptabel. Jag tror att besvikelsen hos folket på ledningen i , i hur de har skött relationen med EU och vad gäller frihandelsavtal med EU å ena sidan och påtryckningar från å andra sidan, är toppen av ett av missnöje mot ett förtryckande styre. Om vi ska se en långsiktigt förbättrad situation i räcker det inte med dialog mellan opposition och regering. Det behövs djupgående reformer vad gäller kampen mot korruption och upprättandet av en fungerande rättsstat där till exempel regeringen inte kan fängsla en av sina främsta oppositionsföreträdare, så som skedde med . Här måste EU och vara tydliga i de krav som ställs på . De övergrepp som har skett mot demonstranter måste naturligtvis ge konsekvenser. Jag vill fortsätta med att säga något om EU. ska svenska folket få möjlighet att rösta om vilka svenska representanter de vill se i . Därför är det extra viktigt att våra medborgare vet i vilken riktning EU är på väg och var partierna står i EU-frågor. För att slippa onödiga påståenden och frågor om EU-politik vill jag i den här debatten reda ut några saker och svara på några frågor. Är vi sverigedemokrater för eller emot ett samarbete med europeiska länder? Vi inser givetvis att samarbete med andra länder är något positivt och nödvändigt och att det inte är framgångsrikt för ett land att isolera sig från omvärlden. Vissa stora gränsöverskridande problem som exempelvis rör vår miljö eller organiserad brottslighet behöver internationella lösningar. Bra handelsrelationer med andra länder är också nödvändiga för ekonomiskt välstånd. Därför är vi givetvis för ett mellanstatligt samarbete och frihandel med . Vi är för ett samarbete som värnar fred, demokrati och mänskliga rättigheter. Vi ställer oss också positiva till ett utökat och fördjupat samarbete med våra nordiska grannländer. Men på märkliga frågor och påståenden om att vi vill att ska isolera sig från omvärlden och bygga upp murar är svaret naturligtvis nej. Däremot ser vi inte samarbete med andra länder som synonymt med en överstatlig union, till skillnad från andra partier i denna riksdag. Om enda sättet att bygga fred och samarbete med andra länder är med hjälp av överstatliga unioner i den riktning EU är på väg i, kan man ju fråga sig hur och klarar sig och hur vi klarar att ha goda samarbeten med länder utanför EU och . I stället för en saklig debatt kring utvecklingen inom EU och de kritiska röster som väcks i vill vår utrikesminister i sitt anförande försöka med något slags skrämseltaktik, genom att blicka tillbaka till den tid då europeiska länder låg i krig och måla upp en bild av att det överstatliga EU vi har är det enda alternativet om vi inte ska gå tillbaka till den situationen. varnar också för kritiska röster i EU för att motverka välfärd och utveckling. vill jag ha en förklaring: Menar utrikesministern att vi inte kan ha fred genom gott mellanstatligt samarbete med andra länder utan ett överstatligt EU? Ska och vara oroliga för sin situation eftersom de står utanför EU? Sedan undrar jag: På vilket sätt förbättrar det välfärden för våra svenska medborgare att med sina skattepengar bidra till en medlemsavgift på när vi knappt får något tillbaka? På vilket sätt bidrar EU till välfärd och utveckling när vår svenska åkerinäring håller på att konkurreras ut av arbetare från som arbetar under slavliknande förhållanden i stället för att kräva att även de ska omfattas av svenska kollektivavtal, vilket skulle både gynna den svenska åkerinäringen och stoppa omänskliga arbetsförhållanden? På vilket sätt förbättrar EU välfärden inom vår svenska sjukvård när EU vill urholka våra utbildningskrav på allmänläkare genom att vi inte ska kunna kräva samma utbildning av läkare som flyttar in från andra EU-länder som av dem som utbildat sig i ? Om nu EU är så demokratiskt och fantastiskt som utrikesministern vill utmåla det måste väl även kritiska röster mot en utveckling av ett alltmer överstatligt EU som underminerar medlemsstaternas självbestämmande få debatteras sakligt utan att det avfärdas som skrämselpropaganda. Varför är vi då emot ett överstatligt EU?