prot · H10958 · 2014-01-22 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. 2 § Anmälan om subsidiaritetsprövning vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2013/14:14 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från utrikesutskottet. 3 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Propositioner 2013/14:62 till skatteutskottet /14:68 till justitieutskottet /14:69 till försvarsutskottet /14:70 till Motioner 2013/14:So6 till socialutskottet /14:C1 och C2 till civilutskottet /14:Sf9 till socialförsäkringsutskottet /14:K13 och K14 till betänkande 2013/14:NU7 Statliga företag (skr. 2012/13:140) föredrogs. 1 (S): Vi ska nu debattera näringsutskottets betänkande NU7, som handlar om statliga företag. Att äga något är att ha och ta ett ansvar för det man äger. På det sättet är det inget som skiljer ett privat och ett statligt ägande. Skillnaden är däremot att när samhället, i det här fallet staten, äger något är alla medborgare delägare. Vi som riksdagsledamöter har då ett ansvar att representera dessa ägare för att ägandet ska ske så bra som möjligt. När det gäller de statliga bolagen uppstår det då ett problem. Det finns nämligen bland oss ägarrepresentanter olika åsikter om huruvida vi ska äga verksamheter och bolag. Det finns skilda åsikter om vad som ska utföras av de bolagen och verksamheterna samt om hur det ska ske. Jag vill därför klart uttala att vi socialdemokrater anser att staten har en viktig uppgift att på ett ansvarsfullt sätt värna, förvalta och utveckla de gemensamma tillgångar som företag med statligt ägande representerar. Genom ett ansvarsfullt ägande ska de statliga företagen bidra till en långsiktig och hållbar tillväxt. Företag med statligt ägande är i många fall framgångsrika aktörer på både de nationella och de internationella marknader där de verkar. De representerar stora värden, som svenska folket är ägare till. Staten är största företagsägare och arbetsgivare. Detta medför ett stort ansvar och ställer krav på en långsiktig och professionell förvaltning för att man ska säkerställa tillväxten i landet. Vi ifrågasätter om regeringen har viljan och förmågan att hantera samt styra de statliga företagen. Vi efterlyser därför en rad åtgärder för att upprätthålla det professionella ägaransvaret för de statliga företagen. Vi anser att en nationell strategi bör införas för att utveckla ett hållbart och professionellt statligt ägande. Det är angeläget att företag med statligt ägande arbetar kontinuerligt med innovationsfrågor så att vidareförädling och utveckling av statlig verksamhet kan fortgå. Vi socialdemokrater vill att regeringen formulerar riktlinjer till de statliga företagen om att de ska arbeta med och bejaka innovationsfrågor inom ramen för sin verksamhet. Regeringens skrivelse om företag med statligt ägande är ett viktigt redskap för att förmedla information om hur regeringen tar sitt ägaransvar och hur den tänker utveckla ägandet av de statliga bolagen. Den senaste tidens rapportering tyder inte på att regeringen klarar detta. Vi socialdemokrater anser därför att ska uppmana regeringen att återkomma till med en redogörelse för hur regeringen säkerställer att de statliga företagen arbetar på ett tillfredsställande sätt med riktlinjer och policyer. Den svenska industrin är beroende av en långsiktig och pålitlig energiförsörjning för att kunna bibehålla sin konkurrenskraft. , i statlig ägo, är en viktig pusselbit för den svenska energi- och industripolitiken. Vi anser därför att ska uppmana regeringen att se till att blir en pådrivande aktör för att främja ett hållbart energisystem. För att man ska klara ett sådant uppdrag behöver de frågetecken som finns kring köp av Nuon redas ut. Vi vill därför att regeringen ska uppmanas att tillsätta en oberoende för att utreda den berednings- och beslutsprocess som ägde rum inför köpet av Nuon. Som herr talmannen märker råder det ingen brist på arbetsuppgifter för alliansregeringen inom området statliga företag. Jag hoppas att de lyssnar och tar till sig detta så att vi får till stånd en bättre situation och att de börjar . Med denna inledning av debatten yrkar jag bifall till de socialdemokratiska reservationerna. I detta anförande instämde och (båda S). 2 (MP): Staten är en av största bolagsägare. De statliga bolagen är verksamma inom en mängd olika områden och representerar stora värden, närmare 600 miljarder. Staten har till exempel flera olika fastighetsbolag. De kanske mest kända är Akademiska Hus, Jernhusen och Vasallen. De ska se till att det finns lokaler för högre utbildning, forskning och innovation och lokaler för tågverksamhet samt utveckla tidigare försvarsanläggningar och lokaler till säljbara fastigheter. Staten äger bolag verksamma inom utbildningsområdet, som , och inom bank- och finansieringsområdet, som exempelvis , och Inlandsinnovation. Staten äger energibolaget , gruvbolaget , , och . Man driver apotek och . Staten är delägare i SAS och Sonera. Det är drygt 50 bolag sammanlagt som förstås har stor betydelse för samhällsutvecklingen. Statens agerande som bolagsägare och styrningen av bolagen är därför en oerhört politisk fråga. Frågor om varför staten ska äga bolag och hur de, i sådana fall, ska användas för att bidra till en samhällsutveckling som är positiv blir högst relevanta. Staten har i sin roll som betydande bolagsägare ett omfattande ansvar, inte bara för de enskilda företagen utan också för bolagens bidrag till samhällsutvecklingen i stort. Regeringen förvaltar bolagen på uppdrag av . Ytterst är det de svenska medborgarna som äger dessa företag. Staten har, genom riksdag och regering, därför ett stort ansvar att vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare. För att det statliga ägandet ska vara relevant och meningsfullt krävs ett engagemang och tydliga mål med den statliga ägarpolitiken. Vi i vill att de statliga bolagen genom samhällspolitiska hänsyn och målsättningar ska bidra till ökad välfärd och större socialt och miljömässigt ansvarstagande. Den typ av mjuk styrning av de statliga bolagen som har rått under Alliansens tid i är problematisk. Ägarpolicyer med vackra formuleringar om hållbarhetsperspektiv, jämställdhet, etiska och sociala krav och ambitioner är bra – man vill gå före – men de har gång på gång visat sig vara otillräckliga. Det är viktigt att de mål som staten har för sitt ägande också följs upp och utvärderas och att åtgärder vidtas när det visar sig att bolagen misslyckas i att följa målen. Ägarrollen och förvaltningen ska hanteras på ett ansvarsfullt, transparent och tydligt sätt. Det statliga ägandet måste struktureras så att man stärker den demokratiska kontrollen och möjligheten att utkräva ansvar. Det är en förutsättning för att och medborgarna ska kunna granska hur rikets förvaltning av de gemensamma tillgångarna i de statliga bolagen används och sköts. Regeringen har tidigare tillsatt en ägarutredning. Utredningen föreslår förändringar som går i en annan riktning. Men än så länge har regeringen inte kommit till med något förslag om hur organiseringen av de statliga bolagen kan förbättras. Jag anser att regeringens skrivelse om 2013 års redogörelse för företag med statligt ägande inte svarar på frågan om hur regeringen ska komma till rätta med den bristande efterlevnaden av regeringens ägarpolicy eller hur den demokratiska kontrollen och ansvarsutkrävandet kan förbättras. bör därför uppmana regeringen att återkomma till med en redogörelse för hur regeringen säkerställer att de statliga företagen arbetar på ett tillfredsställande sätt med riktlinjer och policyer samt förslag på hur det demokratiska inflytandet kan värnas och förbättras. Jag ser också möjligheter att i större utsträckning använda de statliga företagen för att påverka samhällsutvecklingen i en positiv riktning. Medan regeringen till exempel har sänkt ambitionerna för att verka för förnybar energi vill jag och att ska få ett tydligt uppdrag att återta platsen som ledande inom energiomställningen från beroende av kärnkraft och fossilt baserade energislag till förnybar energi. Alla bolag med statligt ägande bör ges ett gemensamt mål att vara ledande när det gäller jämställdhet samt hållbar ekologisk och social utveckling. Jag vill till exempel se ett som tar ett större ansvar för biologisk mångfald genom att skydda gammelskog, öka användningen av hyggesfria metoder och införa en nollvision för avverkning av nyckelbiotoper i de statligt ägda skogarna. Sonera, som kontrollerar viktig strategisk infrastruktur, har ett särskilt ansvar att se till att människor med fungerande telefoni och internetuppkoppling inte förlorar möjligheten att kommunicera med omvärlden vid teknikbyten. SJ måste ges bättre förutsättningar att köra tåg till konkurrenskraftiga priser och erbjuda komfort samt ges ett samhällsuppdrag att verka för ett ökat tågresande med hög punktlighet och kvalitet för resor mellan alla delar av och till huvudorterna i grannländer. skulle med bättre styrning och ett annat uppdrag kunna användas för att främja större stabilitet på bolånemarknaden och bättre bankservice till privatpersoner och näringsliv i till exempel områden med låg banktäthet. Akademiska Hus bör få möjligheten att ta en aktiv roll i försörjningen av studentbostäder. En annan viktig aspekt i arbetet för en hållbar utveckling är att ta ansvar även för sina anställdas arbetsmiljö och arbetsvillkor. Att arbeta för jämställda bolagsstyrelser, ledningsgrupper, inklusive vd, och jämställda löner borde vara självklart. Det står inskrivet i riktlinjerna och i regeringens policyer, men resultatet varierar. Flera företag med statligt ägande är också aktörer i länder utanför . I de sammanhangen är det särskilt angeläget att staten som ägare ställer högre krav på att verksamheterna inte bara följer de aktuella värdländernas lagstiftningar utan också tar med sig svenska värderingar. Vi ska inte ha lägre ambitioner när det gäller miljömässigt eller socialt ansvarstagande än vad vi har i vårt eget land. Statligt ägda företag ska inte medverka till att mänskliga rättigheter kränks eller delta i ekonomiska transaktioner där det finns misstanke om korruption och penningtvätt. I det här betänkandet behandlas också en specifik fråga, nämligen Nuonaffären. Det handlar om förvärv av Nuon 2009 och regeringens agerande, eller icke-agerande, som ägarföreträdare i den affären. Det är viktigt att dra lärdom av det inträffade för att för framtiden säkerställa att staten agerar som en ansvarsfull ägare. Det finns fortfarande alltför många frågetecken kring köpet som behöver redas ut. vill därför, liksom Socialdemokraterna och , att det ska tillsättas en oberoende med uppgift att utreda berednings- och beslutsprocessen inför köpet av Nuon. , herr talman, står jag förstås bakom samtliga miljöpartireservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 3, 5 och 7. 3 (SD): Herr talman och ledamöter! Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 6 och 8. Hur man ser på företagande, på statliga företagens vara eller icke vara, beror på vilken ideologisk grund man står på. Även om vi inte lyckas övertyga varandra från denna talarstol kan det vara nyttigt att förstå hur de enskilda ledamöterna tänker, hur de representerar sina partier och hur de har kommit fram till sina ställningstaganden. Ekonomiska teorier om vad vi ska producera, hur vi ska producera och för vem vi ska producera formulerades av , av Aquino och i deras olika verk. Dock bedömdes de ekonomiska aspekterna i första hand ur moralisk synvinkel. De fördömde till exempel spekulation och uttag av ränta. Förändringar och framsteg följde inom samhällsordningen och inom vetenskapen. Kunskapen om ekonomi blev mer och mer en självständig gren. föddes den så kallade klassiska inriktningen med , och . Dessa borgerligt sinnade, individualistiska, liberala tänkare i upplysningens anda var övertygade om att statens inblandning i de flesta fall var onödig eller direkt skadlig. Jämvikten och balansen infinner sig genom marknadens mekanismer om det råder rättvis konkurrens. De kloka marknadskrafternas verkan och idéns allsmäktighet visade att viss inblandning var nödvändig, inte minst efter den stora ekonomiska krisen . , när industrialiseringen var på topp, dök upp för att lansera sin ideologi mot arbetarklassens utsugning och för klassens enade kamp mot kapitalismen. Han upplyste mänskligheten om att kapitalismen har en inneboende destruktiv kraft, och den kraften leder till kapitalismens oundvikliga undergång. Men – tack för frågan – marknadsekonomin är på topp, har visat sig vara livsduglig, anpassningsbar och omtyckt av mänskligheten. Däremot har planekonomin självdött och är saknad av ingen. Själv levde jag i en planekonomi som var uppbyggd i marxistisk-leninistisk anda, och jag kan försäkra er att det inte var roligt. Industrin försåg marknaden med undermåliga varor, om det över huvud taget gick att få tag på varor. Medan kapitalismen frodades i väst köade vi i timmar för att få tag på basvaror som tvål, toapapper och tvättmedel. Min inställning har färgats av mina personliga erfarenheter, och jag är tacksam att jag har den lärdomen med mig i livet. Mitt parti har ingen ideologisk låsning i frågan. Att medborgarnas intressen ska tillgodoses är det övergripande målet. Strävan är att öka valfriheten och att förse alla med bra varor och service som är prisvärda och tillgängliga utan att missbruka våra resurser. Efter de inledande reflexionerna tänkte jag gå in på våra motioner. Inom ämnet förvaltning av statliga företag har vi ett yrkande att det bör inrättas en riskkapitalfond. Fondens uppgift är att kommersialisera svenska innovationer, och finansieringen sker genom vinstuttag från . Vi ser behovet av en marknadskompletterande riskkapitalfond. Fonden ska prioritera företag och innovatörer som har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden. Vi föreslår en extra vinstutdelning från upp till 5 miljarder under förutsättning att vinstutrymmet finns. Fokus ska ligga på kunskapsintensiva branscher, vilket gör att den svenska konkurrenskraften på området stärks. Gällande förvaltning av statliga företag förespråkar vi en översyn av uppdrag. energimix består av biomassa, kol, kärnkraft, naturgas, vattenkraft och vindkraft. Osäkerheten är stor angående dessa energislag både på den svenska och på den europeiska energimarknaden. Subventioner, pris på utsläppsrätter och kostnader för investeringar men även övriga nationers inställning till produktion av dessa energislag kan komma att förändras. Det skulle snedvrida konkurrensen på hela den europeiska energimarknaden. Vi vill se att en översyn görs av uppdrag för att säkerställa realistiska investeringsplaner och långsiktig konkurrens samt för att förhindra koldioxidläckage. energimix ska hålla hög internationell standard i dessa avseenden. När det gäller bolagsstyrning eller försäljning av företag med statligt ägande har vi den åsikten att företag som är av allmänintresse eller har viktiga samhällsfunktioner inte enbart ska bedömas med företagsekonomiska mått. Grundläggande funktioner måste kunna säkerställas i hela landet oavsett om det gäller kommunikationer eller övrig service. Givetvis är de privata företagen en av grundbultarna i den svenska ekonomin. Men att konkurrera med statliga företag som har ett helhetsansvar är något vi behöver belysa – detta för att godbitarna i upphandlingarna inte ska kunna säljas ut utan att hänsyn har tagits till de övriga nationella samhällsintressena, även om det då inte blir lika vinstgivande. Staten ska förvalta våra gemensamma egendomar med stora värden på bästa sätt, förse de anställda med goda anställningsmiljöer och utvecklingsmöjligheter. Staten ska vara ett föredöme i ansvarstagande gällande både miljö och hälsa. Staten är och ska förbli den nationella tryggheten gällande viktiga samhällsfunktioner men även en god förvaltare av våra tillgångar och naturresurser. Jag vill betona vikten av ordentliga diskussioner med hänsynstagande till alla intressen om samhällsviktiga bolag ska säljas ut. Vi sverigedemokrater anser att köp av Nuon har bidragit till att försämra finanser drastiskt. Frågetecknen kring köpet måste därför redas ut grundligt. har en viktig roll och stor ekonomisk betydelse för . Det är viktigt att affärer i den storleksordningen görs i samförstånd. Av aktiebolagslagen följer att ett bolags styrelse ansvarar för och fattar beslut i samtliga bolagsfrågor som inte ägaren på bolagsstämman gett särskilda anvisningar om. Därmed är det styrelsen som ska ta det fulla ansvaret för förvaltningen av bolagets angelägenheter och bedöma bolagets risker och ekonomiska ställning. Vid förvärvet gjorde bedömningen att det var strategiskt riktigt att genomföra köpet. Givet vad vi vet , med utdragen ekonomisk kris och en förändrad energimarknad med fallande priser, var 89 miljarder ett högt pris. De investeringar som gjordes och som senare har visat sig bli rena katastrofer går inte att göra ogjorda. Vi kan dock få värdefull lärdom och i fortsättningen vara mer försiktiga och verkligen diskutera igenom investeringar av denna dignitet. Vi ska inte glömma att expansion i började under den tidigare socialdemokratiska regeringens tid via köp av kolkraftverk och stora kärnkraftsinvesteringar i . Även dessa investeringar behövde skrivas ned, när det gäller den tyska kärnkraften jämfört gällande Nuon. I bägge fallen hade det, med facit i hand, varit nödvändigt med mer försiktighet när det gäller spekulationsbiten. Att oaktsamt spekulera med skattebetalarnas pengar är inte försvarbart, då det ligger hårt arbete bakom varje krona. I en anmälan till begärdes en granskning om hanteringen av förvärv av Nuon. Vi allesammans önskar få svar på om det verkligen har varit förenligt med gällande regler och riktlinjer. planerar att behandla anmälan i ett granskningsbetänkande , med en planerad justering . I detta läge anser inte vi sverigedemokrater att det finns anledning att parallellt tillsätta en för att granska samma ärende. Låt komma fram till ett svar. När vi har facit kan vi gemensamt ta lärdom av det här . Vi ser att våra statliga företag fortsatt är i världsklass både när det gäller värdeskapande och som förebild inom könsfördelning, etikpolicy, jämställdhetspolicy och även miljöpolicy. Den långsiktiga hållbarheten är en viktig i det statliga ägandet. Vi ska vara stolta och glada över våra fina företag och erkänna de riktlinjer som har gynnat fortsatt existens och lönsamhet i den knivskarpa konkurrensen. Det är en linje som vi vill fortsätta att driva. 4 (V): Dagens näringspolitiska debatt handlar om regeringens förvaltning av folkets gemensamma egendom, de statliga företagen. Det är den årliga debatten om förvaltning av statliga företag som finns redovisad i det betänkande som näringsutskottet har lämnat för behandling och som bygger på regeringens årliga skrivelse. Svenska folket är ägare till 54 hel- eller delägda bolag till ett värde av . Det är företag som finns över hela landet och som spelar en viktig regionalpolitisk roll. Sammantaget är det 175 000 anställda i bolagen. Det är regeringens uppgift att förvalta den statliga företagsportföljen på ett ekonomiskt ansvarsfullt sätt och se till att bolagen lever upp till de sociala riktlinjer som finns beskrivna av Global Reporting Initiative. Jag vill påminna kammaren och svenska folket om att statliga företag historiskt har spelat en viktig och avgörande roll som välståndsskapare och som motor för utvecklingen av näringsliv, i hela . Utan den aktiva samverkan mellan stat och näringsliv hade vi inte haft så många internationellt konkurrenskraftiga företag som vi har , till exempel ABB, tidigare Asea med koppling till . Eller vad hade varit utan samverkan med ? Listan skulle kunna göras längre. Jag har vid åtskilliga tillfällen kritiserat regeringens styrning av och särskilt köpet av Nuon. Jag har gjort det i interpellationer och i motioner nästan . Den affären är kanske den sämsta företagsaffären någonsin i svensk företagshistoria. Vi i har tillsammans med Socialdemokraterna och motionerat i frågan och påpekat behovet av en för att komma till rätta med och försöka reda ut de frågetecken som hela den affären omgärdas av. Men det finns också anledning, herr talman, att kritisera regeringens handhavande och styrning av Sonera och dess affärer i forna sovjetrepubliker, som omgärdas av många skandaler och tveksamma affärer ur folkrättsligt perspektiv. I det här sammanhanget yrkar jag bifall till reservation 7 om en tillsättande. Jag står givetvis bakom samtliga övriga reservationer som har i betänkandet, tio reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservation 7. Det finns anledning att blicka tillbaka och se vad som har hänt under de sju gångna år som den borgerliga regeringen har styrt och hur de har hanterat styrningen av de svenska bolagen. har regeringen sålt ut nio statliga bolag, helt eller delvis, till ett värde av – engångsintäkter som har använts till att amortera av på en redan låg statsskuld. har de statliga bolagen tillskjutit till statskassan i form av utdelning – pengar som hade kunnat användas till reinvesteringar inom eller inom SJ. De hade också kunnat användas inom välfärdssektorn. har vid samtliga tillfällen motsatt sig den utförsäljning som har skett. Vi menar att statligt ägande behövs som en motvikt till den spekulationskapitalism och kortsiktighet som är rådande i delar av svenskt näringsliv. Det statliga ägandet bör i stället utvecklas för att vi medborgare som gemensamma ägare ska kunna se en effektiv och lönsam produktion av varor och tjänster. Det gemensamma ägandet ska fungera som verktyg och förebild för hela näringslivet. De statliga företagen ska bidra till innovationer, produktutveckling och en långsiktigt hållbar tillväxt. De statliga företagen ska gå i spetsen för både teknisk utveckling och arbetsplatsdemokrati samt ligga i framkant när det gäller miljö, socialt ansvar, jämställdhet och för att motverka diskriminering. Vad har då hänt? Har regeringen levt upp till något av dessa kriterier? Nej, knappast. Men när regeringen väl har fått mandat från att sälja ut, hur har det skett? Har det skett på ett ansvarsfullt sätt? Eller har man slumpat bort statliga företag? Jag ska ta upp några exempel på hur det har gått till. Jag vill börja med att säga att i en rad rapporter har kritiserat regeringen för bristande styrning och avsaknad av riskanalyser med mera. chef säger i en intervju i att avregleringarna inom en rad områden kostat staten åtskilliga miljarder kronor. Vi har vid ett flertal tillfällen här i kammaren och på debattsidor i tidningar kunnat ta del av hur borgerliga ministrar läxat upp bankdirektörer och generaldirektörer för deras höga bonusar och andra utsvävningar. Men även riskkapitalister har utsatts för kritik för sin skatteplanering med räntesnurror och inte minst sin koppling till skatteparadis, vilket det finns tydliga exempel på inom vård- och skolbolag. Men kritiken från borgerliga ministrar är bara tom retorik som inte har någonting med verkligheten att göra. Hur ser då verkligheten ut? Utförsäljningarna gör att demokratin på område efter område försvagas. När regeringen nästan halverade det statliga ägandet i Nordea såldes aktierna till ett pris som låg under börsvärdet. Förutom det ekonomiskt tvivelaktiga i att avstå från framtida vinstutdelning till förmån för en engångsintäkt, innebar försäljningen ett minskat inflytande över den viktiga samhällsfunktion som banksektorn utgör. såldes resterande aktier i . Utförsäljning av apotek är ett annat exempel som talar sitt tydliga språk. sålde regeringen 24 apotek till Priveq och riskkapitalbolag . De betalade då nästan för apotekskedjan. sålde man apoteken vidare för . menar att staten har slumpat bort gemensam egendom och allvarligt skadat förtroendet för regeringens styrning av svenska folkets egendom.