prot · H109119 · 2014-06-04 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. Förste vice talmannen meddelade att (V) avsagt sig uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:488 Till Interpellation 2013/14:488 Biosimilarer av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inplanerade aktiviteter. (KD) Enligt uppdrag 2013/14:493 Till Interpellation 2013/14:493 Skydd av av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. (C) Enligt uppdrag och rättschef 2013/14:501 Till Interpellation 2013/14:501 Missbruk av visstidsanställning av (S) Statsrådet besvarar interpellationen . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2013/14:514 Till Interpellation 2013/14:514 Oberoende organ för bedömning av personskador av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inplanerade aktiviteter. (KD) Enligt uppdrag 2013/14:533 Till Interpellation 2013/14:533 uppdrag av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. (M) Enligt uppdrag 4 § Anmälan om faktapromemoria Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2013/14:FPM88 EU-strategi om att minska risker med kemiska, biologiska, radiologiska, nukleära och explosiva ämnen KOM(2014) 247 till försvarsutskottet 5 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Proposition 2013/14:236 till civilutskottet Motion 2013/14:Fi15 till finansutskottet 6 § Nya åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov betänkande 2013/14:CU32 Nya åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov (prop. 2013/14:127) föredrogs. 1 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till den socialdemokratiska reservationen. Vi ska debattera regeringens förslag om Nya åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov. Större komplementbyggnader och mindre bostäder på sammanlagt ska kunna uppföras. En- och tvåbostadshus ska kunna byggas till med högst . På en- och två bostadshus ska också högst två takkupor kunna byggas. Enbostadshus ska kunna inredas med ytterligare en bostad. Detta ställer vi socialdemokrater oss bakom, eftersom vi i grunden ser positivt på åtgärder som på olika sätt kan underlätta för vanliga husägare att vidta byggnadsåtgärder. vill vi understryka behovet av att regeringen återkommer med ett förslag om hur grannars rätt till domstolsprövning ska tillgodoses och i övrigt utvärdera tillämpningen av det nya regelverket. Det går inte att föra den här debatten utan att ta upp den minst sagt förödande kritik som levererats från Lagrådet med flera, vilket även poängterats av konstitutionsutskott. Vi socialdemokrater vill ansluta oss till delar av den kritik som riktas emot regeringen, och vi har även lagt fram ett särskilt yttrande. Vi har framhållit att måste ses över med inriktningen att modernisera, förenkla och förtydliga regelverket. Redan vid införandet av den nuvarande var vi starkt kritiska mot att lagen antogs av borgerliga majoritet trots att det fanns starka invändningar mot kvaliteten i lagstiftningsarbetet och ett flertal oklarheter i lagen. Vi tvingas nu konstatera att regeringens förmåga att hantera lagstiftningsärenden inom byggområdet inte tycks ha förbättrats. Liksom vid utgången av den föregående mandatperioden läggs dåligt förberedda förslag fram för avgörande vid sista möjliga tidpunkt. Känslan som kommer krypande är att regeringen egentligen gått och hoppats på att vi socialdemokrater skulle yrka avslag på hela propositionen. Regeringens bristande beredning av ärendet och undermåliga analys av lagförslagens konsekvenser skulle i sig ha kunnat motivera ett sådant ställningstagande. Men eftersom vi i grunden ser positivt på åtgärder som på olika sätt kan underlätta för vanliga husägare att vidta byggnadsåtgärder väljer vi att ställa oss bakom förslaget. Förslaget måste också ses i ljuset av regeringens övriga agerande , eller snarare brist på agerande, när det gäller de omfattande problemen på bostadsmarknaden och svårigheterna att få till stånd ett tillräckligt bostadsbyggande. När det gäller den sistnämnda frågan bör det klarläggas att vi inte ser lagförslaget som någon lösning för de 289 000 ungdomar som saknar egen bostad. Det kommer sannolikt endast i mycket begränsad utsträckning att bidra till ett nödvändigt tillskott av nya permanentbostäder. Bostadsbristen för såväl ungdomar och studerande som övriga grupper kräver politiskt initierade åtgärder för att öka byggandet av vanliga bostäder, och då med särskild tyngdpunkt på hyresrätter. Sådana förslag har lagts fram i av Socialdemokraterna, och flera nya initiativ har presenterats även under innevarande år. När det sedan gäller regeringens hantering av ärendet har utskottet i sitt ställningstagande till regeringens lagförslag ansett att invändningar kan göras mot beredningen av ärendet i vissa avseenden. För att kompensera dessa brister anser vi att regeringen måste återkomma med svar på viktiga frågor om hur samhällsplaneringsintresset och prövningen av grannars intressen kan tillgodoses inom ramen för den nya lagstiftningen. Regeringen har i propositionen inte redovisat någon bedömning av vad som kan komma att krävas i form av samhällsplanering för det utökade behov av bland annat kommunikationer, vägar och va-system som kan bli en följd av att fler bostäder tillkommer i ett befintligt bostadsområde. Särskilt i fråga om vattentillgång och avlopp finns det många bostadsområden där kapacitetstaket är nått eller till och med har överskridits. Det innebär att även ett mycket begränsat tillskott av nya bostäder kan leda till stora problem. Den allvarligaste kritik som har förts fram handlar emellertid om vad det i praktiken innebär när grannar inte har rätt att få eventuella invändningar mot ett byggprojekt prövade i den ordning som ett bygglovsförfarande garanterar. Lagrådet anser att regeringen inte i tillräcklig grad beaktat den rätt till domstolsprövning som grannar och närboende kan ha vid byggnadsåtgärder som kan innefatta en kränkning av egendomsskyddet enligt . Ofta råder det en skör balans i fråga om utsikt, insyn, skuggning och integritet när det gäller bebyggelsen på granntomter. Även små tillbyggnader kan leda till stora negativa konsekvenser. Det är inte helt otänkbart att en småhusägare har flera granntomter vars ägare kan komma att bygga var sitt komplementbostadshus så nära som fyra och från tomtgränsen. Detta kan leda till tvister och osämja mellan grannar. Det är således angeläget att de aktuella frågorna blir föremål för en analys – en analys som egentligen borde ha varit genomförd innan regeringen lägger denna proposition på bord. Ett enigt konstitutionsutskott skriver i sitt yttrande över propositionen att de önskar fästa civilutskottets uppmärksamhet på de eventuella konsekvenserna vid tillämpning av det som föreslås i fråga om domstolsprövning av de nya åtgärderna, vilket även pekat på i remissbehandlingen. KU skriver även att rättsläget kan betecknas som i viss mån oklart fram tills analysen har slutförts. Enligt både KU och kommer vi att ha ett rättsosäkert läge innan rättsläget hunnit stabilisera sig. Enligt regeringsformen ska inte offentliga organ tillämpa en föreskrift om de finner att den står i strid med en bestämmelse i grundlag eller överordnad författning. Detta gör rättsläget för offentliga organ som kommuner, länsstyrelser och inte minst enskilda medborgare utomordentligt allvarligt. Jag hoppas därför att ansvarig minister, som deltar i debatten, kan berätta att en analys av detta kommer att ske. Vi anser vidare att regeringen bör återkomma till med en bredare utvärdering av utfallet av det nya regelverket. Denna utvärdering bör givetvis resultera i en närmare analys av eventuella brister och i förekommande fall även förslag om lagändringar. Utvärderingen bör särskilt uppmärksamma de frågor som lyfts fram av kommuner och övriga remissinstanser under beredningen av ärendet. Regeringens självbild är att den har den största bostadspolitiska reformagendan i modern tid i vårt land. Bostadsbristen har ökat med nuvarande regering. Nio av tio kommuner uppger själva att de har brist på hyresrätter. Unga människor tvingas tacka nej till drömutbildningar, och företag kan inte rekrytera arbetskraft. förlorar möjligheter för framtiden bara beroende på bostadsbristen. debatterar större friggebodar som regeringens dellösning på problemet. Tänk vad glada landets alla bostadssökande ska vara! Men det är de inte. Om 14 ½ vecka är det val. Då kan få en ny bostadspolitik. Det tror jag vore bra för vårt land, för kan bättre. 2 (MP): betänkande 32 Nya åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov är enligt mitt tycke ett rätt ovanligt betänkande. Regeringen har bedrivit ett lagstiftningsarbete som i varje steg har fått mycket hård kritik. Trots att den kritiken också förts fram till oss i utskottet har majoriteten valt att inte låta sig påverkas av den kritiken. När jag säger att det är ett ovanligt betänkande syftar jag framför allt på den samlade slutsats som Lagrådet drar i sin remissbehandling. Där framgår nämligen klart och tydligt att de underlag, i form av utredningar, som regeringen har tagit fram inte har den kvalitet som fordras för att de ska kunna ligga till grund för lagstiftningsarbete. När de verkställande instanserna, från tjänstemän ute i kommunerna till dem som i slutändan ska uttolka lagen vid kommande tvister i domstol, inte anser att förarbetena håller måttet för att fungera vid tillämpningen innebär det även, vilket tydligt påpekas, att det kommer att bli rättsosäkert och att det på andra sätt kommer att bli problematiskt att hantera tvister om mindre till- och ombyggnader såväl i kommunerna som i länsstyrelserna och domstolarna. Regeringen har till synes helt medvetet kört över landets hela profession på området. Vad handlar den här, som jag kallar den, skandalen om? Den handlar om ett antal ändringar i . Syftet är precis som rubriken antyder, att bygglovsbefria ett antal åtgärder som kräver bygglov. Det låter inte särskilt dramatiskt, men jag lovar er som lyssnar att det är mer än så. Det föreslås att utöver den numera ganska välkända friggeboden ska ytterligare en komplementbyggnad om maximalt få byggas för åretruntbruk. Ett enbostadshus ska även få omvandlas till en tvåfamiljsfastighet. En befintlig huvudbyggnad på en fastighet ska dessutom utan bygglov kunna kompletteras med ytterligare liksom med två takkupor. Tillbyggnaden får ha samma takhöjd som det ursprungliga husets nockhöjd. Summan av dessa åtgärder blir att den traditionella villatomten omvandlas till en borggård. Med 4 ½ meters vallgrav mot grannarna kan den enskilde med en tillbyggnad och två friliggande nya byggnader bygga in sig på sin borggård. Vi kommer alltså att få en helt ny bebyggelsekaraktär. Regeringen föreslår, till mångas stora förvåning, att dessa åtgärder ska vara bygglovsbefriade och att de även ska få utföras i de fall de strider mot gällande detaljplan. Den som vill göra detta måste i och för sig i de flesta fall först lämna in en anmälan om att åtgärderna ska vidtas. Kommunen ska därefter lämna ett startbesked, som inte kan överklagas av någon annan än den sökande, det vill säga att om den sökande inte får sitt startbesked kan hon eller han överklaga det. Grannar kan inte överklaga. Däremot kan grannar, när väl byggnationen har startat eller till och med när den är färdig, begära att ett tillsynsärende startas hos kommunen. Kommunens beslut kan därefter överklagas till och slutligen till mark- och miljödomstol. I värsta fall innebär det att man i stället för att lösa konflikter i förväg tvingas lösa dem när byggnaden väl är på plats. Flera handläggare runt om i landet har tolkat regeringens förslag så att de i princip kommer att tvingas genomföra samma arbete som vid ett bygglovsärende innan de kan lämna ett startbesked. Eftersom kommunallagen anger att taxor ska återspegla de faktiska kostnaderna har redan många handläggare dragit slutsatsen att startbeskedet i stort sett kommer att hamna på samma avgiftsnivå som bygglovet. Det blir alltså mer komplicerat för den enskilde att hålla reda på sina skyldigheter och rättigheter. Rättsosäkerheten ökar trots att ingen i kommunerna uppfattat att man kan göra någon form av arbetstidsbesparing. Frågan blir kanske hängande i luften i den här debatten, men kan det finnas något annat motiv som gör att regeringen hastar igenom en så bristfällig lagstiftning som denna än viljan att inför valet framstå som handlingskraftig? Men vilken väljare vill ha en handlingskraftig rättssabotör till regering? Då, fru talman, kommer vi till redogörelsen av själva skandalen. Från flera remissinstanser har det framförts allvarlig kritik mot att regeringen ställer orimliga krav på snabba remissvar samt att man förlägger remisstiderna mycket olämpligt. Några remissinstanser har av den anledningen aktivt valt att avstå från att yttra sig. Det tycker jag är mycket allvarligt för den slutliga produkten. Som grund för regeringens förslag ligger tre förarbeten. betänkande, som remitterades med sista svarstid , innebar att remissinstanserna hade på sig, semesterveckorna inräknande. Det ansågs vara ganska normalt och därmed acceptabelt även om det alltid är problematiskt med remisshantering över semestrar. Promemorian om vissa plan- och byggfrågor från remitterades med sista svarstid . Det innebar en remisstid inklusive semesterveckorna, vilket i praktiken är i knappaste laget men kanske ändå acceptabelt. Men det är som sagt alltid problematiskt med remissbehandling över semestrar. Med , vilken jag uppfattar som den viktigaste nyckelprodukten i sammanhanget, förhåller det sig dock annorlunda, som Lagrådet uttrycker det i sitt yttrande. tvingades arbeta under mycket stor tidspress. Uppdraget gavs , och rapporten remitterades . Sista svarstiden för remissen sattes till , vilket innebär en remisstid på , dessutom under jul- och nyårshelgerna. I praktiken innebar det maximalt . Villkoren för uppdrag och remisshanteringen av det har av många uppfattats som skandalartade, precis som jag uttrycker det. Det är inte konstigt att många som arbetat med de här frågorna har känt sig totalt överkörda när någon egentlig utredning i praktiken inte kunnat genomföras. Lagrådet konstaterar att regeringen beslutade om lagrådsremissen efter att remisstiden på den senaste rapporten från gått ut samt att regeringen i den lagrådsremissen knappast bemödade sig om att ens försöka bemöta den kritik som trots de korta och olämpliga remisstiderna ändå hade framförts. Dessa fakta, samt att regeringen nästan inte tagit någon som helst hänsyn till kritiken vare sig när man utarbetat lagrådsremissen eller när man skrivit den proposition som vi debatterar , visar att regeringen inte riktigt förstått sin roll. Utrednings- och beredningsresurser ska inte användas för att bedriva valpropaganda utan för att utforma lagstiftning, och det är uppenbart att det arbete regeringen har presterat inte kan klassas som lagstiftningsarbete. Lagrådet är tydligt med att beredningen inte uppfyller regeringsformens krav. Dessutom konstaterar att den förhastade processen resulterat i ett lagförslag behäftat med allvarliga lagtekniska brister. Och de är inte ensamma om att tycka det. Det är många som skriver så. Eftersom syftet med regeringens förslag anges vara att underlätta är det märkligt att regeringen inte försöker bemöta alla de remissinstanser som hävdar att förslaget kommer att få precis motsatt effekt. Det blir mer arbete högre upp i instanskedjan, säger till exempel Mark- och . konstaterar att regeringen glömt bort energifrågorna och avstyrker av det skälet. avstyrker på grund av att man inte hanterat trafikkonflikter. avstyrker av många skäl, men bland annat därför att strandskyddsfrågorna inte är behandlade i förslaget. anser att miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö inte är beaktat i arbetet och avstyrker av den orsaken. Handisam konstaterar som många andra att man helt har glömt bort tillgänglighetsfrågorna i utredningen. i konstaterar att intentionerna med som sådan om förutsägbarhet inte är möjliga att förena med regeringens förslag och avstyrker av det skälet. i , liksom många kommuner, avstyrker regeringens förslag med motiveringen att man i alla fall kommer att tvingas göra i princip samma utredningsarbete som . Varför då göra lagstiftningen ännu mindre tydlig? Många kommuner skriver att förslaget kommer att få – lyssna nu – förödande konsekvenser för värdefulla miljöer. Är det detta som är regeringens mål? Man säger också från kommunernas sida att förslaget innebär ökad rättsosäkerhet för fastighetsägare, grannar och kommuner. Kommuner och Landsting skriver att de är tveksamma till om just de undantag från bygglovsplikt som regeringen har valt att föreslå verkligen är de mest lämpade. En av de tyngsta instanserna ifrågasätter alltså om det är rätt saker man har försökt lagstifta kring när man nu vill underlätta. avstyrker förslaget med motivet att kulturhistoriskt värdefull bebyggelse kan komma att förvanskas och att helhetsmiljöer därmed kan ta skada. Och visst kan man konstatera att vi kan skapa helt andra boendemiljöer på det här sättet. avstyrker med motiveringen att förslaget i propositionen inte beretts i enlighet med regeringsformen, att det kommer att leda till ökade granntvister, att det bryter mot om egendomsskydd, att det motverkar arbetet för en hållbar stadsutveckling och att det i praktiken innebär att vi får längre och mer svårförutsägbara planerings- och byggprocesser. Föreningen anser helt enkelt att förslaget är ett hån mot landets byggnadsnämnder och ett slag i ansiktet på hela professionen. Mycket av den kritik som lämnar kan man återfinna i många andra remissvar. Mark- och skriver att förslaget om takkupor kan vara genomförbart – lyssna nu noga – under förutsättning att konsekvenserna utreds. Detta säger en domstol. Det tycker jag är en uppsummering av hela denna skandalartade hantering. Så kan vi inte hålla på och stifta lagar. Men visst, många av förslagen är nog inte så tokiga, och vi i skulle förmodligen ha kunnat tillstyrka en hel del av dem om vi bara hade fått rimliga underlag att ta ställning till. Sanningen är nämligen så sorglig att regeringen har stressat fram förslaget i en sådan takt att det mesta faktiskt återstår att konsekvensbeskriva. Det är inte rimligt att fattar beslut när det är så stora hål i beslutsunderlaget. Det är inte vallöften eller valplattformar vi ska ta ställning till här i , utan genomförbara lagförslag. Vi miljöpartister anser även att riksdag och regering inte ska köra över dem som ska genomföra våra beslut så till den milda grad som med detta förslag. Om samtliga, från kommunens handläggare till domstolarna, säger att förslaget inte fungerar i praktiken, är det då inte rent vansinne att inte göra ett omtag och konsekvensbeskriva, som vi i föreslår i vår följdmotion? Eller är det så att ni i Alliansen faktiskt inte bryr er om huruvida det som ni beslutar här i fungerar eller inte? Ni kunde inte ens gå handläggarna till mötes så långt att ni kunde skjuta upp ikraftträdandet till dess de kommer tillbaka från semestern. Det är ett utslag av rent maktmissbruk som man inte vill se i vårt land. Jag tycker att det är sorgligt när så goda idéer fuskas bort så totalt. Vi i hade gärna sett ett förslag med fungerande regler för ett antal åtgärder som skulle kunna vidtas utan bygglov. Men läggs förslaget fram utan att konsekvenserna är utredda, och vi kan inte tillstyrka något som inte går att bedöma. Jag yrkar bifall till reservation 1. 3 (SD): Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till reservationen från . I propositionen föreslås ändringar i med målet att förenkla regelverket. Det här är ett ärende som många har pratat om. Kort sagt är tanken med förändringarna att man inte ska ställa krav på bygglov i större utsträckning än vad som är motiverat utifrån samhällets behov. Detta kan vara ett sätt att säkerställa en hållbar utveckling av bebyggelsen. I likhet med hur det var vid friggebodsreformen är det flera som har pekat på de problem som kan uppstå. Man har varit orolig för vad som skulle kunna hända om fastighetsägare fick för mycket frihet. Den förra reformen har dock varit lyckad och har uppskattats av många människor sedan genomförandet. Få politiker lär ångra det beslut som togs då. Och jag funderar ofta på varför man egentligen behöver vara orolig över dagens reform. Jag ska lämna dåtiden och prata lite mer om nutiden. Ändringarna innebär att de åtgärder som ska kunna vidtas utan krav på bygglov utökas med ytterligare åtgärder. Större komplementbyggnader och mindre bostäder på sammanlagt ska kunna uppföras. Utöver detta ska man kunna bygga till en- och tvåbostadshus med högst samt bygga en eller två takkupor. Enbostadshus ska således även kunna inredas med ytterligare en bostad. Jag är övertygad om att dessa förändringar inte bara möjliggör för villa- och fastighetsägare att skapa attraktivare tomter och hem. De skapar även möjligheter för nya platser att bo på, utan trassel med onödig byråkrati. Jag har inte helt oväntat ställt mig bakom regeringens förslag om förenklingar för husägare som önskar bygga till sina hus eller bygga mindre komplementhus på tomterna. För mig är det obegripligt att någon kan misstänkliggöra småhusägare för att vilja förstöra sina tomter eller göra sina fastigheter mindre attraktiva. Självfallet vill fastighetsägare göra raka motsatsen. De vill snarare göra sina tomter mer attraktiva, oavsett om de själva tänker nyttja tomten eller om de ska sälja eller hyra ut en del av fastigheten. Jag ser tydligt att dagens lagstiftning om byggande innehåller ett flertal regler som innebär onödigt krångel även för mindre förändringar. Det är tydligt att fler förenklingsåtgärder för minskad byråkrati och fortsatt reformering av är önskvärda. Utgångspunkten bör vara att underlätta byggandet och öka möjligheten för människor att själva bestämma över sina fastigheter. Kritik har riktats mot regeringens beredning av ärendet och analysen av frågor som rör grannars intresse. Grannarnas intressen måste kunna tas till vara när fler åtgärder får utföras utan krav på bygglov. Av den anledningen kan jag till stor del instämma i kritiken. Propositionen innebär stora förändringar, och de får naturligtvis inte vara så dåligt beredda och analyserade att de kan orsaka nya problem. Det är min övertygelse att det därför finns behov av att genomföra en analys av hur grannars intresse i samband med byggnadsåtgärder på granntomten ska hanteras i fortsättningen. Det finns skäl att vid lämpligt tillfälle noga följa den praktiska tillämpningen av lagändringarna. Särskilt de delar som har uppmärksammats under remissbehandlingen är intressanta att följa upp. Regeringen bör återkomma till med en redovisning och eventuella nya förslag samt inkomma med en utvärdering av konsekvenserna av lagändringarna. Utvärderingen kan även ligga till grund för fler förenklingsförslag. 4 AMINEH KAKABAVEH (V): Vi i är mycket kritiska till regeringens förslag. Vi menar till att börja med att detta inte löser den förödande bostadsbristen, varken generellt eller för unga människor. Finansminister sade i en intervju i att förslaget att inreda friggebodar skulle kunna ge 15 000 bostäder. Även om finansministerns och regeringspartiernas önsketänkande skulle bli verklighet är behovet av bostäder långt mycket större än så. Nästan 300 000 unga vuxna saknar ett eget boende. Ett annat skäl till att vi är kritiska mot förslaget är den typ av bostäder som regeringen vill skapa med det här förslaget och hur de därmed menar att landets unga vuxna ska bo .