prot · H10995 · 2014-04-03 00:00:00 — skolresultat har förändrats stadigt under . parti har varit ett stödparti, ett stödhjul, till tidigare socialdemokratiska regeringar som i allt väsentligt har skapat den situation som vi nu befinner oss i. PISA-undersökningen som kom och som alla gillar att hänvisa till mäter ju resultaten från det gamla systemet, det som parti har varit med och stött . Jag förstår inte varför man tar upp exempel på sitt eget misslyckande. Det är för mig en gåta, men det är helt okej. Den senaste PISA-undersökningen som kom är egentligen spiken i kistan för , för regeringen , för Socialdemokraterna och för och . förändras däremot allting. räknade upp ett par saker som förändras. Vi har räknat upp flera saker tidigare här i talarstolen. Det är den största förändringen av den svenska skolan som görs sedan folkskolan infördes eller mer. Det är en enorm vändning av allting, men allting ger inte resultat dag ett eller två eller ens år ett eller två. Det tar naturligtvis tid att först reda ut vad som behöver göras och hur vi kan genomföra det. skolresultat kommer att förändras. Våra skolresultat kommer att nå toppen igen, men det tar tid. Jag har några frågor till . Det är möjligt att jag har missuppfattat det här, men är det inte så att och inte vill ha läxor, prov eller betyg så som vi andra vill? Hur ska man då kunna mäta elevernas framgångar eller brist på framgångar för att kunna sätta in hjälp tidigt? Hur hjälper det? Hur förbättrar det svensk skola och resultaten framöver? 130 (MP) replik: Det jag försökte göra uppmärksam på var att en grupp elever snart har gått igenom hela – har de gått igenom hela – sedan Alliansen kom till makten. Att i det läget säga att det tar tid att förändra tycker jag är svagt. Har man kritik mot skolan behöver det inte ta innan effekten av de åtgärder man föreslår och vidtar märks och ger resultat. Vi tror att det är viktigt att uppgradera läraryrket. Vi vill ge pengar för att höja lärarnas löner. Vi i ser ett stort behov att anställa fler i skolan – närmare 10 000 fler lärare i skola och förskola. Det tror vi har effekt, både på resultaten i skolan och för att göra läraryrket till ett attraktivt yrke. Vi vill ge lärare ordinationsrätt. Vi vill skjuta till för att öka kvaliteten i grundutbildningen på universitet. Är det förslag som ställer sig bakom? Är det förslag som alliansregeringen kan tänkas ställa sig bakom, eller kommer man att nöja sig med att sätta betyg tidigare och ställa krav på en längre obligatorisk skola som i sig inte möter de enskilda elevernas behov? 131 (FP) replik: Det gamla systemet utbildade många elever direkt till arbetslöshet. Man offrade eleverna på flumskolans altare, skulle man kunna säga. Man ville inte ta till sig kunskapen om att tidiga utvärderingar ger barnen möjlighet att förbättra sina kunskaper om de inte har hängt med. Det är inte ett sätt att säga till några barn att de är extra duktiga och ge dem en klapp på huvudet eller axeln och säga till andra att de är jättedåliga. Det är inte det betyg och utvärdering går ut på. Det är till för att se till att alla hänger med. Alla kommer med – är det inte det ni brukar säga på vänstersidan? Det är faktiskt det som det syftar till – att alla ska kunna läsa, skriva, räkna, ta till sig texter, ha läsförståelse och annat som vi såg nu är bedrövligt dåligt i den svenska skolan. Det är en direkt följd av flumskolan och en vägran att se att utvärdering och betyg hänger samman och att det är elevers och föräldrars rätt att få se var de befinner sig i förhållande till kunskapsmålen. Det är bara så man kan gå framåt. Det är som exemplet med höjdhopparen som inte har någon ribba. Hur vet han då att han har klarat 1,90? Det finns ingen möjlighet att veta det, eller hur? Jag tycker att det är väldigt konstigt att ni fortsätter med detta. Vad ni än säger att ni vill göra med skolan vill vi göra mer, kan jag säga – förutom en enda sak: Bara rena pengar till skolan kommer inte att hjälpa. Se på alla de länder som ligger i topp i rankningen, dit ni i och på vänstersidan faktiskt vill. De har inte mer pengar i skolan; de har inte fler lärare i skolan. Det är andra saker de har, saker som har gjort sig av med på grund av att man offrade eleverna på något slags flumaltare. Det är bedrövligt, måste jag säga. Den läxan har ni kvar att göra: att inse att läxor och annat inte är till för att trycka ned människor utan för att hjälpa och lyfta upp människor. 132 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. ska vara ett land där det lönar sig att arbeta, där fler vill anställa och där fler vill starta företag. Ett starkt näringsliv och ett bra företagsklimat är grunden för vårt välstånd. av alla företag startas av entusiastiska personer som vill prova om deras affärsidé håller. Detta sker utan såddverksamhet, utan inkubatorers hjälp, utan eller andra stöd från samhället. får jag känslan att vi överdriver och samhällets förmåga att starta företag. Med detta som bakgrund noterar jag att de allra flesta av motionerna i dagens betänkande lägger ned stor energi på att utveckla olika former av stöd. Jag påstår inte att detta är fel eller onödigt. Dessa stöd gör säkert nytta, men jag saknar samma glöd och engagemang för att hitta förbättringar för de befintliga jobbskaparna. av svenskarna kan tänka sig bli företagare, men det är som är företagare. För och alliansregeringens del är det naturligt att vi frågar oss vad vi kan göra mer för att underlätta för företagen att anställa. Fler i arbete ger ökade skatteintäkter och därmed ökade resurser till skola, vård och omsorg. Vi kan konstatera att det är de små företagen som skapar flest jobb. Därför har regeringen genomfört en rad reformer som gör det lättare för företag att starta, växa och anställa. har vi till exempelvis sänkt egenavgifterna, infört investeraravdrag, avdrag för forskning och utveckling, sänkt arbetsgivaravgifterna för unga, förenklat regler och halverat momsen på restaurangmat. Över 200 000 fler människor finns i jobb jämfört med . Vi sänker nu företagens kostnader för sjuklöner genom ett nytt högkostnadsskydd som sänker kostnaderna för av företagen. Vi dubblerar stödet till utbyggnad av bredband i hela landet, och tillsattes utredningar för att se över beskattningen av personaloptioner och beskattningen vid generationsskiften i företag. Jag vill avsluta denna genomgång med att lyfta fram landsbygdsprogrammet, som förstärkts med 2,8 miljarder och når upp till en nivå som vi varit i närheten av. De prioriterade områdena är lönsamma och livskraftiga företag på landsbygden, aktiva bönder som ger oss öppna marker med betande djur och livsmedel av god kvalitet och en modern landsbygd, bland annat med 3,1 miljarder riktade till utbyggnad av bredband. Som ett av mest exportberoende länder är extra sårbart. När finanskrisen i stora delar av och medfört att efterfrågan på exportmarknaden minskat får det stora effekter på vårt eget näringsliv. Men ser vi återkommande rapporter om att aktiviteten i näringslivet ökar. Vice riksbankschefen säger i en intervju i : Jag läser korten som att vi är inne i en ganska tydlig återhämtning i både och omvärlden. Det tar till Europatoppen i tillväxtligan. Dagens Industris ekonomianalytiker skriver så här: BNP-statistiken är viktig även framöver eftersom det är en bekräftelse på att prognoserna om bra drag i svensk ekonomi inte alls är felaktiga. Ett exempel på detta är överskottet i handelsbalans, som uppgick till 5,8 miljarder, vilket är 1,1 miljard högre än samma månad 2013. Vi ser också sjunkande arbetslöshet. Arbetsförmedlingens statistik för februari visar att arbetslösheten går ned i alla län utom , som har ett oförändrat tal. Statistik från SCB och visar att försäljningsvolymen i detaljhandeln ökade jämfört med samma månad 2013. I en kommentar säger man: Det finns fortsatt goda förutsättningar för svensk detaljhandel i form av optimistiska likväl köpstarka hushåll påverkade av en lugnare omvärld, låg ränta, låg inflation och högre disponibel inkomst. Min slutsats av detta är att det är ytterligare ett bevis på att effekterna av jobbskatteavdragen börjar märkas i vårt näringsliv. Alliansens politik biter. Varje löntagare har mer i plånboken att själv bestämma över jämfört med . Hushållens konsumtion förblir kanske den främsta drivkraften i ekonomin även . Om vi ska klara de utmaningar vi står inför krävs att vi använder våra fördelar, både i städerna och på landsbygden. utanför tullar är allt annat än tärande, tvärtom. Det är här vi hämtar de råvaror som världen efterfrågar: mat, skog, mineraler och energi – för att bara nämna några exempel. Låt mig ge några exempel på landsbygdens storhet. Jag börjar med utrikeshandel, som har ett starkt överskott. Utan skogen, malmen och stålet skulle vi ha ett underskott. Dessa bas- och exportföretag sysselsätter drygt 80 000 människor. Men upp till 400 000 jobb inom andra branscher är också beroende av bas- och exportindustrin. Frågan är dock hur vi långsiktigt klarar denna viktiga del av svenskt näringsliv. Den kraftiga urbaniseringen klyver . Det blir allt svårare att rekrytera arbetskraft med hög kompetens, och inflytandet från landsorten i nationella beslutande församlingar minskar. meddelades att tre betydande bas- och exportindustrilän – , och – förlorar vardera ett riksdagsmandat nästa period till förmån för , och . Detta sker trots att exempelvis ökat befolkningsmässigt . Ökningen har inte varit tillräcklig i förhållande till de stora befolkningskoncentrationerna, utan man tappar i inflytande. Då spelar inte exportvärden och tillgången på råvaror och energi någon roll. Makten flyttas till andra delar av . Fortsätter denna urbanisering blir den centrala frågan vem som ska upprätthålla den för välstånd så livsavgörande exportindustrin. Den andra delen jag vill ta upp är besöksnäringen. Utländska turister spenderade i vårt land. Det innebär att turismen står för av totala export. Turistbranschen svarar för drygt 160 000 årsarbetare – allt enligt . Den framtida utvecklingen för besöksnäringen spås bli mycket kraftig. Då passar dagens beslut från besöksnäringsminister om att stödja en kraftig satsning på internationell turism i norra största friluftsområde, –Trysil–Idre-området, bra. Vi pratar om att kunna skapa mellan 500 och 1 000 nya jobb i detta område. Pratar man med företagarna inom besöksnäringen är det många som är oroade över den så kallade dubbelstöten, som oppositionen riktar mot många av dem, genom att vilja både tredubbla arbetsgivaravgiften för unga och dubblera momsen på restaurangmat. Den politiken kommer att driva ut fler ungdomar från riktiga jobb till oppositionens löften om åtgärdsprogram och arbetslöshet. Landsbygdens attraktionskraft behöver stärkas. upplever allt fler människor runt om i landet att service och grundläggande samhällsfunktioner blir ett allt ihåligare lapptäcke. Detta är inte långsiktigt hållbart. Få människor är beredda att bo, leva och driva företag på en plats där det är ett stort och tidskrävande projekt att tanka bilen eller att köpa några liter mjölk i butiken. Regeringens satsningar på tillgänglighet fortsätter och förfinas, så att effektivare incitament skapas för att fler lanthandlare, tankstationer, apotek och andra kommersiella nyckelfunktioner ska finnas kvar, utvecklas och nyetableras. Därför är det glädjande att se den rejäla ambitionshöjningen i landsbygdsprogrammet: En femdubbling av stödet till kommersiell service i glest befolkade områden och en dubblerad bredbandssatsning knyter samman , så att landsbygden ges förutsättningar att hänga med i den tekniska utvecklingen, där den vardagliga användningen kraftigt ökar. Fyra av fem betalar räkningar via nätet. 40 000 studenter läser på distans. av företagen har distansarbetare anställda. av alla företag i finns på landsbygden. Andelen av befolkningen som driver företag är störst på landsbygden. Med förutsättningar som gör det möjligt att leva, driva företag och skapa jobb, oavsett postadress, kan hela landet utvecklas och bidra till full sysselsättning. 133 (S) replik: och partiledare har uttryckt att det viktigaste för att företagen ska våga anställa är att vi tar bort den andra sjuklöneveckan. har av olika anledningar fått lov att backa med detta förslag. presenteras ett annat förslag för företagarna. Det bygger på att de delas in i fem olika klasser. Det är också kopplat till lönesumman. Man kan fundera över om det finns inlåsningseffekter i det. Vad händer om man anställer en person till eller två personer till? Hoppar man upp i någon annan klass? Hur kan det eventuellt drabba? Vi kanske kan få en liten redogörelse för det här. Det finns någonting annat som jag funderar över när det gäller vad sade i debatten. Ni har för avsikt att satsa på högkostnadsskyddet. Det skulle omfatta av företagen. Det låter lite, i förhållande till vad det kostar . Men det kanske går ihop, eller man kanske lovar guld och gröna skogar i dessa tider. Vad vet jag? Någonting annat som talar sig varm för är strukturfonderna och landsbygdsprogrammet. Det är naturligtvis oerhört viktigt. Men det som möjligtvis kan oroa lite är att det är mindre pengar. Totalt är det mindre pengar . Därtill kommer vi att tappa 2014 och nästan 2015 också. Är inte detta oroväckande för landsbygden? 134 (C) replik: När det gäller högkostnadsskyddet tycker jag att man ska veta att det är i den första sjuklöneveckan som den riktigt stora kostnaden ligger. Den är betydigt beskedligare i den andra sjuklöneveckan. I det jobb som är gjort har man tittat på var man får störst effekt. Därför är förslaget utformat på det sättet att det framför allt riktar sig till de små företagen. Det innebär att antalet företag blir väldigt högt i förhållande till det antal människor som berörs. Men det känns viktigt att få den riktningen på frågan, att det framför allt är de små företagen som gynnas av reformen. Den träder dessutom in i det här upplägget, så det finns inga långa karenstider som företagen behöver riskera. Jag känner till företagare som har haft anställda som har brutit benet eller som i någon fotbollsmatch har råkat ut för någon allvarligare olycka. Det får katastrofala följder i ett företag med ett par tre anställda. Den delen av det här, den äventyrliga delen, har vi tagit bort på det här sättet. Jag tror inte att det är något problem för företagen att välja grupp. Jag tror att de kommer att klara det ganska bra. När det gäller landsbygdsprogrammet tycker jag att vi ska känna en stolthet. Ni har varit kritiska för att det inte har räckt till. Vi har aldrig startat landsbygdsprogrammet på den här nivån. Vi har aldrig varit i närheten av det här i startögonblicket för landsbygdprogrammet. Det skiljer ungefär 1 miljard jämfört med den förra perioden, när det här startades. Jag tror att vi kommer att få se en god effekt. Jag får återkomma i nästa replik. 135 (S) replik: Jag hoppas att alla där ute på landsbygden i verkligen känner av att de kommer att få 1 miljard mer. Som jag har uppfattat fakta tappar vi hela 2014 eftersom man inte kom överens . Och har vi fortfarande inte kommit tillräckligt långt för att de här pengarna ska kunna tas i anspråk. kommer väl de projekt som man har beslutat om att ta i anspråk pengar . Så har jag åtminstone uppfattat det i förhållande till de länsstyrelser som jag har talat med. Jag vet alltså inte hur den där miljarden kommer in och hur pengarna kommer att rulla ut på landsbygden. Jag hoppas verkligen att jag har blivit felinformerad och att de här pengarna kommer att rulla ut omgående , för vi är överens om att vi behöver ha tillväxt på landsbygden. Vi behöver ha företag som har möjlighet att växa och utvecklas på landsbygden. Jag hoppas att den här summan pengar stämmer och att man inte ska försöka använda pengarna på ett sätt så att medborgarna ute i samhället ska tro att det är en stor satsning. Sedan vill jag kommentera det som sade tidigare angående dubbelstöten och hotell och restaurang. Det som kan oroa lite grann är att det är så viktigt med arbetsgivaravgifts- och skattesänkningar. Är det inte viktigt att den här branschen också får möjlighet till kompetensutveckling och innovationer? 136 (C) replik: Jag tror att vi ska konstatera att det är EU:s budgetprocess som har förorsakat förseningar, inte bara i landsbygdsprogrammet utan generellt när det gäller den sociala fonden, den regionala fonden och de andra programmen som vi är berörda av. Det som finns i det här nu är tanken att se om det går att få i gång de EU-regionala fonderna och landsbygdsprogrammen, så att de är sökbara . Det innebär att det finns en retroaktiv möjlighet i det här, även om risken för dem som söker hamnar på dem som söker. Men möjligheten finns där. Det gäller också den regionala fonden. Det är samma resonemang: att man ska kunna jobba i ett tidigare perspektiv. Det som jag tror kommer att ha stor betydelse är att det finns 3,1 miljarder till bredband. Det är en fördubbling av de pengar som ska hanteras av regioner och länsstyrelser. Till detta ska vi lägga möjligheterna för de tre nordligaste så kallade NUTS-områdena. I , , och norrut kommer det att vara möjligt att också i de regionala fonderna investera i bredband. Det innebär att det blir ganska bra med pengar till att bygga ut detta i ett område där det är jätteviktigt. Utöver detta innehåller det mängder av insatser när det gäller att upprätthålla verksamhet på landsbygden. Det handlar om att stödja företag, att skapa investeringar, att se till att det finns öppna landskap, att det odlas och föds upp för att man ska kunna ge bra livsmedel etcetera. Det är rejält mycket, utöver de 700 miljoner som finns för glest befolkade områden. När det gäller dubbelstöten är det bara att konstatera att ni har radat upp skattehöjningar upp till 30 miljarder. På vilket sätt det stöder företagande kan jag inte begripa. Jag förstår inte hur det skulle kunna gå till. 137 HANS (M): har vi diskuterat många områden inom näringspolitiken. Vi har förmånen att kunna diskutera näringspolitiken ur ett bredare perspektiv . Det ena är när vi fastställer budgeten, . Det andra är när de allmänna lagpåverkande motionerna debatteras i kammaren . Det här är frågor som rör framtiden. Det är också frågor som rör samtiden. Det som rör framtiden är framför allt de frågor som handlar om hur vi ska utveckla vidare som ett innovationsland. historia bygger på innovationer. historia är lika mycket dess innovationer som dess handel. Vi ser att fortsätter att göra historiskt starka satsningar på forskning och innovation. Med en forsknings- och innovationsproposition , tillsammans med den mandatperioden innan, har tagit ett rejält kliv framåt. När man kopplar ihop detta med innovationsstrategin visar , och markerar för omvärlden och framför allt för sig självt, att man ska vara med i matchen. finns med i världstopp på många listor. Vi kan konstatera att rankar i topp. Senast var det Esbri som tillsammans med konstaterade att myten om den svenska innovationsparadoxen är betydligt överdriven. Innovationer börjar med människor och idéer som i tillåtande, kreativa miljöer ska kunna växa underifrån. Det är viktigt att man har ett underifrånperspektiv på innovationer – inte en ovanifrånperspektiv. Politiken ska vara stödjande och mindre styrande. Det är viktigt att riskkapital kan komma i ett tidigare skede. Vi som hade möjlighet att vara med under de båda dagarna på innovationsriksdagen i här kunde ta del av ingående diskussioner och ett stort behov av att riskkapital och kapitalflöden kommer in tidigt i innovationsprocessen. Vi har kunnat se att det privata kapitalet har kommit in i leken väldigt sent, och där det behövs som bäst, i de tidiga skedena, har det inte funnits tillgängligt kapital och framför allt inte villigt kapital. Det gäller då att försöka locka fram kapitalet, så att det blir villigt. Den innovationsstrategi som presenterades i samband med forsknings- och innovationspropositionen syftar till att skapa ökad konkurrenskraft och ett långsiktigt företags- och innovationsklimat för ett växande entreprenörskap. Vi kan ställa det mot framför allt Socialdemokraternas syn på hur innovationspolitik ska bedrivas. De har ett helikopterperspektiv. De ser det gärna ovanifrån. Det ska vara branschprogram i stället för strategiska innovationsområden. Det ska vara statsministern i ett innovationsråd i stället för att se vilka regionala och lokala förutsättningar det finns och hur man kan stimulera genom ett gott företagsklimat. Tillsammans med investeraravdragen, forsknings- och utvecklingsavdragen, den införda expertskatten och den sänkta bolagsskatten och förenat med den nationella innovationsstrategin ser vi tiden an med god tillförsikt för svensk innovation. Men det kräver av vi fortfarande har med oss lite grann av och , att vi ser kritiskt på varandra. Det är trevligt att kunna debattera innovationsfrågorna. Jag tycker att det är roligt att göra det på många arenor. Det skulle vara roligt att få möjlighet att göra det även i kammare. Men de senaste gångerna när vi har diskuterat innovationsfrågor har det tyvärr varit tunt med repliker från oppositionspartiernas sida. Men låt oss gå från framtiden till samtiden. Det är där vi har den bransch som har diskuterats mycket: turismen, besöksnäringen. Besöksnäringen symboliserar – nu ser jag ett antal ungdomar paradera in på läktaren – det som är framtiden, ungdomsjobben. De människor som får sitt första jobb får det ofta i besöksnäringen, inte sällan i campingnäringarna. campingar är kanske den dolda branschen, en näringsgren som man talar tyst och sällan om. Men av dem som jobbar i camping och får sitt första jobb där jobbar säsong. Det här är ett väldigt bra arbete som man kan få som sitt första jobb. De arbetsgivare som ofta är småföretagare, ja, rent av mikroföretagare, gör svensk ungdom, svensk arbetskraft och svensk framtid en mycket god tjänst genom att utbilda ungdomar i hur man har ett arbete. Vi från Alliansen tycker att det är värt att göra denna extra stimulans, att sänka arbetsgivaravgifterna för ungdomar för att de ska få möjlighet att komma in och få det första jobbet, för att få möjlighet att komma in och lära sig arbetslivets regler och villkor, för att sedan kunna vara kvalificerade och få det andra jobbet och det tredje jobbet och se fram emot ett framgångsrikt liv i arbete. Dubbelstöten har nämnts ett antal gånger i debatten, och den kommer att nämnas fram till – den saken är fullkomligt solklar. Det finns ett hot över ungdomsarbetslösheten, och ungdomars framtida möjlighet att få arbeten hotas av dubbelstöten. Kombinationen att göra det dyrare att anställa ungdomar tillsammans med att lägga ytterligare grädde på moset genom att höja restaurangmomsen innebär att man satsar på sot snarare än på glöd. Att gödsla med aska är inte det bästa när man vill få grödan att växa grön. Det var trevligt att få vara med under debatten. Även om det inte blir några repliker hoppas jag att den här debatten kommer att frodas intensivt fram till . Det har vi all anledning att se fram emot. Det har ungdomar och den växande arbetskraften all anledning att se fram emot. I detta anförande instämde Boriana (M). 138 BORIANA (M): När regalskeppet skulle byggas gick uppdraget till de holländska bröderna . svenska hustru var enligt historikerna en duktig affärskvinna. Hon fick ansvara för inköpen, och hon köpte skeppsvirket av på i och ektimmer från på i . Således var inte den enda affärskvinnan i . Även i resten av landet spelade kvinnorna en viktig roll som medföretagare till män inom handel och hantverk. fanns i 1 440 förvärvsarbetande kvinnor, av vilka 600 var företagare. Ja, ni hörde rätt: Av alla arbetande kvinnor var företagare. Dessa två exempel visar att kvinnors företagande har en lång historia och att utvecklingen inte alltid har gått framåt. Tekniska förändringar och inte minst politiska beslut har hämmat respektive främjat kvinnors företagande. Att öka antalet företagande kvinnor är ett viktigt inslag i Alliansens arbetslinje.