prot · H109108 · 2014-05-07 00:00:00 — EU:s omställning från en ekonomisk kris till en fossilfri ekonomi och hållbara energi- och transportsystem kommer att vara oerhört viktiga perspektiv för att EU ska kunna spela den roll som behövs vid klimattoppmötet. Den som ligger för beslut i EU innehåller och måste innehålla verktyg med funktion för att minska utsläppen och få hållbara energi- och transportsystem. Där har drivit på för en tydlig verktygslåda där man skärper dagens krav och har högre ambitionsnivåer. Samtliga svenska EU-parlamentsledamöter har faktiskt varit för detta. Tyvärr har EU-ländernas regeringar, inklusive den svenska alliansregeringen, fegat ur. I stället för att skärpa dagens mål föreslår man att vattna ur klimatpolitiken och hänvisa till att andra länder i världen i stället ska göra mer. Vi hörde statsminister ha en sådan referens. Men med ett EU och som abdikerar i klimatfrågan blir prognoserna för i ganska dystra. Det är därför dags att vi väljer väg och börjar hantera klimatfrågan som den avgörande politiska fråga den är. Vi gör det i valet till fram till . Vi kan inte skjuta upp alla problem till våra barn. låter det som att vi alla ändå är överens om att klimatpolitik är en viktig fråga. Det är vi när vi pratar, men frågan är om vi är det när vi levererar handling och beslut. har en rad ganska avgörande beslut fattats i , och jag noterar att moderata ledamöter varje gång har röstat nej till de förslag som kan skärpa klimatpolitiken. röstade parlamentet om att stoppa brytning av skiffergas – en teknik som är oerhört förödande för miljön. röstade parlamentet om ett förslag som skulle kunna rädda det havererade systemet med utsläppsrätter och snabba på omställningen till grönare industrier samt få ett pris på kol – det som är så viktigt för att få ett styrmedel som fungerar. Men röstade nej. röstade man om bindande mål för mer förnybar energi – det som är nyckeln till att inte bara prata om målet om klimatutsläppsminskningar utan också göra klimatutsläppsminskningar. Men röstade även nej till detta förslag. Varje gång det är skarpt läge för klimatet röstar i EU nej. Det gör skillnad, mina vänner, vem man röstar på till . Som flera här uppe har påtalat blåser det kalla vindar i just . har vi sett hur högerextrema, rasistiska och nazistiska grupper ökat sina aktiviteter. I har det högerextrema partiet Jobbik byggt upp paramilitära grupper som jagar migranter, hbtq-personer och minoriteter på gatorna. I fick nazistpartiet Gyllene gryning i det senaste valet. Flera EU-länder har som regeringspolitik att diskriminera romer. I ser vi hur ett ökat nazistiskt våld förekommer. Vi måste se sambandet: När kostymklädda högerextremister tar plats i parlamenten får också deras våldsamma svans luft under vingarna. Det är därför det är viktigt att tydligt ta ställning för mänskliga rättigheter. EU måste, anser vi, bli tydligare med att dessa rättigheter ska försvaras i varje medlemsland, inte bara i de ansökande länderna. Vi i vill att EU lättare ska kunna utdöma böter, ogiltigförklara diskriminerande lagstiftning eller frånta medlemsländer rösträtt om de bryter mot grundläggande krav på demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och skydd för minoriteter. måste vi jobba för att det finns lagliga och säkra vägar in i EU för att människor ska kunna söka skydd när de har flytt. dör tusentals människor på sin väg till . såg vi en stor katastrof – den följdes av lite mer regelbundna små katastrofer – där 350 människor miste livet i en båtolycka utanför ön . Detta är vardag så länge EU inte lägger sin kraft på att hjälpa människor som flyr utan i stället, som , lägger kraft på att hålla människor ute. Vi gröna är rasisternas motpol, i som i EU. När de ropar på hårdare tag och högre murar slår vi vakt om öppenhet och humanism. Det tänker vi fortsätta med. EU finns till för att hantera de utmaningar som vi står inför och som vi inte klarar av på nationell nivå. Det gäller klimatet, internationell fred och säkerhet. Det är att tygla finansmarknaderna och säkra mänskliga rättigheter. Här spelar EU en oerhört viktig roll. Men det betyder inte att EU ska göra allt. Vi i anser oerhört tydligt att demokrati byggs från den lokala grunden. Det är lokalsamhällets grund som ska definiera vad som behöver beslutas på andra nivåer. Vi har motsatt oss bygget av en superstat och ökad överstatlighet för EU. Vi är för ett mer flexibelt samarbete i EU. Vi tycker att det är rimligt att olika länder får samarbeta om det de anser att det är viktigt att skapa ett samarbete kring. Vi tycker därför att det är fel att fortfarande har med i avtalet att vi ska övergå till euron om de rätta kriterierna infinner sig. Vi i anser att vi ska ha ett formellt undantag från eurosamarbetet om det är vilja att inte delta i detta, vilket vi tycker är rimligt att inte göra. Det är bra att i EU sätta upp gemensamma mål, men det ska inte vara detaljreglering. Om detta har jag hört flera prata här . Problemet är att vi inte är riktigt överens om vad som är detaljer. För är det tydligt att klimat- och miljömål är oerhört viktiga på flera områden. Men när till exempel järnvägsnätet ska byggas ut – vi är många som är för det, också många i – ska man inte detaljreglera och säga att det ska privatiseras, på samma ohållbara sätt som i . Man ska inte styra att länderna ska göra det, som den moderata parlamentsgruppen vill. Vi menar att sådana detaljregleringar är både farliga och felaktiga i ett EU-perspektiv. Är det någonting som vi har lärt oss är det att det spelar stor roll vilka vi väljer till – om du röstar på , som kämpat för att göra EU:s fiskepolitik mer hållbar, eller om du röstar på någon av de moderata ledamöter som motarbetat samtliga klimatförslag. EU:s folkvalda parlament behöver mer än någonsin modiga ledamöter som tar kampen mot klimathotet och främlingsfientligheten. Det lovar vi att stå upp för i EU-parlamentsvalet. 44 Statsminister (M) replik: Jag inser att jag har en ovanlig erfarenhet: Jag har varit med i bördefördelningsförhandlingar inom Europeiska unionen. När EU säger att vi har en gemensam målsättning om förnybar energi innebär det att det inte är för alla länder, utan alla får var sin siffra. Den svenska siffran blev . på EU-nivå är alltså i . Den fastställde då det till . Vi bör notera att olikt många andra länder redan har uppnått och överträffar det målet. Många andra ligger långt efter. Då säger : Varför går ni inte med på ett mycket högre och fortfarande bindande mål? Kommissionen har föreslagit att man gemensamt ska komma förnybar energi. vill ligga mycket högre och bördefördela. Det beror på att de siffror som kommer ut till kommer att ligga på nivån 70, 80 eller kanske . Det innebär i realiteten att det vill att vi ska ställa oss bakom kommer att kräva en avveckling av svensk kärnkraft. vill ju det, så det är inte en konstig åsikt från . Men min uppfattning är att det inte ska bestämmas i , utan det ska vi själva få fatta beslut om här i . Det är därför vi har röstat som vi har gjort. Jag får inte riktigt ihop det hur ni i resonerar. Ni var länge väldigt kritiska till Europeiska unionen, men hörde vi ett långt anförande på temat att ska ha mer makt och mer att säga till om. Vi noterade att det också gäller på en rad andra områden. Varför ska till exempel 28 medlemsländer bestämma hur stor den svenska vargstammen ska vara? Varför får vi inte göra det själva? Varför ska EU få beskattningsrätt? Varför är för en finansiell transaktionsskatt? Om ni nu ändå är för att EU ska göra så mycket, varför röstar ni då emot att genomföra tjänstedirektivet, alltså det som verkligen skulle kunna lägga grunden för fler jobb också här i ? Jag får inte ihop detta, . 45 (MP) replik: Nej, får inte ihop detta, för vi har olika utgångspunkter för politiken och vad som är viktigt. Vi inser att det är ett samarbete. Det beror på att vi värdesätter samarbetet för människor, samarbetet för grundläggande rättigheter och sådant som är gränsöverskridande, till exempel miljöförstöring. Det är inte så, , att miljöförstöringar, till exempel luftföroreningar, stannar vid nationsgränsen , utan de förs ut över flera länder. Därför är det oerhört viktigt att vi säkerställer att vi har ett fungerande samarbete för det. Men ni tycker att det är ett problem att luftföroreningsreglerna i EU är så skarpa att de kommer att fälla och flera svenska städer framöver. Det är en av de konflikter som har med EU på miljöområdet . är inte det miljöföredöme som vi kanske trodde att vi skulle bli när vi gick in i Europeiska unionen. När det gäller förnybar energi är frågan helt enkelt: Tror man på att man verkligen vill göra klimatomställningen på riktigt? Eller vill man bara uttala sig om de fluffiga målen, det vill säga utsläppsminskningar långt borta ? Du kommer knappast att vara politiker 2030 när de mål som förhandlas i EU just nu tas. Därför är det viktigt att det inte bara är ett utsläppsmål utan också är mål som man följer upp i för handlingen att komma dit. Då är nyckeln förnybar energi. Jag förstår inte vad det är som är så farligt med förnybar energi. finns det ingenting på energimarknaden som är så attraktivt för investerare, skapar jobb och skapar utveckling som just de förnybara energislagen. Det är något slags ideologisk hållning att det är de gamla energikällorna, som kol och kärnkraft, som man från svensk sida så gärna vill elda på och ligga kvar i. Det är därför man har så svårt att säga att vi ska ha mål om förnybar energi, trots att forskning från FN och från andra visar att om vi får investeringarna i de rätta instrumenten får vi också utsläppsminskningarna. Ni kan inte ha en trovärdig klimatpolitik om ni inte ser att vi behöver få fram förnybar energi. Därför är det rimligt att ha målsättningar för det som länderna kan uppfylla på olika sätt. Däremot är det inte rimligt att ha detaljregleringar, till exempel om privatisering av tågtrafiken i hela EU. 46 Statsminister (M) replik: Det är faktiskt en bedrift att använda och helt missa att svara på frågorna. Poängen var alltså huruvida EU ska bestämma över den svenska energimixen, om man sätter de förnybara målen så högt och bördefördelar dem. Till skillnad från har jag varit med i dessa förhandlingar. Jag vet hur det blir när detta ska fördelas på länder. Då hamnar man på så höga nivåer att i realiteten trycker fram en kärnkraftsavveckling i . Man kan tycka att det ska vara så. Men är det rätt att detta beslut fattas via och i , eller ska riksdag fatta detta beslut? Sedan vill jag ställa följande frågor igen: Hur får ihop det? Varför ska bestämma över hur stor den svenska vargstammen ska vara? Varför låter vi inte regionala aktörer, nära där människor bor, få ett större inflytande över uppdelningen av det utrymme som finns i mellan rovdjur och människor? Varför röstar ni emot tjänstedirektivet som kan ge jobb? Och varför röstar ni för en finansiell transaktionsskatt? Det var alltså frågorna, . 47 (MP) replik: Jag hörde att det var fem frågor, och jag svarade på tre av dem. Jag kan utnyttja den åt de övriga, till exempel frågan om vargarna. Det är inte så att reglerar hur många vargar ska ha. Det regelverket kan du egentligen bättre än så, . De reglerar, precis som de internationella konventionerna, till exempel varför vi ska skydda djur och varför vi internationellt är för att det ska finnas kvar tigrar på olika ställen i världen och varför det ska finnas vilda elefanter i . Man måste ha internationella regler om man tror att biologisk mångfald är viktig. Det är de grundläggande reglerna. Om skulle kunna garantera att vi har säkra stammar av till exempel rovdjur – där görs ingen skillnad mellan varg och andra rovdjur – har vi full frihet att hantera och förvalta den stammen. Men vi får inte förvalta den på ett sådant sätt att den riskerar utrotning. Det gör vi om vi inte säkerställer att det finns en tillräckligt stark stam. Det är det som inte säkerställer. kan bara göra så om man tvingar vissa forskare att skriva vinklade rapporter. Det är det beslutet som ni har drivit igenom här i och som går emot EU:s principer. Det är därför som ni får problem. är min minut slut. Jag får ta upp resten i kommande repliker. 48 Utbildningsminister (FP) replik: Ett av de viktigaste besluten som ska fattas i närtid gemensamt i handlar om ett frihandelsavtal med . Frihandel är grunden för det svenska välståndet och för det europeiska välståndet. Frihandel har gjort att är världens största ekonomi. är större än och större än . Det är denna stora ekonomi som gör att kan vara mest progressivt när det gäller miljö- och klimatpolitik. Fattiga länder har inte råd med samma klimat- och miljöpolitik som vi har i . Vi vill båda gå längre när det gäller klimatpolitik, men det är de länder som har en hög ekonomisk standard som verkligen har råd att ha en offensiv klimatpolitik. säger nej till ett frihandelsavtal med . Det förvånar mig oerhört mycket. Frihandel skulle skapa tiotusentals jobb, naturligtvis stora fördelar för svensk industri – även miljöteknisk industri – jobb och resurser till vår välfärd. Ni säger nej till detta. Vad har ni emot frihandel, ? 49 (MP) replik: har ingenting emot en frihandel som sker på rättvisa grunder och inte heller en ökad handel mellan och EU, som är en del av dessa samtal. Vi har inte heller sagt nej till ett avtal som ännu inte finns, utan vi säger att de förhandlingar som förs måste rikta in sig på att vara förhandlingar inte om att anpassa den svenska konsument-, miljö- och arbetslagstiftningen till regler som de amerikanska företagen vill ha utan om att säkerställa att vi får ett avtal som möjliggör en handel mellan och EU på rättvisa grunder och som inte heller, precis som tog upp här tidigare, innehåller orimliga klausuler om att vi som är stora rättsstater ska hantera att företag kan stämma stater på det sätt som har visat sig användas med den tvistlösningsmekanism som förslaget har innehållit . Det är det som vi har sagt nej till inom förhandlingarna. Vi är för en handel mellan och EU, och vi vill gärna underlätta för det. Men när det gäller att ta bort regler bygger de siffror som du hänvisade till, , på att vi i praktiken tar bort konsumentskyddet. Vi ska väl tillåta de klordoppade kycklingarna som kommer från till . Det ökar ju handeln. Men är det bra, , med klordoppade kycklingar? 50 Utbildningsminister (FP) replik: Det förs förhandlingar om ett frihandelsavtal. Om man sätter upp villkor som innebär att om vi inte får som vi vill på varje punkt blir det inget, kan jag lova att det inte blir något. Man kan lika gärna gå därifrån. Man behöver inte förhandla. Det är ingen som förhandlar under dessa villkor. har haft en omfattande protektionism trots att det är marknadsekonomins högborg. Det har också haft på ett antal områden, inte minst på jordbruksområdet. Plötsligt har vi en möjlighet att få en frihandel mellan världens två största ekonomiska zoner – , , och . Men ni säger: Får vi inte som vi vill på varje punkt blir det inget. Det är innebörden i det som du säger, . har 66 sådana avtal. Inte en enda tvist har förekommit av den art som nu försöker skrämmas med. Det har inte varit en enda tvist där vi har ställts till ansvar. Ni målar spöken på ljusa dagen. 51 (MP) replik: Min doktorsavhandling handlade just om dessa avtal. Jag konstaterade att flera av avtal har använts, dock inte mot . Det är det som har gjort att har stämt på grund av att man fick miljötillstånd som man inte gillade i till exempel . Man vill ta mer vatten ur för att kunna kyla sina kolkraftkraftverk. Då var det detta avtal som hade till hjälp. har stämt när det gäller skadestånd i fråga om kärnkraften och får helt andra regler än till exempel de tyska bolagen får. Man har också använt dessa regler för rumänska företag. När gick in i EU och tog bort olika exportzoner, som de måste göra på grund av EU, då försvann skatteregler. Svenska företagare som hade rumänskt påbrå använde då detta för att tvista mot och tvinga dem till andra skatteregler. Så vill du använda dessa avtal, . Om vi utvärderar dessa avtal och dessa tvister tror jag att vi kommer att se att det är precis dessa regler som vi inte vill ha i ett nytt stort avtal. Vi vill ha ett bra avtal mellan och . Vi behöver ha bra förhandlingar. Då ska förhandlingarna vara öppna, och de ska vara tillgängliga också för miljö- och konsumentskyddets ändamål. Men det vill ni inte ha, för ni prioriterar frihandel framför allt. 52 Näringsminister (C) replik: EU:s klimatpolitik bygger på att det ska kosta att smutsa ned och löna sig att göra rätt. Den regleras bland annat genom handel med utsläppsrätter. Tyvärr har systemet brottats med en del problem. vill skärpa klimatmålen och se till att utsläppsrätterna blir färre till nytta för miljön och för svenska företag som ska kunna konkurrera på rättvisa villkor. låter det så även från . Men när det marknadsbaserade systemet för handel med utsläppsrätter stöter på problem vill i stället införa ett nationellt svenskt prisgolv för utsläppsrätter, en sorts extra klimatskatt bara för svenska företag i . Det kan kanske låta bra, men det blir en miljardstor tankevurpa. Om en svensk utsläppsrätt helt plötsligt, på grund av ett nationellt prisgolv, kostar som priset på en europeisk utsläppsrätt sjunker och landar på kan det bli så att svenska utsläppsrätter inte används. Men de försvinner inte, utan dessa utsläppsrätter kommer att komma ut på den övriga europeiska marknaden. Och fler utsläppsrätter på den övriga europeiska marknaden gör att priset sjunker ytterligare. Resultatet blir billigare utsläppsrätter för dem utan ambitioner. Systemet med nationella prisgolv, som nu föreslår, har prövats i bland annat men är kraftigt kritiserat från miljöorganisationer. Bland annat har dömt ut det som ineffektivt och dyrt. Min fråga till är därför: Vill du verkligen bidra till att sänka priset på utsläpp i och och därmed underminera ett av EU:s viktigaste klimatverktyg? 53 (MP) replik: Det är bra att tar upp frågan om den reella klimatpolitiken. Jag uppskattar att representant i i första hand röstade på den gröna gruppens förslag om nya energi- och klimatmål, där man tydligt sade att vi till 2030 behöver skärpa klimatutsläppsmålet så mycket att det blir minus . Motivet var bland annat att det skulle innebära, eftersom det är denna procentsiffra som sedan översätts till handelssystemet för den handlande sektorn, den prisjustering som behövs för att få i gång omställningen av europeisk industri. Det är nämligen där nyckeln sitter. Har vi inte ett tillräckligt högt pris på koldioxidutsläpp finns det ingen nytta med att göra omställningarna i industrin. Det måste finnas ett pris för att det ska bli en grön omställning. Jag trodde faktiskt att vi var överens om det. Men om man sätter systemet framför målen – om man säger att det enda som man kom överens om var ett system som inte tillhandahåller detta pris och att systemet egentligen inte funkar men sedan säger att eftersom systemet är på plats kan man inte ändra det – då tror jag att man har gjort den största tankevurpan i svensk klimatpolitik. Den största tankevurpan är nämligen att se till att vi inte har detta omställningstryck. I kraftvärmesektorn tog ni bort den svenska koldioxidskatten, som ändå under låg parallellt med utsläppshandeln. Vi i har föreslagit att detta ska få vara kvar så länge utsläppshandeln inte genererar det pris som krävs för att det ska löna sig för de svenska kraftvärmeverken att använda biobränslen i stället för kol. ökade kolanvändningen i . Är du stolt över det, ? 54 Näringsminister (C) replik: Det här var en uppvisning i att inte svara på frågor. Det förslag om klimatskatt och ett nationellt prisgolv som vill dra in 1,2 miljarder på i sin nationella budget kritiseras av miljöorganisationer. Det sätter långsiktiga ekonomiska system ur spel och snedvrider konkurrensen, och det gör inte att utsläppen i minskar. Ni vill alltså dra in 1,2 miljarder i er nationella budget på ett nationellt prisgolv. Prisgolvet aktiveras dock bara om utsläppspriserna i övriga blir billigare. Hur kan medverka till att utsläppsrättshandeln i EU undermineras? Hur kan man iskallt budgetera för att EU-systemet kraschar och att man ska plocka hem 1,2 miljarder på ett nationellt prisgolv – en klimatskatt på svenska företag? Miljöorganisationer har dömt ut det, och det är inte trovärdigt ur ett klimatperspektiv. Svara alltså på frågan: Varför vill ni ha ett nationellt prisgolv? 55 (MP) replik: Jag svarade på frågan. Jag var väldigt tydlig, : Det handlar om att inte öka den svenska användningen av kol och därmed öka koldioxidutsläppen. Det händer ; det hände i kraftvärmesektorn . Ni tog bort koldioxidskatten, och det var därför det hände. Det finns nämligen inget pris på utsläppsrätter i EU. Så länge det handelssystemet inte fungerar – bland annat för att dina moderata kolleger röstade nej i – är vi tvungna att se på vilket sätt vi åtminstone på kort sikt kan rädda hem en omställningsfaktor i svensk kraftvärmeindustri, så att de inte helt övergår till kol utan fortsätter att elda god och biologiskt hållbar skogsråvara i . Det är det som är skillnaden mellan dig och mig, : Jag vill se konkret handling . Jag konstaterar att det inte finns ett pris i EU, och därför behöver vi ha ett pris på den svenska koldioxidskatten i kraftvärmesektorn. Du accepterar dock att det bränns mer kol i och att handelssystemet inte fungerar i EU. Det är ditt val. 56 (SD) replik: talar om att våldsamma extremister stampar runt på gatorna runt om i , och det förekommer absolut. kan ju sätta in den civila EU-fredskår hon vill skapa – eller kanske sitt ickevåldsförsvar – så kommer vi till rätta med det där. Det har varit två timmars debatt om hur vi ser på framtid och vad EU ska ägna sig åt. säger att hon är motståndare till superstaten, som hon uttryckte det. var länge ett parti som var ganska trovärdigt i motståndet mot EU. Det var motstånd mot överstatlighet och motstånd mot den superstat – den monsterstat – som växer fram. Det är säkert många väljare, särskilt nu i EU-valen, som är kritiska till EU och som kommer att välja att rösta på i tron att är ett parti som är trovärdigt i sitt EU-motstånd. Jag tittade lite på den gröna gruppen i valmanifest. Där finns oerhört mycket federalism. Det talas om bankunionen och EU-beskattning; det är företagsbeskattning på EU-nivå och förmögenhetsbeskattning på EU-nivå. I eget valmanifest finns kvotering till bolagsstyrelser, och man vill in och styra stora delar av familjepolitiken på Brysselnivå. Man vill pådyvla hela svensk, ansvarslös invandringspolitik. Det gäller energipolitiken, och man vill försämra gränskontrollerna. Det gäller jaktpolitiken och arbetsmarknadspolitiken. Föräldraförsäkringen vill man in och styra på Brysselnivå. Jag måste fråga : Vilken inställning har egentligen till överstatligheten och den framväxande monsterstaten ? Jag vågar påstå, herr talman, att inte är ett trovärdigt motståndarparti . Det är inget trovärdigt EU-kritiskt parti. Ni vill bygga monsterstaten, . Jag tycker att ni mer och mer börjar likna i de här frågorna. 57 (MP) replik: Det är roligt att bli anklagad för att likna . Jag tror inte att det finns något parti vi är mer olikt – förutom . Ni är motståndare till EU, . Det är inte vi längre. Vi anser inte att ska gå ur EU, men däremot är vi EU-kritiker och arbetar för att EU ska handla om rätt saker. De sakerna har vi pekat ut väldigt tydligt. Det är de gränsöverskridande miljö- och klimatproblemen och mänskliga rättigheter EU ska ha fokus på. Vi har röstat emot många förslag i , och jag vet att man inom den gröna gruppen är ganska frustrerad över en del svenska ledamöter som röstar emot förslag på grund av att de går för långt i det som är överstatlighet. Det är klart att det finns gråzoner. Det är inte alltid lätt när man sitter i – det kanske ni får uppleva ; det vet jag inte – att avgöra exakt vilka förslag man i slutändan ska ställa sig bakom när det ändå är förslag som i slutändan också kommer att gagna en hel del viktiga grupper av människor.