prot · H20936 · 2014-12-11 00:00:00 — Den praktiska skillnaden mellan den föreslagna ordningen och gällande rätt är, vad jag har kunnat se, begränsad. Men om det finns en bred uppfattning om att denna ändring skulle innebära en betydande förbättring, och om denna förbättring kan uppnås utan att några parter utesluts från beslutsprocessen även i mindre kommuner, är jag beredd att överväga det förslaget. Det är en del av den utsträckta handen, och jag uppfattar att det finns partiföreträdare som menar allvar med den. När det gäller tomträttsavgälder har jag inte uppfattat att det finns en enad borgerlighet bakom det. Jag kanske har missförstått det, men jag tror att det finns lite skillnader i hur de borgerliga ser på tomträttsavgälderna. Det är möjligt att kan förklara det. I fråga om detaljplanerna och förenklad hantering av dem aviserade den förra, borgerliga regeringen redan i propositionen att förslaget krävde följdändringar i annan lagstiftning och att det skulle utredas. Den utredningen, i form av promemorian från departementet, har varit på remiss. Den bedömning som vi gör av remissvaren visar att konsekvenserna är sådana att förslaget inte kan genomföras utan ytterligare lagförändringar. Då behövs det plötsligt en kammare här som kan gå i en sådan riktning. Och min slutsats är att det förslag som avslogs inte var tillräckligt berett för att kunna beslutas om. 95 (KD) replik: Det är intressant att man helt plötsligt tar eventuell hänsyn till om det finns olika syn på tomträttsavgälder inom Alliansen. Det tror jag att vi löser ganska bra själva. Jag beklagar att statsrådet inte förmår ge besked i den här viktiga frågan. Det är ändå 50 000 hushåll – väldigt många människor – som oroar sig för om de har möjlighet att bo kvar i sina hem. Under den föregående mandatperioden gick vi kristdemokrater in för att vända på varenda sten och verkligen försöka skapa förutsättningar för att flytta de stenar som legat länge i bostadspolitiken. Jag känner nu en oro för att mossa kommer att börja växa på de stenarna. Reformtakten måste hållas levande. Bostadspolitiken går tyvärr parallellt med ett föråldrat och ganska byråkratiskt regelsystem. Det är vi som någonstans sitter på möjligheten att och förmår ändra de lagarna och reglerna. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Jag vill återigen säga, och det sa jag redan innan den situation som har uppkommit , att det här parlamentariska läget kanske till och med kan vara till fördel för bostadspolitiken. Då måste man verkligen bjuda in, sätta sig ned och ha utsträckta händer men också konkret våga prata om allt. Det är ganska farligt att säga att man känner att marknaden har nått vägs ände, vilket sades här tidigare. Det är inte den synen vi politiker ska ha. I så fall ska vi sätta oss ned och våga diskutera allting förutsättningslöst och jobba för att få fram fler bostäder och fler levande och bra stadskärnor. Vi ska tänka på vilket samhälle vi vill leva i och vilket samhälle vi vill bygga för våra barn och barnbarn. Takten på det byggandet måste vi ta ansvar för och börja . 96 Statsrådet (MP) replik: Jag vill tacka utskottsordförande . Ska vi tala om oenighet eller inte? Jag satt i den här , och ett av de borgerliga statsrådens paradämnen som vi fick höra i all oändlighet var hur oenig oppositionen var och att vi aldrig skulle kunna bilda något regeringsunderlag. Det är intressant att när det gäller tomträttsavgälder är det ett faktum att det inte lades fram något förslag under förra mandatperioden, på grund av oenighet. Det är därför märkligt att stå här och säga att det är något som vi nu ska hitta bra underlag för med någon snabblösning. I och för sig satt varken jag eller i civilutskottet eller i berörda utskott – mig veterligen satt i justitieutskottet, och jag satt i arbetsmarknadsutskottet – men den information som jag har är att det fanns en oenighet inom regeringen. Det var därför man inte lade fram något förslag i frågan. När det gäller marknaden och om den har nått vägs ände är det möjligt att jag uttrycker mig på ett lite för diffust sätt. Jag menar att marknaden har löst och kommer att lösa många olika problem. Men en utmaning som den går bet på är den utmaning som vi har i förorterna, med miljonprogram som behöver upprustas på ett klimatsmart sätt och så att hyreshöjningar inte kommer som ett brev på posten till dem som bor där. De har nämligen en socioekonomiskt utsatt situation, och de ska inte bära kostnaden alldeles själva. Vår insats var möjligtvis för liten. Men att påstå att den inte behövdes alls är att gå över ån efter vatten. 97 (SD): Det har talats mycket om bostäder och byggande. Det tänker inte jag göra. Jag kommer i stället att tala lite kort om konsumentpolitik. Konsumentpolitikens påverkan på budgeten är kanske högst begränsad, men jag tycker att ämnet är nog så viktigt ändå. konsumentpolitik utgår till stor del från den lilla människans perspektiv. Vi värnar om att skapa ett välfungerande samhälle där lagar och regler ska vara logiska och så enkla som möjligt att förstå. Just enkla regler visar sig ofta påverka tillväxten positivt, medan onödigt tillkrånglade regler får omvänd effekt. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Tyvärr finns det alltid oseriösa företag eller personer som försöker utnyttja andra. Det är också vanligare i vissa branscher. Två exempel på branscher där vi gärna vill se åtgärder är telefonförsäljning och sms-lån. Jag tror att få människor blir uppriktigt glada när telefonen ringer och det visar sig vara en telefonförsäljare. Jag blir det i alla fall inte. vill jag ibland att den lokale försäljaren, som jag själv har kontaktat tidigare, ska ringa mig och ge mig ett bra erbjudande på den där tv:n eller den där bilen som jag har tittat på tidigare. Det är viktigt att man som konsument kan känna trygghet och har möjlighet att få den information man behöver för att fatta bra och korrekta beslut i varje situation. Det är viktigt att näringslivet har bra villkor och att det finns väl fungerande konkurrens. Men det måste finnas regler som stoppar oseriösa företag på ett effektivt sätt. Konsumenten ska ha möjlighet att göra aktiva val, och onödiga regler eller avtalstider som har till syfte eller får till följd att konsumenten blir bunden och därmed förhindrad att göra aktiva val ska om möjligt tas bort. Avslutningsvis vill jag säga att vi har lämnat ett särskilt yttrande och kommer därmed inte att delta när det gäller utgiftsramarna. Jag vill också yrka bifall till reservationer 1, 6 och 7. I detta anförande instämde (SD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) § 8 Internationell samverkan betänkande 2014/15:UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan (prop. 2014/15:1 delvis) Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras trots att det varit tillgängligt än före den dag då det skulle behandlas. 98 (SD): är ett socialkonservativt och nationalistiskt parti. Detta genomsyrar vår utrikespolitik. Vi närmar oss alltid olika områden med utgångspunkten att se till hela frågans komplexitet. Förändringar ska ske långsamt och vara väl avvägda. Vi har i budgetområde 5 genomlyst varje enskild budgetpost fördelat på vad vi anser vara viktigt. Vad avser budgetområde 5 anser vi, i likhet med resterande delar av , att till exempel samarbetet i , för att förhindra ytterligare försurning och utsläpp som negativt påverkar miljön i , är av största vikt att stödja. För ett socialkonservativt parti är förvaltarskapstanken en vital del som spelar en avgörande roll i våra ställningstaganden. Vi ansvarar för att överlämna ett samhälle till våra barn och barnbarn och till kommande generationer svenskar som är lika blomstrande som – detta sett ur flera aspekter, inte minst miljöaspekten. Naturen är en vital del av den svenska folksjälen, och det är ett faktum att svenskarna är ett naturälskande folk. Vi ska värna vår natur, såväl skogar, insjöar som älvar och självfallet även . Vi har förpliktelser att ta ansvar för naturen och miljön i vårt närområde. Förhoppningen är att fler länder i resterande del av världen tar efter detta och förvaltar det arv vi givits och överlämnar ett hållbart samhälle även till kommande generationer. Ett område som är extra prioriterat för oss och som genomsyrar vår utrikespolitiska hållning är fördjupandet av det nordiska samarbetet. Vad avser internationell samverkan i en större helhet är detta väldigt viktigt. Vi har lagt fram flera skarpa förslag för att fördjupa det nordiska samarbetet, vilket inte minst vår motion om att materialisera en försvarsallians med visar – en politisk inriktning som vårt östra broderfolk verkar dela. Dels finns det en folklig majoritet i för en sådan allians, dels har försvarsministern i i en intervju öppnat upp för ett sådant förbund. Med hänsyn till vår Nordenvänliga hållning önskar vi även se en förstärkning av anslaget vad avser nordiskt samarbete i utgiftsområde 5. Till skillnad från de rödgröna och borgarna vill vi att detta anslag ska uppgå till i stället för det föreslagna som ligger på ca . Det är en ökning av anslaget med . Vi vill stärka det nordiska samarbetet inom sådana områden som kultur, djurskydd och det säkerhetspolitiska området. Jag vill med detta sagt yrka bifall till reservation 1 i betänkandet. 99 (S): Jag, som alla som följer svensk politik, är vid här laget mycket medveten om att just nu hanterar en speciell och annorlunda situation när det gäller budgetbesluten. Ett förslag som egentligen inte skulle ha haft majoritet har fått majoritet genom att ett parti som säger sig värna traditioner har agerat på ett otraditionellt sätt. Det får naturligtvis de ta sitt ansvar för. Inom just det här utgiftsområdet om internationell samverkan kan jag konstatera att skillnaden mellan de två huvudalternativen är att i regeringens budget – som har lagts fram av Socialdemokraterna och med stöd av – anslås mindre än vad de fyra borgerliga partierna, , , har föreslagit. Men totalt sett på hela statsbudgeten är det stora skillnader mellan de två stora politiska blocken i svensk politik, även om det på det här området råder en relativt stor enighet. Som jag sade är det en speciell situation. Vi socialdemokrater har valt att konsekvent i olika utskott avge särskilda yttranden till förmån för det budgetinnehåll inom respektive ram i vårt budgetförslag som regeringen har lagt fram för . Jag kan konstatera att agerar olika i olika utskott. I vissa utskott reserverar de sig, i andra utskott avger de särskilda yttranden. De är alltså inte konsekventa i sitt stöd till den budget som de har valt att stödja rambeslutet kring här i . Detta är en liten förklaring till vad som händer just nu och vad det får för praktisk påverkan på olika politikområden när man nu – som i det här fallet – ska hantera innehållet i ett utgiftsområde. Men vi socialdemokrater har valt att agera så konsekvent som möjligt och därför har vi inte reserverat oss i det här betänkandet. Vi har enbart ett särskilt yttrande, men vi står naturligtvis bakom vår politik som vi har format tillsammans med i regeringen och som vi har stöd för av i våra budgetförhandlingar. 100 (M): Världen omkring oss förändras i snabb takt. Globalisering, urbanisering och digitalisering skapar nya möjligheter, men också enorma utmaningar. Det är en oroligare värld vi ser där antalet konflikter har ökat . Allvarliga kriser och konflikter pågår i , , i , i , i och på många fler ställen runt om i världen. Dessa kriser är akuta humanitära kriser. I vårt närområde har aggressivitet tilltagit. agerande i visar att landet inte drar sig för att med militära medel ändra ett annat lands gränser. annektering av och militära angrepp på utmanar hela den freds- och säkerhetsordning som vi har försökt att bygga upp efter det slut och . Globaliseringens effekter påverkar och oroligheter i omvärlden påverkar , och det ställer krav på svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Det är mot denna bakgrund vi ska debattera utgiftsområdet om internationell samverkan. Det är bara genom starkare samarbete som kan möta de utmaningar som vi står inför. Nya och Alliansen förespråkar ett starkare samarbete inom EU, ett starkare samarbete med våra nordiska och baltiska grannländer. När allvarliga situationer och kriser uppstår måste vi i vara beredda att bidra till den internationella säkerheten. Därför måste vi vara redo att under ledning av FN, EU eller Nato delta med militära förmågor i fredsfrämjande insatser runt om i världen. Vi vill se ett EU som är en stark kraft för demokrati, mänskliga rättigheter, frihandel och hållbar utveckling i världen. Trots att EU sammantaget har många utrikespolitiska och säkerhetspolitiska instrument till sitt förfogande är samarbetet inte tillräckligt starkt, samstämmigt och effektivt för att kunna spela sin fulla roll på den internationella arenan. Vi vill se en förstärkt utrikespolitik som tar sin utgångspunkt i det gemensamma europeiska intresset. En sådan stärkt gemensam politik kräver kompetens, kunnande och ett stärkt förtroende för EU:s institutioner. Vi vill att fortsätter att driva på i arbetet med det östliga partnerskapet och att EU ska vara öppet för alla de europeiska länder som vill och förmår leva upp till de krav som ställs för medlemskap. Ambitionen är att ska anta en strategi för unionens globala agerande, och det välkomnar vi. bör fortsätta att stärka samarbetet. Det gäller samarbetet inom och mellan världens länder i FN. Där ska vara en aktiv kraft. Förmågan i FN-systemet att hantera freds- och statsbyggande måste stärkas, men måste också fortsatt driva på för en effektivare användning av FN:s resurser i fråga om resultatstyrning, ansvarsutkrävande, öppenhet och granskning. Hela utskottet ser positivt på att arbetet för att främja kandidatur till 2017–2018 nu intensifieras. I regeringsförklaringen fick vi en del utrikespolitiska och säkerhetspolitiska överraskningar. I regeringsförklaringen sa statsministern att skulle erkänna , och det har regeringen nu gjort. Han gjorde också en ny tolkning av säkerhetspolitiska linje och uttalade, vilket är ovanligt i regeringsförklaringar, sådant som man inte ska göra, i det här fallet att inte ska söka medlemskap i . Trots att statsministern i regeringsförklaringen sa att regeringen tillträtt i en mycket orolig tid valde han att stänga dörren till att titta på en utveckling av vår säkerhetspolitik. Samma sak upprepades i budgetpropositionen . Det är olyckligt i form, eftersom vi brukar försöka skapa breda lösningar när det gäller säkerhetspolitik, och det är olyckligt i sak. Det oroliga läget i vårt närområde gör att vi måste fortsätta att utveckla vår utrikes‑, försvars- och säkerhetspolitik. En viktig del i det arbetet är att se hur vårt partnerskap med Nato kan utvecklas. slöt ett samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd. Ett svenskt deltagande i Natoledd övningsverksamhet och utbyte av erfarenheter rustar inför eventuella framtida insatser. För oss i Alliansen är det fullt logiskt att utveckla partnerskapet med Nato i tider som dessa. utredning om försvarspolitiska samarbeten, som efterfrågades av Försvarsberedningen, redovisades . Utredningen sätter fokus på den centrala frågan om säkerhetspolitiska vägval. Enligt Bertelman bör frågan om ett svenskt Natomedlemskap prövas intressebaserat, helst tillsammans med . En sådan utredning skulle kunna ge hållbara säkerhetspolitiska svar för framtiden. Vi moderater tycker därför att regeringen borde tillsätta en sådan utredning . De fyra allianspartierna har också ett särskilt yttrande om det. Inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan, som vi debatterar , har vi en skillnad på 20 miljoner som handlar om stöd till freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. Det är en liten del av det samlade stödet, men det vore förstås olyckligt om det skulle få gå igenom. I en orolig omvärld behöver vi mer samarbete, och inte minst behöver vi stödja internationella organisationer som sysslar med och driver freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. Vi fick inte riktigt svar på vad som skulle drabbas av neddragningarna. Avslutningsvis, herr talman, vill jag, eftersom tiden är knapp, yrka bifall till utskottets förslag. 101 (SD) replik: har de intervenerat i . satt som försvarsminister i den borgerliga regeringen, framför allt under den sista mandatperioden. som borgerligheten styrde har vi sett en försvarsmakt som gått från dålig till urusel. Genom en oansvarig försvarspolitik har ni, , bidragit till något som skulle kunna liknas vid en systemkollaps. Vi kan inte försvara mer än på ett ställe i eventuellt , om IO 14 är uppfylld, vilket den inte är . Avskaffandet av värnpliktssystemet var den sista dolkstöten för att ta död på Försvarsmaktens förmåga. Ni har inte tagit hänsyn till de varningar som flaggat med. De har varnat och för att närma sig Nato, att söka medlemskap i . och flaggade 2008 för att vilja gå med i Nato, och kan mycket väl ha haft det som ett avgörande skäl för att intervenera i länderna. I och med att vi inte har ett försvar så att vi kan värja oss mot ett ryskt angrepp är det ganska oansvarigt att närma sig Nato på det sätt som ni vill göra, genom en utredning och tydlig Natolobbning. Min fråga blir således: Varför lobbar ni för ett Natomedlemskap när vi inte har en försvarsförmåga som gör att vi kan värja oss mot ett ryskt angrepp? 102 (M) replik: Det verkar som om inte riktigt vet vilket ben de ska stå på. Ett argument mot ett eventuellt framtida svenskt Natomedlemskap är att det inte vore bra, för då skulle vi kunna reta . ska vara väldigt tydligt i denna fråga, och regeringen, också den rödgröna regeringen, har varit mycket tydlig med att det är som bestämmer över sin utrikes- och säkerhetspolitik. Det tycker jag är bra, och så ska det självklart vara. vill ha en försvarsdebatt här. Den ska föras när vi har försvarsdebatten. Jag tycker att det är ett hån mot dem som tjänstgör i den svenska Försvarsmakten att beteckna dem som urusla. Det skulle jag inte ha gjort om jag hade varit . Det fanns många goda argument för att göra den genomgripande reform som beslutades i den här kammaren . Det skedde efter ett gediget utredningsarbete. Vi hade en annan säkerhetspolitisk situation jämfört med vad vi hade haft tidigare. Det var dags att reformera försvaret. Ett av syftena var självfallet att stärka försvarsförmågan. har vi fått ett annat läge. har vi ett helt annat säkerhetspolitiskt läge i , och det måste vi givetvis dra slutsatser av. En av slutsatserna är att vi fortsatt måste stärka vår försvarsförmåga. En annan slutsats är att vi behöver se över våra internationella och våra försvarspolitiska samarbeten. har en helt orimlig syn på vilka pengar som skulle kunna användas till att förstärka försvarsbudgeten. Det finns inget annat parti i som har de pengarna. Det är låtsaspengar som ska tjänas in på minskad invandring, för det är det som hela er politik går ut på, . Det andra är att ni vill isolera oss och gå tillbaka till en svunnen tid där nationalstaten var det enda som gällde. 103 (SD) replik: Jag har själv varit en del av den försvarsmakt som ni, , har förstört. Jag har inte anklagat dem som är aktiva i Försvarsmakten för att vara dåliga. De jag anklagar är och , och den övriga borgerligheten, för den oansvariga politik de genomförde. Avskaffandet av värnplikten har inte inneburit den kvalitetsförbättring som ni påstod. IO 14 är fortfarande inte uppfylld, och om IO 14 vore uppfylld skulle vi kunna försvara oss på en plats i en veckas tid. Det är inte ansvarig säkerhetspolitik. Det var du själv som drog upp Natofrågorna när du stod i talarstolen, och då är det också fullt rimligt att jag ifrågasätter er ambition med Nato. Återigen, det försvar vi har är inte kapabelt att möta en eventuell rysk aggression. har varnat och . har ingripit i . Båda dessa senare länder flaggade för ett Natomedlemskap. Ett land angriper inte ett annat av enbart ett skäl, men att man flaggar för ett medlemskap i kan mycket väl vara ett tungt vägande skäl för med dess imperialistiska politik. Det och misslyckats med är att göra en rimlig bedömning av och det ryska hotet. Först nu när det blir alldeles uppenbart, när det inte längre går att mörka, tar man det på allvar. 2008 borde ha varit en ögonöppnare. Det var det inte. Det är oansvarigt att över huvud taget tala om ett närmande till Nato när det är så uppenbart att har en imperialistisk doktrin som de följer, och det kan mycket väl ha varit en avgörande punkt för att intervenera i både och . 104 (M) replik: Jag har inte fått något svar på logiska kullerbytta, att det bästa skälet för att inte samarbeta med andra länder och inte se över våra säkerhetspolitiska vägval är att vi inte ska reta . Det tillvägagångssättet ställer varken jag eller, som jag tror, övriga partier i riksdag upp på. Vi ska fatta våra egna beslut. Vi ska stärka vår försvarsförmåga. Vi ska också se över våra internationella samarbeten, för det är endast i samverkan med andra som vi kan bygga säkerhet. När vi gör det ska vi ha breda överenskommelser. Vi byter inte vare sig säkerhetspolitik eller försvarspolitik över , utan vi gör det genom att arbeta traditionellt i Försvarsberedningens utredningar. syn på det här är någon konstig blandning mellan rysskräck och en nostalgisk syn på hur bra värnplikten var. Det vi kan konstatera är att ett av skälen – det här blir nu en värnpliktsdebatt, herr talman – var att få högre kompetens och större tillgänglighet för att kunna vara beredd att möta de hot och de konflikter som kan uppstå i vårt närområde. Att i modern tid skulle klara sig ensamt mot en militär supermakt har det aldrig varit fråga om. Nej, får helt enkelt gå hem och läsa på och fundera över sina argument för eller emot säkerhetspolitiskt samarbete. 105 (S) replik: Jag personligen debatterar gärna Nato och huruvida ska vara medlem i Nato eller inte. Dock tycker jag kanske egentligen inte att debatten om det här budgetområdet är rätt plats för den typen av debatt. Men jag måste erkänna att jag förstår och inser varför man inom de borgerliga partierna känner sig manade att lyfta frågan. I budgeten finns ett ställningstagande om att den nuvarande regeringen inte avser att söka medlemskap i . Det går inte att förneka att har man spelat upp det måste man också vara beredd att ta debatten även i detta sammanhang. Visst vore det, , mer på sin plats att debattera och föreslå, som ni gör, en utredning om Natomedlemskap i samband med andra betänkanden som vi kan förutse att vi har framför oss längre fram i vårt arbete i utrikesutskottet, när vi kommer till frågan om säkerhetspolitik. Det som är grundläggande för oss socialdemokrater och för regeringen är att det inte är aktuellt att söka medlemskap i . Vi bedömer att det finns ett parlamentariskt stöd med ganska bred marginal för att inte söka medlemskap. Vår bedömning är att och är delade i frågan, men i sin delning har de ändå enats om att en utredning skulle kunna vara en väg. brukar traditionellt vara mycket starka förespråkare för ett svenskt Natomedlemskap, medan ni moderater får sägas driva frågan passivt – hur man nu driver någonting passivt. Mina frågor till är: Är det rimligt att ta upp utredningskravet i det här sammanhanget? Och om en utredning skulle tillsättas och säga nej, vad skulle ni dra för slutsats av det? 106 (M) replik: har rätt i sin analys. Det här är ett betänkande som handlar om utgiftsområde 5. handlar det just om internationellt samarbete. När regeringen var så tydlig med att berätta vad man inte skulle göra – det är inte så vanligt i budgetpropositioner, särskilt inte på det säkerhetspolitiska området – var det viktigt att ta upp frågan. Vi inser att den kommer att komma tillbaka, inte minst i den diskussion och det arbete som vi ska ha när den försvarspolitiska inriktningspropositionen kommer och det beslut som bör fattas under detta år ska genomföras. Vi kommer att få anledning att komma tillbaka till det här.