prot · H109104 · 2014-04-28 00:00:00 — Det senare är någonting som jag har fört en dialog om tillsammans med statssekreterare. Vi har rest runt till samtliga landsting och diskuterat detta för att öka uppmärksamheten kring dessa frågor. Vi tror inte att det här löses enkelt bara genom ett klubbslag – med all respekt, herr talman. Mycket handlar om enskilda möten mellan sjukvårdspersonal och patienter. Det handlar förstås om tiotusentals ; det är sammantaget väldigt många. Det är inte enkelt att med ett enda beslut nå detta. Vi måste jobba mycket med bemötande. Det är en nyckelfaktor både för att man ska känna sig välkommen och sedd och för att man ska öppna sig och kunna komma vidare när det gäller eventuella insatser, behandling och så vidare. Där har vi en del ytterligare att göra. Det finns ingen enkel eller snabb lösning, men det är en lösning som likväl är otroligt betydelsefull. I mitt nästa inlägg tänker jag berätta ytterligare lite om de framsteg som vi har gjort med det arbete vi har bedrivit . 75 (S): Jag tackar ministern. Jag håller med om att är ett bra land. Det är jättebra att vi ökar livslängden, och jag hoppas att vi kan fortsätta att utveckla så att vi lever ännu längre och är friskare högt upp i åldrarna. Jag brukar säga: Alla vill må bra. När man mår bra har man miljoner önskningar. Men om man tappar hälsan och blir sjuk har man egentligen bara en önskan och undran: När blir jag frisk? Vad har jag för fel? Jag har tidigare understrukit betydelsen av våra levnadsvillkor. Vi hade en debatt i socialutskottet då jag lyfte upp levnadsvillkoren som en viktig orsak till hur vi mår och även när vi blir äldre. Levnadsvillkoren är det viktigaste även när det gäller äldres folkhälsa. Några av de andra viktiga är ekonomin, boendet och att man har en meningsfull sysselsättning och sociala nätverk. Ministern var inne på detta också. Alla äldre har inte tillräckligt bra levnadsvillkor. Det skapar grund till den ojämlika folkhälsan. Det kom en studie från som handlar om att ge omsorg mitt i livet och hur det påverkar arbete och försörjning. Den visar att 140 000 personer i åldern 45–har minskat sin arbetstid eller helt slutat arbeta för att ta hand om anhöriga. säger att det kan vara så många som 1,3 miljoner anhöriga som går ned i arbetstid för att ge omsorg. Det är vanligast att ge omsorg bland dem i åldern 45–. skriver att 900 000, alltså majoriteten av de 1,3 miljoner av dem som vårdar anhöriga, har ett vanligt jobb att sköta. Detta kan göra att det är extra svårt att få vardagen att fungera. Många anhörigvårdare drabbas själva av hälsoproblem, och det blir stressigt. De kan få ekonomiska svårigheter när de tvingas gå ned i arbetstid för att hinna med att vårda sina familjemedlemmar. Detta är också levnadsvillkor som kommer att påverka – om man nu går ned i arbetstid eller slutar arbeta. Det handlar om både pensioner och annat, och det kan bli bestående sjukdomstillstånd. Det här ska man ha med sig när man talar om att välfärden brister. har en generellt bra välfärd, men när den brister kan det få dessa effekter. Hur tänker socialministern på ett kraftfullt sätt föra in dessa viktiga levnadsvillkor i det framtida folkhälsoarbetet även för de äldre? 76 Socialminister (KD): Jag tror att det handlar om att vi fortsätter med den generella välfärdspolitik som vi har. Den når alla, och den betyder mycket för alla men mest för dem som har lite. Vi vet att skolan, som står högt upp på den politiska dagordningen, spelar en jättestor roll. De unga som inte klarar sig genom skolan med godkända betyg har det tuffare i många avseenden. Det kommer också att avspegla sig i den medicinska historiken för deras del. Detta är grundläggande. Som jag nämnde har vi i den mest jämlika livslängden. Det är någonting som är otroligt betydelsefullt, och jag kan naturligtvis slå mig för bröstet och säga att det beror mycket på sjukvården. Men sanningen är förstås att det i huvudsak beror på att vi har en god hälsa. Denna goda hälsa ska vi vårda, och vi ser en del utmaningar när det gäller en del barn och ungdomar. Jag vet att till exempel motion och kostfrågor är stora intresseområde. Där ser vi en ojämlikhet. Den som har turen att växa upp med föräldrar som leder barnen till idrottsanläggningar och som ger dem näringsrik mat har det naturligtvis bättre förspänt än den som har föräldrar som av olika skäl inte orkar med detta. Det blir mer skräpmat och mindre fysisk aktivitet. Här är socioekonomiska insatser av allra största betydelse. När man väl har kommit upp i en högre ålder har vi en situation där vården – eller man kanske ska säga omsorgen – inte alla gånger har hållit jämna steg med kunskapsutvecklingen. Vi vet att det finns fantastiskt mycket att göra. Om vi alla och överallt gjorde som man gör där vi lyckas bäst skulle vi åstadkomma fantastiska förbättringar, till exempel när det gäller att reducera antalet läkemedel som de äldre får. Vi vet att det inte är ovanligt att man äter 20–30 olika läkemedel, och dessa interagerar med varandra på ett sätt som inte är avsett. kan det leda till att den äldre tappar mycket av medvetandet. leder det till att man faller lättare än man annars skulle göra, och så vidare. Det påverkar kort sagt livskvaliteten på ett förödande sätt. Därför är det viktigt att vi sprider kunskapen om vad som kan göras. Jag ser glädjande nog att vi gör stora framsteg i detta avseende. Jag skulle kunna ge jättemånga exempel, men jag avstår av tidsskäl. Det här är någonting att bygga vidare på, för det spelar jättestor roll för de äldres hälsa. Summa summarum behöver vi fortsätta att gynna en hälsosam livsstil under de aktiva åren och se till att vi har en omsorg och vård, och aktiviteter över huvud taget, för äldre som gör att man kan hålla i gång så att vi lägger ytterligare friska år till dem som vi redan har. Vi får väl tillfälle, , att stå här och debattera igen. Du får ställa din interpellation, jag svarar och vi är rätt nöjda med det arbete vi har bedrivit. 77 (S): Jag tackar ministern. Han är inne på det här med levnadsvanor. De har stor betydelse för alla åldrar. Jag hoppas att ministern själv är ute och löptränar med jämna mellanrum så att han håller sig i trim. Det behöver man, inte minst i detta uppdrag. Vardagsmotion och bra kost är bra och viktigt. Det gäller även att man får hjälp att sluta röka. Det handlar om måttligt med alkohol. Det är viktigt också för den äldre åldersgruppen, inte minst när många börjar bli kroniskt sjuka och multisjuka. Hur ska bra levnadsvanor bättre kunna främjas både för relativt friska äldre och för dem som behöver vård och omsorg, inte minst när privata vinstintressen kommer in i verksamheten? Socialministern nämner i sitt svar bland annat läkemedelsanvändningen bland äldre. Detta är en mycket viktig fråga inte minst för de äldre eftersom de blir alltmer multisjuka , som ministern var inne på. Men de flesta läkemedel är inte utprovade på äldre utan på friska yngre. Vi har haft en lång diskussion om att många läkemedel är utprovade på män men ej på kvinnor. Samma debatt bör lyftas upp när det gäller läkemedelsprövning på yngre men ej äldre. Är socialministern beredd att lyfta upp frågan om läkemedelsprövning specifikt för äldre? 78 Socialminister (KD): Jag tror att det är otroligt betydelsefullt att möta de äldre där de är. Det handlar om mycket olika situationer som ofta beror på vilka levnadsvanor som man har haft tidigare, men även annat kan spela roll, till exempel en stroke som inträffar, en hjärtinfarkt eller vad det kan vara. Det gäller att komma ihåg att de äldre lika lite som vi är en enhetlig grupp, utan det är enskilda personer, och de behöver individuellt bemötande. Det handlar förstås om att främja en aktiv livsstil också när man har blivit äldre, att man känner att man är med i samhällsbygget, att det finns en plats för en och att man inte blir förbigången. Det handlar om att ge dem som vill möjlighet att arbeta, så länge orken och motivationen finns där. Det handlar också om att utveckla vården och omsorgen. Till det hör naturligtvis också att ständigt se över de läkemedel som finns, så att de är ändamålsenliga gentemot de patientgrupper som förväntas äta dem. Där ser vi att vi gör stora framsteg, men förmodligen har vi stora framsteg framför oss ytterligare, inte minst när det gäller den del av folksjukdomarna som rör hjärnans sjukdomar, till exempel minnesfunktionsstörningar, vilket blir alltmer besvärligt i takt med att vi som befolkning blir allt äldre. Den här frågan lär vi få tillfälle att återkomma till . Det händer mycket positivt, men det finns utan tvekan utmaningar som följer av det att vi lever allt längre. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellationerna 2013/14:414 och 415 om och miljön i förhandlingarna om – 79 Statsrådet (M): och har båda ställt frågor om de pågående förhandlingarna om ett frihandels- och investeringsavtal mellan och , det så kallade . Jag väljer att besvara interpellationerna i ett sammanhang. Inledningsvis vill jag tacka och för att de berör de viktiga pågående förhandlingarna om . Partnerskapet mellan och , världens två största ekonomier och viktigaste exportmarknader, har en betydande potential för tillväxt och jobbskapande på båda sidor om . Inför förhandlingarna har regeringens målsättning varit att införskaffa så goda och omfattande informationsunderlag som möjligt. har analyserat de potentiella ekonomiska effekterna av ett frihandels- och investeringsavtal mellan och . Siffran för hur mycket TTIP kan ge per person och år är baserad på resultaten av en särskild skattning utförd av , vilken baseras på ett antagande om en öppen transatlantisk marknad. Metoden är densamma som används i studien med namnet Potential Effects from an EU–US Free Trade Agreement – in Focus. Skattningen påvisar att en öppen transatlantisk marknad har potential att gynna bnp . Den exakta siffran för potentiell vinst varierar beroende på vilket år man applicerar skattningen på. blir siffran per person och år. TTIP handlar inte om att försämra regelverk och standarder. TTIP handlar om att förenkla regelverk och standarder. EU-lagstiftning som syftar till att skydda områden såsom miljö, livsmedel, djur, hälsa och konsumentskydd kommer inte att urholkas av TTIP. Grundläggande bestämmelser som till exempel rör genetiskt modifierade organismer eller hormonbehandlade djur ingår inte i förhandlingarna. Även på andra sidan förs en debatt kring miljö, hälsa och konsumentskydd. president har klargjort att han inte kommer att skriva under ett avtal som försämrar miljö- och konsumentskyddet. Jag välkomnar den samsyn som finns kring detta. Regeringen är en drivande kraft i EU för ökad transparens och öppenhet. Vi har vidtagit åtgärder för att informera och samråda om TTIP. Regeringen för en konstruktiv dialog med representanter för fackföreningar och arbetsgivare, liksom branschorganisationer och aktörer i det civila samhället. ska man ha klart för sig att det handlar om en förhandling och att det därför inte är möjligt att i alla lägen öppet redovisa alla detaljer. informeras kontinuerligt inom ramen för regeringens EU-samråd inför de ministerrådsmöten där TTIP finns med på agendan. Det skedde inför antagandet av förhandlingsmandatet till TTIP, då också fick se utkast till mandattext. Jag har informerat näringsutskottet om förhandlingsläget. På sedvanligt sätt kommer jag att söka stöd för regeringens handlingslinje i enskilda sakfrågor. Slutligen, vad gäller frågan om investerarskydd och skiljedomsförfarande, har jag varit tydlig med att investeringsreglerna i TTIP inte ska begränsa vår demokrati. Jag stöder därför EU:s strävan att söka rätt balans mellan investeringsskydd och staters rätt att lagstifta genom ett modernt system för investeringsskydd och ISDS. lanserade en 90 dagars öppen konsultation för just ISDS för att kunna inhämta ståndpunkter från samhället. TTIP är det viktigaste bilaterala frihandels- och investeringsavtal som EU någonsin har förhandlat. I då världsekonomin fortsatt brottas med sviterna av de senaste årens kriser är det angeläget att TTIP blir så ambitiöst och heltäckande som möjligt utan att vi för den delen gör avkall på de höga krav vi har inom andra områden, såsom miljö, livsmedel, djur, hälsa och konsumentskydd. Jag välkomnar en fortsatt konstruktiv dialog med , och andra aktörer om denna så betydelsefulla fråga för välstånd. 80 (MP): Först vill jag tacka handelsminister för svaret på mina frågor om det handelsavtal som just nu förhandlas mellan och , kallat Transatlantic Trade and Investment Partnership, TTIP. Förespråkarna, däribland handelsministern, hoppas att avtalet genom avskaffandet av alla tänkbara former av handelshinder ska ge ökad tillväxt och skapa jobb på båda sidor av . Men risken är överhängande att avtalet i stället underminerar befintlig miljö- och konsumentlagstiftning och hotar grundläggande demokratiska principer. Folkvalda politiker och medborgarrättsgrupper har extremt bristfällig insyn, medan företrädare för storföretag och andra ekonomiska särintressen har fått lämna in kravlistor och har haft stor insyn i förhandlingarna från början. Regeringen och har lyft fram överdrivet optimistiska siffror över vilka effekter avtalet skulle kunna ge såväl i bnp-tillväxt som i nya jobb. Avtalets tydliga fokus är att avskaffa handelshinder. Flera studier har visat att de eventuella ekonomiska vinsterna av att helt ta bort tullarna mellan och skulle vara mycket marginella. De är nämligen redan väldigt låga. Det är i stället avskaffande av så kallade icke-tariffära handelshinder som anses kunna ge stora effekter. Detta sker genom att harmonisera eller ge undantag för regleringar, vilket kan underminera exempelvis befintlig och framtida konsument- och miljölagstiftning i och EU. har exempelvis på flera punkter lägre standard än vi för produktion av mat, med allt från tillväxthormoner, antibiotikabehandling och GMO till klorsköljda kycklingar. Det skulle bli en osund konkurrens genom import av varor som inte når EU-standard, och den hotar att drabba svenska bönder och konsumenter hårt. Handelsministern säger i sitt svar att EU-lagstiftning som syftar till att skydda områden som miljö, livsmedel, djur, hälsa och konsumentskydd inte kommer att urholkas av TTIP. Hon säger vidare att grundläggande bestämmelser, som exempelvis rör genetiskt modifierade organismer eller hormonbehandlade djur, inte ingår i förhandlingarna. Det låter utmärkt. Men det går inte ihop med exempelvis de ekonomiska förhoppningar som handelsministern gång på gång framför, som att varje svensk skulle få mer i plånboken . Den siffran bygger på att alla tullar och samtliga politiskt påverkbara icke-tariffära handelshinder tas bort. Vad blir kvar att ta bort om skydd för miljö, hälsa, djur, livsmedel och konsumentskydd inte påverkas? Det skulle jag vilja att handelsministern förklarar närmare. Jag vill också påminna om . Det försäkrades att avtalet inte skulle hota medborgerliga rättigheter eller tillgången till generiska läkemedel. Men när texten blev offentlig fick den stark kritik av hundratals medborgarrättsorganisationer, tyngsta forskare på området samt organisationer som för just detta. Slutsatsen är given: Även när det gäller TTIP måste vi vara uppmärksamma. Vi vill varna för att det kan finnas allvarliga risker med TTIP utifrån den kritik som redan har kommit samt exempelvis det positionspapper som har offentliggjort. Vi hoppas att regeringen drar lärdom av erfarenheterna från och inte tänker för naivt. Mot bakgrund av detta och att det ännu inte finns någon slutgiltig text att ta ställning till undrar jag hur handelsministern här och kan påstå att EU-lagstiftning som syftar till att skydda områden såsom miljö, livsmedel, djur, hälsa och konsumentskydd inte kommer att urholkas av TTIP, som det står i svaret. Jag återkommer till de ekonomiska beräkningarna i mitt nästa inlägg. 81 (V): Jag tycker att det här är en mycket viktig debatt. Internationell handel kan ju vara något väldigt positivt. Vi sprider kunskaper runt om i hela världen. Länder som är duktiga på att producera vissa produkter billigt och effektivt kan exportera dessa produkter till andra länder som inte är lika bra på att göra det. Andra länder kan i sin tur exportera andra saker till länder som inte är lika duktiga på att ta fram dem. Att handel är viktigt och bra är knappt värt att diskutera, tycker jag, utan jag vill att den här diskussionen ska fokusera på vilket slags handel vi vill ha. Som tidigare konstaterats av och även av handelsministern håller EU och på att förhandla fram frihandelsavtalet . Då tycker jag att det är viktigt att man ser till att det blir ett avtal som innebär att länderna tillåts att ha en mer ambitiös lagstiftning på djurskyddsområdet och miljöområdet samt vad gäller arbetsrätt, välfärd och så vidare. Kommer det då inte att bli så? Nej, jag är rädd för att det inte blir så, därför att ett frihandelsavtal handlar inte bara om att ta bort tullar och tariffer så att det ska bli billigare att exportera produkter, utan ett frihandelsavtal handlar också om att harmonisera lagstiftning. Man ska göra lagarna så lika varandras som möjligt för att man på så sätt ska ha fri konkurrens, så att det inte blir så att har hårdare lagar på vissa områden och EU-länderna då kan producera produkter billigare därför att de inte har en hårdare lagstiftning och vice versa. Jag kan ta upp några konkreta exempel. I finns en storskalig produktion av genmodifierade organismer, GMO-varor, vilket inte finns här i . När man producerar kyckling i doppar man ofta kycklingen i en klorlösning för att den ska få en ljusare färg. Det gör vi inte i och i övriga . I använder man antibiotika och hormoner rutinmässigt för att djuren ska växa fortare och inte ska bli sjuka, men det är för att man har en så otroligt intensiv uppfödning som man behöver göra det. I använder man också mängder av kemikalier, bekämpningsmedel och tillsatser som inte finns inom EU. Då svarar handelsministern lite förenklat att alla de här sakerna ligger utanför förhandlingarna, åtminstone GMO och hormonbehandlat kött. Men i protokollet från förhandlingarna i mellan EU:s representant och representant framgår det klart och tydligt att representant säger: Vi förhandlar om allting. Vi förhandlar om vårt nötkött, vi förhandlar om alla livsmedel och vi förhandlar om GMO. Och representant säger att det är viktigt att allting är baserat på vetenskap och riskbedömningar. Så det som du säger, , att GMO och hormonbehandlat kött är helt utanför förhandlingarna, delas uppenbarligen inte av . Det inger hos mig en stor oro. Vad händer då om och EU inte kommer överens när handelsavtalet är på plats? Jo, då är det fristående domstolar som ska avgöra, helt utanför det ordinarie rättsväsendet. Det tycker jag känns som ett oskick. Varför kan man inte använda vanliga domstolar, ? 82 Statsrådet (M): Att få ett transatlantiskt avtal på plats är en av de absolut viktigaste åtgärderna för ökad export. Ett avtal beräknas kunna öka svensk export till eller mer. Både , , och , , talar gärna om välfärden men inte om att det är export och handel som möjliggör välfärdssatsningar. För att maximera vinsterna för det svenska välståndet måste vi helt enkelt fokusera på avtal som ger störst utväxling för vår utrikeshandel. Vi kan allihop konstatera att är största exportmarknad utanför och därmed otroligt viktig. Det är en myt att tullarna mellan och är så låga att det inte skulle finnas något att vinna på att avskaffa dem, för vi har en väldigt stor handel med . Även om de största vinsterna i termer av bnp kommer av borttagna icke-tariffära handelshinder, eller tekniska handelshinder som man brukar säga, och även om tullarna som jag sade är så låga kommer allt detta tillsammans att göra att det kommer att vara det absolut viktigaste avtal vi kan få på plats för EU. måste fortfarande svenska konsumenter betala tull på en hel rad varor från . Det gör bilar dyrare, cyklar , kläder och skor . Det finns dessutom vissa exempel på olika sorters kläder som har olika procent. Svenska tillverkare har därmed svårt att kunna exportera. Vi har debatterat TTIP i kammare . Det är beklagligt att den enade frihandelslinje som vi har haft i riksdag, och som också haft starkt stöd i EU, nu är splittrad på grund av vänsterpartierna. Jag tycker att ni ska bekänna färg inför era väljare och tala om att ni inte vill ha något TTIP. För sedan debatterade jag med partiledare , som sade rent ut att han inte ville ha detta frihandelsavtal. Det var inte bara det att han var emot ISDS, investeringsskyddsmekanismen, utan han ville faktiskt inte ha TTIP. Jag tycker att det är dags att våga säga det till svenska folket. Siffran , som vi har beräknat , är baserad på data utifrån en ekonomisk modell som beräknar vilka vinster en öppen och fri handel skulle innebära utifrån dagens handelsflöden. Beräkningsmodellen är faktiskt ganska försiktig, eftersom den inte tar hänsyn till dynamiska effekter av TTIP, det vill säga handel som tillkommer i form av ökad export till . Liknande beräkningar finns också för flera andra EU-länder. Vi kommer att tjäna på ett avtal med . Det kommer hela att göra. Jag ska i det här inlägget försöka hinna med några kommentarer om GMO. Där vill jag vara tydlig och säga att regeringen de facto inte är för eller emot GMO generellt. Vi har sagt att det ska bedömas på vetenskaplig fakta. Det finns produkter där man kan vara för GMO, och det finns också produkter där man kan vara emot det. Men så tänker inte . reagerar instinktivt: GMO är någonting dåligt, ISDS är någonting dåligt och är någonting dåligt, alltså ska vi inte ha det här frihandelsavtalet. 83 (MP): När man diskuterar viktiga frågor måste man ha så bra och korrekt information som möjligt. Låt oss titta närmare på handelsministerns påstående att TTIP skulle kunna ge varje svensk extra i plånboken . presenterade 2012 en studie som regeringen beställt. Regeringen blev tydligen inte nöjd med resultatet, utan beställde nya siffror som man sedan räknade om, och man kom fram till att avtalet kommer att ge varje svensk extra i plånboken . Men denna siffra bygger på att man tar bort alla politiskt påverkbara icke-tariffära handelshinder. Det är för det första inte ett troligt scenario att förhandlingarna skulle ge detta resultat. För det andra är det något som rimligen måste innebära att man upphäver konsument- och miljöskydd. Därtill finns det många oklarheter i hur regeringen har räknat. I min fråga bad jag handelsministern svara på när dessa effekter ska börja gälla. Jag upprepar frågan: Om TTIP ratificeras 2016, när får varje svensk extra ? Den modell regeringen använder räknar mycket riktigt inte med dynamiska effekter. Den räknar inte heller med vad det kan kosta att göra undantag från miljöskydd eller konsumentlagstiftning, alltså miljöskador och hälsoskador. Vi i tar gärna bort tullar. Hade det handlat om bara det hade vi varit ense. Vi är för handel på sjysta villkor. Att ta bort samtliga tullar kan ge en bnp-effekt på för , enligt . Därefter skulle det eventuellt kunna bli ett permanent tillskott till ekonomin. Det är inte mycket i sammanhanget. Det är knappast de enorma summor som handelsministern hävdar ibland annat en reklamfilm som den amerikanska handelskammarens har producerat. För större effekter handlar det om att avskaffa icke-tariffära handelshinder, det vill säga bestämmelser och standarder som ofta syftar till att skydda miljö och människor. Vi i är aldrig beredda att sälja ut viktiga grundbultar i samhället såsom miljö- och konsumentskydd. Men jag kan tyvärr inte dra någon annan slutsats av handelsministerns resonemang än att regeringen är beredd att sälja ut och därtill billigt. Det går inte att få både de ekonomiska vinster regeringen tycks hoppas på och hälsa och miljö. De står mot varandra. Handelsministern säger i interpellationssvaret att president har klargjort att han inte vill skriva under ett avtal som försämrar miljö- och konsumentskydd. Jag undrar vad det betyder.