prot · H109102 · 2014-04-16 00:00:00 — står bakom den politik som förs inom den europeiska utrikestjänsten. Här har vi lika stor möjlighet att påverka och lyfta fram vår starka ställning som alla andra länder har. Vi har stor samsyn inom EU:s utrikespolitik för att stärka mänskliga rättigheter i alla länder där kränkningar förekommer. 87 (FP): är en tydlig röst i världen för mänskliga rättigheter. är pådrivande i att främja demokrati och mänskliga rättigheter i världen. fortsätter under alliansregeringen att vara den starka kraften när det gäller att stödja demokratiutveckling och öppna samhällen. utrikespolitik och vårt stora engagemang ska spegla våra förhoppningar om en stabil och säker värld där människor kan leva i fred och frihet. Försvaret av mänskliga rättigheter är en central del av vår utrikespolitik. Det gäller att värna individens grundläggande behov och rätten till ett drägligt liv för alla. I enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN 1948, är de grundläggande normerna för mänskliga rättigheter överordnade politiska, ekonomiska, kulturella och religiösa skillnader. har enligt artiklarna 55 och 56 i en rätt och förpliktelse att vidta åtgärder i samarbete med organisationen för att främja allmän aktning och respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla, utan åtskillnad i fråga om ras, kön, språk eller religion. Den allmänna förklaringen slår fast att alla stater har en skyldighet att värna alla människors lika värde och rättigheter. Ingen regering ska kunna hävda särskilda förhållanden som skäl för att kränka mänskliga rättigheter. Det fruktansvärda som hände under Nazityskland och borde aldrig upprepas. efter att den allmänna förklaringen antogs av FN är det högst berättigat att ställa sig följande frågor: Har dessa folkrättsliga åtaganden omsatts i praktisk handling över hela världen? Har dessa grundläggande normer, som slagits fast i FN:s allmänna förklaring och i ett antal folkrättsliga bindande konventioner, efterlevts? Hur agerade vi när folkmordet i ägde rum? Vad gjorde FN när al-Anfal-kampanjen ägde rum i irakiska under och hans regim , då över 180 000 kurder dog? hindra det folkmord som ägde rum i före detta och i ? FN:s säkerhetsråds resolution om situationen i gav ett tydligt uttryck för principen om skyldighet att skydda de civila. Vi var alla hoppfulla om att FN äntligen skulle kunna agera för att skydda de civila över hela världen. Så blev inte fallet, tyvärr. Vi kunde notera hur och blockerade alla försök att hitta en lösning på den syriska krisen. Över 150 000 civila har dött i den treåriga konflikten i . Civila dör och civila mål attackeras medan säkerhetsrådet har svårt att agera. Begreppet skyldighet att skydda är centralt i utvecklingen av folkrätten. liberalerna tycker att fokus måste flyttas från staters säkerhet till att i stället sätta människors säkerhet i första rummet. Det är dags att agera i den riktningen. För oss liberaler är det inte acceptabelt att civila mördas och att ett inbördeskrig fortsätter i utan något agerande från FN:s sida. Regimens attacker på det syriska folket har pågått medan världssamfundet ser på. När vi ser diktatorer begå brott mot mänskligheten ska vi inte avvakta och se på. När mänskliga rättigheter kränks får vi inte blunda och gå förbi. Krig och väpnade konflikter är ett av de största hindren för länders utveckling. Målet måste vara att uppnå välstånd genom demokrati, mänskliga rättigheter och fungerande rättsstat. Utan fred och säkerhet kan dessa mål inte uppnås. är en stark aktör vad gäller att försvara demokrati, yttrandefrihet, jämställdhet och mänskliga rättigheter. Vi måste fortsätta med vår höga ambition vad gäller MR-frågor. Ett starkt och välfungerande FN är centralt för att skydda människor mot folkmord och brott mot mänskligheten. Ett starkt och välfungerande FN är en förutsättning för försvar av mänskliga rättigheter. Ett starkt och välfungerande FN är garanten för fred och stabilitet i världen. Ett starkt och välfungerande FN banar vägen för en bättre värld där barnens rättigheter skyddas, där kvinnornas rättigheter garanteras och där diskriminering och förföljelse förebyggs. Låt oss stärka den ICC:s roll. Genom ICC skulle vi bättre kunna skydda och försvara mänskliga rättigheter och lättare granska brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. fortsatta prioritering av folkrätten och respekt för mänskliga rättigheter stärker en utveckling byggd på rättsstatens principer som ligger i allas intressen, för en värld där människor ska kunna leva i fred och samförstånd. Vi ska vara stolta över hur genom ett framgångsrikt och resultatinriktat arbete bedriver MR-frågor både regionalt och globalt. Vi är stolta över hur vi hanterar flyktingfrågor både på hemmaplan och i EU och över hur vi agerar för en global fred och säkerhet på ett sätt som få andra länder gör. Den ryska aggressionen vad gäller och annekteringen av strider mot folkrätten. har försvarat diktatorn i och den syriska regimens användande av våld mot från början fredliga demonstranter, bland annat med argumentet att interna konflikter ska lösas internt av det berörda landet. Men med i spetsen verkar inte bry sig om att tillämpa detta själva. Kreml beskriver händelserna i östra som grundlagsstridig användning av våld mot fredliga demonstranter. Moral är bra, men dubbelmoral är inte dubbelt så bra. I redovisades ett lagförslag som legaliserar tvångsäktenskap för barn. Enligt lagförslaget ska giftermål för nioåriga flickor tillåtas, men även flickor yngre än så kan beröras om föräldrarna skulle tillåta det. Våld mot kvinnor är ett stort problem i , och respekten för mänskliga rättigheterna i är under all kritik. Att tillåta giftermål för nioåriga flickor har även andra konsekvenser. Det kommer till exempel att innebära förbud för kvinnan att lämna hemmet utan makens tillstånd och legalisering av äktenskapliga våldtäkter. En annan konsekvens av lagförslaget är att kvinnans rätt till skilsmässa försvåras i kombination med att mannens rätt till vårdnad om barn stärks. Detta kan ses mot bakgrund av att tvångsäktenskap är förbjudet i och att kvinnan har rätt till skilsmässa. Lagförslaget är ett bakslag mot jämställdhet och kvinnors rättigheter. Vi måste självklart ta avstånd från detta lagförslag. Det är ett brott mot mänskliga rättigheter. Avslutningsvis, herr talman, vill jag betona att det är positivt att fortsätter att driva nätfrihet både i EU och i FN. Det är också positivt att är drivande för att åstadkomma en internationell dialog för globala normer för internet och styrning på nätet. 88 (C): Betänkandet handlar om motioner, inte om hela världen, vilket man skulle kunna tro när man lyssnar på debatten, herr talman. Betänkandet fångar motioner från hela mandatperioden, , det vill säga och allmänna motionstiden. Jag räknade till 72 motioner som berörs i betänkandet och till långt fler yrkanden. Mot den bakgrunden läser man reservationerna med viss förvåning. Måhända ska man se det som en bekräftelse på den stora enigheten. Det är många yrkanden och många motioner, men de 13 reservationer som finns beträffande de 72 motionerna och de mångdubbelt fler yrkandena är inte så himla starka, kan jag tycka. Det har funnits stor enighet. Det har tidigare här i kammaren diskuterats olika betänkanden där vi har lyft fram mänskliga rättigheter, eftersom mänskliga rättigheter är en så central del av svensk utrikespolitik – det är inte konstigt. Mot bakgrund av vad tidigare talare sagt skulle jag kunna prata om tvångsäktenskap för barn i . Men det är ingen som har någon sådan motion. Därför väljer jag att bara konstatera: Visst, det är helt oacceptabelt. Men jag ska inte ge mig in djupare i den diskussionen. Jag skulle också kunna prata om romerna, en fråga som oftast brukar komma fram. Från svensk sida har vi haft en oerhört aktiv debatt när det gäller romernas situation också i men även i , som är ett av de stora utropstecknen och en av de stora utmaningarna för oss på vår kontinent. Men vi har inga motioner där heller, så därför lyfter jag inte frågan mer än så. Jag skulle ha kunnat beröra tibetanernas situation. Den är väldigt utmanande. Men också där har vi valt att göra en enkel motionshantering. Palestinierna har berörts, liksom beduinerna, som vi har hört talas om , som kastas ut från sina boenden, där EU och kanske också har varit med och finansierat. Det är naturligtvis oacceptabelt ur ett MR-perspektiv. Utifrån att mänskliga rättigheter är universella och ömsesidigt förstärkande är de närvarande överallt, och varje stund i hela världen. De utmanas mer än på mycket länge, skulle jag vilja säga. Då tänker jag på , , , och så vidare, men det sker också här i . Vi har dock i konventionen om mänskliga rättigheter som ett starkt instrument och på den grunden också en rad andra konventioner som bygger en bas för det gemensamma arbetet för att stärka mänskliga rättigheter och värna och vakta på varandra i . Vi har också en domstol som ytterst ger oss alla, som medborgare i och som medlemmar i , en möjlighet att få våra rättigheter prövade, om de kränks av en stat. Det är naturligtvis oerhört viktigt. Straffrihet är förödande för tilltron till mänskliga rättigheter och för att bygga ett gott samhälle. Straffrihet är något som vi har sett äter sönder samhällen, äter sönder länder. Det har berörts tidigare om anfall och straffrihet. Man skulle ha önskat att de händelserna hade nått . Man skulle kunna önska att det som händer i inte bara blir ett fall utan många fall som når för att prövas och för att visa att vi har ett internationellt regelverk som gäller för oss alla som medborgare men som också gäller för stater, där ansvar och straff måste kunna utmätas, om det sker övergrepp. Från vår sida är det önskvärt – och jobbar envetet för det – att ICC, , stärks. Vi skulle gärna se den som en del i ett FN-system, för det vore en fullgod handling för att stärka hela FN-strukturen. Vi är långt ifrån det , men arbetet från vår sida, från sida – och jag hoppas också från – går vidare. När vi tittar på betänkandet kan vi se att det finns frågor som vi entydigt har en samlad syn på men som inte har berörts fast de naturligtvis är viktiga. Det må gälla slaveriet i , där vi konstaterar hur oacceptabelt det är och hänvisar till etcetera. Det må gälla , där vi från svensk sida envetet arbetar för att också i det fallet kunna nå framgång. Vi är inte där ännu, men åtminstone ska ingen tvivla om den svenska hållningen. Det framgick också av den utrikespolitiska deklarationen och den debatt som vi hade här . Däremot berör betänkandet kontinenter och dyker ned i kontinenter, herr talman. En kontinent som jag inte kan undgå att också dyka ned i, när vi har det här motionsbetänkandet uppe till behandling, är naturligtvis . Det är en kontinent med fantastiskt stora möjligheter men också väldigt stora utmaningar. Det är en kontinent som har härjats av kolonialism, som har härjats av krig och konflikter och som härjas så än . I de miljöerna trampas mänskliga rättigheter under stövlar. Vi ser det i Sahelområdet, och vi ser det i andra områden. Där är aktivt med. Vi kommer till den här kammaren från utrikes- och försvarsutskottet med ett förslag om medverkan i en insats i . Vi gör insatser också i andra områden för att försöka stärka och försöka bygga förutsättningar för mänskliga rättigheter, för där konflikter och krig pågår är de förutsättningarna naturligtvis mycket sämre än i andra miljöer. Den andra sidan av det afrikanska perspektivet är den fantastiska utveckling som ändå pågår, också med ett hållbart perspektiv. I många länder i ser man tydliga samband mellan mänskliga rättigheter och en grönare ekonomi, en hållbar ekonomi, en hållbar utveckling. Man har många exempel på vad som händer om man inte ser upp, hur mänskliga rättigheter även då får stå tillbaka därför att vi inte har tänkt efter före. Den grönare ekonomi som utvecklas i har vi alla anledning att titta på, för att också där stärka mänskliga rättigheter. Mänskliga rättigheter bygger också på olikheter, insikten om att vi alla som människor i världen är unika. Respekten för den unika profil som var och en av oss har – toleransen och friheten för oss alla att få vara den vi är – är naturligtvis helt avgörande. Där förtryck förekommer – det må vara etniskt, religiöst, sexuellt eller bara livsstilsbetonat – i alla lägen där vi-och-de-samhällen försöker byggas, där bäddar man för konflikter. Vi har också, herr talman, sett det i . Det är folkmordet i . Det är ett exempel på vad som kan hända om man inte ser upp, om man tillåter förtryck och låter mänskliga rättigheter förtvina. har tagits upp i flera sammanhang. Jag vill bara kort säga något om och : Det är två goda exempel, till exempel när det gäller resolution , som leder till kvinnligt deltagande i fredsprocessen i , men också stöd på många sätt, alltifrån kvinnlig urfolksbefolkning i till FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, där går in och stöder och jobbar aktivt för att göra skillnad. Med tanke bara några korta ord om några reservationer. Socialdemokraterna lyfter fram mänskliga rättigheter, och blir beviset på att mänskliga rättigheter har stått tillbaka under den borgerliga regeringen, alliansregeringen. Men, herr talman, syna det argumentet! Handlar det inte i verkligheten om att man har en tillbakagång eller en återblick på tider som har varit, en värld som inte längre ser ut som den gjorde? Är det inte så, herr talman, att mänskliga rättigheter utmanas och att vi som står upp för mänskliga rättigheter och driver mänskliga rättigheter får en tuffare utmaning? De som skulle ha röstat för oss i skulle ha älskat om vi hade sagt att vi tar ned flaggan och driver inte detta längre. Då hade de kanske kvitterat och givit oss en MR-röst eller en MR-position i rådet. Men det är inte den vägen har valt, och det är inte den vägen som vill gå. Vi vågar utmana, oavsett om det är Putins som trycker ned mänskliga rättigheter, Musevenis som slåss mot hbtq-personer eller Erdoğans försök att omtolka mänskliga rättigheter i . Vi står upp, men då får vi också vara beredda på att bli bortröstade av dem som inte vill se MR som en hög profil. Läs gärna reservationerna och se vilken svag argumentation de har som alternativ till utskottets texter. Mot den bakgrunden, herr talman, är det enkelt att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 89 (KD): För allmänheten och de som lyssnar på detta kan det vara värt att kommentera motionshanteringen och det som från tar upp. Om vi skulle ha den ordningen att vi sade ja till alla de 3 548 motioner som lades skulle vi ge 3 548 uppdrag till regeringen. Jag tror inte att det är görligt. då stödde Socialdemokraterna, 2002–2006, fick av motionsförslagen ja, och 2010–2013 fick ja. Det är alltså fler ja nu än då var med och regerade. inlägg från om att man inte får tala om kristna som förföljs är en jättemärklig kommentar. Vår regering gör redan mycket. Vi betonar det, framför allt i utrikespolitiska deklarationen där vi sitter och väger vartenda ord. Det finns alltid med något om religionsfriheten och vikten av det. Problemet med – det är här som jag tycker att vi kanske har lite olika åsikter när det gäller mänskliga rättigheter – är att de bara betonar kristnas rättigheter. Religionsfriheten handlar om alla människors lika rättigheter, oavsett vilken religion man tillhör. För oss kristdemokrater är det oerhört viktigt att vi upprätthåller det och att det inte blir den svenskagenda som jag är orolig för att driver när de enbart talar om kristnas rättigheter. undrar vad vi har gjort i för att lyfta de kristnas rättigheter. Runt om i världen ser vi nu att väldigt många som har en bakgrund förföljs, men precis som i just nu finns det även kristna som utför illdåd mot muslimer. Jag menar att vi måste lyfta fram alla människors lika värde och rätt till sin religion. När vi nu tittar på utrikesutskottets debatt och det här betänkandet är det ett stort antal motioner som berör jättemånga viktiga områden. Vi har fokuserat på några länder i , Sahelregionen, men även och . Jag kommer inte att hinna gå in på alla dessa länder, men jag ska ändå försöka beskriva några länder och regioner som jag tycker är viktiga att lyfta fram lite grann. 1948 antog den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna togs ett viktigt steg. Det är något som många människor nu kan förhålla sig till. De gäller nämligen utan åtskillnad och oavsett land, kultur eller specifik situation. Staterna kan dessutom inte sålla bland folkrättsliga argument. Alla de olika mänskliga rättigheterna har samma värde. Utan mänskliga rättigheter begränsas människors liv, men det begränsar också utvecklingen i ett land. Vi ser tydligt att där mänskliga rättigheter kränks får vi inte den hållbara utveckling som vi eftersträvar. Människors rätt till frihet – som yttrandefrihet, rätt att organisera sig, rätt att starta företag, rätt att rösta i fria val och så vidare – är något som bidrar till att ett land kan utvecklas. Därför har också alliansregeringen satt frågan om demokrati och mänskliga rättigheter högt på den utrikespolitiska agendan. Det är ett av de tre prioriterade områdena, vid sidan av jämställdhet och klimat och miljö. ska vara en tydlig röst i världen för de mänskliga rättigheterna. Vi ska agera bilateralt i olika kontakter men även verka genom både EU och FN. ska fortsatt ha frågan som en integrerad och central del av den svenska utrikespolitiken. Inom EU har vi , genom Lissabonfördraget, stärkt EU:s röst i världen, genom den nya EU-utrikestjänsten som leds av den höga representanten . Tanken är att EU nu ska vara en aktör till stöd för fred, säkerhet och mänskliga rättigheter. antog EU ett strategiskt ramverk och en särskild handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati. Det var en fortsättning på det som påbörjade under vårt EU-ordförandeskap 2009. En fråga som EU särskilt lyfter fram, och som är jätteviktig, är kampen mot dödsstraff och tortyr. Det driver vi i också på för. Vi ser vissa framsteg runt om i världen, men tyvärr finns det alldeles för många länder som fortfarande har kvar dödsstraffet. riksdag deltar via i det som utrikestjänsten i EU ska göra. Vår utrikesminister kommer till innan han ska ned till och förhandla på utrikesrådet med de andra ministrarna. Han får då söka stöd för ställningstaganden och får även olika partiers syn på olika frågor som kommer att diskuteras. Just nu är det till exempel och som framför allt är uppe på utrikesministrarnas agenda, och alla partier har möjlighet att göra inspel till utrikesministern innan han åker ned. Regeringen har också betonat att alla politikområden ska samverka och ha ett samstämmigt agerande både nationellt och internationellt för att nå bästa resultat. Mycket av det arbetet gör vi förstås i samverkan med civilsamhället i men också i andra länder. En fråga som också nämns i betänkandet och där har gjort framsteg är att främja friheten på nätet. Internet, mobiltelefoni och sociala medier gör att världen krymper, och människor får möjlighet att på egen hand söka information. Vi såg att det var viktigt under den arabiska våren men även nu i konflikten mellan och . Rätten till information är viktig och måste värnas. När stänger ned Youtube och Twitter visar det på hur känsliga vissa regeringar är för friheten på nätet och hur viktig den är. FN har tagit en första resolution för yttrandefriheten på internet. EU har i sin årsbok sagt att har varit en spjutspets i det arbetet. EU kommer också – det tycker jag är väldigt viktigt – att lämna fortsatt stöd till internetanvändare, bloggare och cyberaktivister som lever i auktoritära regimer så att de kan kringgå maktfullkomliga restriktioner på internet. Då går vi över till , herr talman. gör många framsteg på flera olika områden, framför allt ekonomiska framsteg. Tillväxten i ekonomi beräknas uppgå till och väntas öka ytterligare . Men faktum kvarstår att mycket finns kvar att göra för att alla ska ta del av de ekonomiska resurserna. Fattigdomsminskningen går alltför långsamt. Naturresurserna används ineffektivt och ger inte människor tillräckligt med arbetstillfällen. Och skatteintäkter tas inte in. De hamnar i fel fickor eller skickas till skatteparadis. Det är naturligtvis inte acceptabelt. Kvinnor och barn är en utsatt grupp. Majoriteten av fattiga är kvinnor och barn. Därför har vi i i vårt bistånd fokus också på , särskilt på kvinnor och barn. Vi vet att kvinnor som får ekonomiska resurser att klara sig satsar på barns utbildning, och familjer som har råd skickar sina barn till skolan och de får en bättre ekonomi. Alltför ofta tvingas dock familjerna skicka ut sina barn i någon form av arbete för att få pengar till dagens mål mat. Även EU har samarbete med länder i . Det finns en EU–Afrika-strategi , och hölls ett EU–Afrika-toppmöte där EU var berett att utöka samarbetet med sina afrikanska partner för att främja handel, utveckling, demokrati, god samhällsstyrning, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter. Också frågan om migration och mobilitet tas upp. Det är klart att om människor inte har möjlighet till utkomst, inte har några sociala rättigheter eller är hotade till livet om de till exempel är journalister får de söka sig vidare och hamnar kanske i EU för att över huvud taget kunna överleva. När EU talar om samarbete på säkerhetsområdet vill vi kristdemokrater betona att det inte får handla om att begränsa människors rörelsefrihet så att de inte kan söka skydd någon annanstans. Säkerhetssamarbetet får inte heller innebära att yttrandefriheten och mediefriheten begränsas. Alltför många länder använder antiterrorlagar för att stoppa obekväma journalister. Det skriver vi om också i betänkandet. Mänskliga rättigheter kränks när man begränsar yttrandefriheten, vilket vi fick mer kunskap om när våra svenska journalister fängslades i . Då användes antiterrorlagar emot dem, men även finns fängslade journalister i . Några har flytt till vårt land för skydd. Också , som upplevde det hemska folkmordet, förföljer nu oliktänkande. Där används en annan metod. Man säger att man bekämpar motsättningarna mellan de två stora folkgrupperna hutu och tutsi genom en antifolkmordslagstiftning. Grunden till lagstiftningen antogs 2008, och lagen skärptes 2013. Den används mot oppositionella och journalister. I för säkerhet och utveckling i betonas säkerhet, fredsbyggande, konfliktprevention, motarbetande av radikalisering samt utveckling. Det är bra att både säkerhet och utveckling finns med på dagordningen. Utan utveckling i ett land finns det heller ingen hållbar säkerhet. Det är situationen i till exempel , där kommer att delta i en FN-insats . Jag ska även säga några ord om . Situationen där är fortfarande fruktansvärd, herr talman. Fem miljoner har dött . Två miljoner har våldtagits under konflikten. Inblandningen från olika länder runt är helt ohållbar. Här måste vi göra mycket mer. är med och bidrar genom stöd till rättssystemet, för att ställa de som är ansvariga för övergreppen till svars, men vi kommer att behöva göra mycket mer framöver för att komma till rätta med situationen i . Låt mig avslutningsvis säga att när det gäller har bidragit på ett fantastiskt sätt till fred och utveckling i , som lidit av stora motsättningar och konflikter mellan de olika gerillagrupperna. har bidragit till en strategi för fred och utveckling. Det har varit en fin förebild, och vad jag förstår använder den svenska modellen för att få i gång samtal och kunna jobba för fred i landet. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 90 (MP) replik: Jag vill göra ett förtydligande om vad jag menade när jag sade att vi kanske måste se över hur vi ska besvara våra betänkanden. tog tidigare upp att 72 motioner behandlas i betänkandet. När jag kollar hur många som har hanterats i den så kallade förenklade motionshanteringen visar det sig vara 58. Sedan hade vi 13 reservationer i betänkandet. Då blir det en kvar.