prot · H109116 · 2014-05-28 00:00:00 — 1 § Anmälan om subsidiaritetsprövning Förste vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2013/14:29 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från civilutskottet. 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:478 Till Interpellation 2013/14:478 Användandet av OPS-lösningar av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2013/14:486 Till Interpellation 2013/14:486 Minskad köttkonsumtion av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att interpellanten inte kunde inom svarstiden. Landsbygdsdepartementet (C) Enligt uppdrag och rättschef 3 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Propositioner 2013/14:230 och 231 till skatteutskottet /14:232 till justitieutskottet /14:234 till trafikutskottet /14:237 till justitieutskottet Redogörelse /14:RR5 till finansutskottet Motioner 2013/14:Ju27 och Ju28 till justitieutskottet 4 § Säkerheter vid clearing hos central motpart betänkande 2013/14:FiU29 Säkerheter vid clearing hos central motpart (prop. 2013/14:111) föredrogs. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 13 §.) 5 § En databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna betänkande 2013/14:FiU31 En databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna (prop. 2013/14:161) föredrogs. 1 BO (S): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationen, vilket innebär stöd för ett antal motioner med krav på att det ska upprättas en sammanhållen och detaljerad statistik över hushållens förmögenhetsutveckling. Till historien hör att förmögenhetsstatistiken försvann i samband med att förmögenhetsskatten avskaffades 2007. Varför är då en bra förmögenhetsstatistik viktig? Skälen till det är flera. Ett av dem som lyfts fram är att vi måste kunna förebygga risker i det finansiella systemet. Det handlar om att förhindra nya härdsmältor som den vi upplevde med början 2008 och . Det fick allvarliga konsekvenser i form av ekonomisk stagnation, massarbetslöshet och välfärdsförluster. Vi kan konstatera att kostnaden för att göra misstag och vara dålig på att förebygga kriser är oerhört hög. Det måste alltså vara möjligt för och att noga följa hur hushållens skuldsättning utvecklas. Det råder förvisso delade meningar om hur stort skuldsättningsproblemet är, och det är också ett skäl för detta. , som har utrett överskuldsättningen på uppdrag av regeringen, anser att detta problem överdrivs. Hon är inte ensam om det. Men poängen är att vi behöver veta mer. säger att bolånen är koncentrerade hos dem som har råd. varnar hon för bristen på statistik när det gäller att dra slutsatser. säger vidare: Man behöver löpande statistik på individbasis. SCB jobbar under absolut statistiksekretess och borde få inkludera detta i den offentliga statistiken utan att man riskerar den personliga integriteten. Självklart ska den personliga integriteten värnas. och , eller för den delen forskarsamhället, har inte för avsikt att hänga ut enskilda personer eller hushåll. Den personliga integriteten ska och kan skyddas. En bra förmögenhetsstatistik är viktig också för att vi ska kunna följa hur jämlikhet eller ojämlikhet utvecklas och om klyftorna växer eller minskar. För sedan nåddes vi av den mindre smickrande nyheten att klyftorna växer snabbare i än i något annat OECD-land. Vi har halkat ned från första till fjortonde plats. Vi kan säkert kivas om vems fel det är. Men där har vi en utgångspunkt, och där behöver vi också veta mer. Helt klart är att den här utvecklingen inleddes när de nyliberala idéerna om marknadskrafternas nästan gudomliga förtjänster på alla områden började gripa omkring sig för ett par tre årtionden sedan och när politiken trängdes tillbaka. Jag kan också konstatera – jag tillåter mig att göra den utvikningen, även om det handlar om statistik som jag kommer till senare – att aldrig har återhämtat sig från den jobbkris som drabbade oss då kanske så många som 600 000 jobb försvann. Klyftorna växer över hela världen, men i växer de särskilt fort. Vi kan, som jag sade, kivas om vems fel det är, vilket vi också gör med jämna mellanrum. Vi kan vända Gini-koefficienten ut och in, och det gör vi också med jämna mellanrum. Vi kan också välja mätpunkter som passar det ena eller andra budskapet bäst. Fakta är – vi har vissa fakta – att gruppen fattiga har ökat från 2010. Vi kan dessutom konstatera att det i är framför allt gruppen pensionärer, sjukskrivna och arbetslösa som har fått det sämre. Jag refererar gärna vetenskapliga källor i detta sammanhang. Det finns ju vetenskap. Vi saknar inte allt. Hans Heggemann på sade i att beror mycket av de ökade inkomstskillnaderna på jobbskatteavdraget och på sänkta ersättningar i försäkringarna. Detta vet vi, men vi behöver veta mer. Poängen är att vi socialdemokrater och övriga reservanter vill att det ska vara möjligt att följa inkomstutvecklingen och förmögenhetsutvecklingen nära och noga, vilket majoriteten uppenbarligen inte vill. Varför vill man inte det? En bra förmögenhetsstatistik är viktig för att man ska kunna förebygga finansiella kriser och för att man ska kunna följa om klyftorna växer eller minskar. Det är viktigt inte bara för politiker, och utan för hela forskarsamhället. Det handlar inte bara om förmögenhetsutvecklingen utan också om arbetsmarknadens funktionssätt och sambandet mellan förmögenhetsfördelning och ekonomisk utveckling. Detta kan vara mitt sista anförande i . Men det är inte säkert. Jag kan mycket väl komma tillbaka igen som representant för gruppen pensionärer som är rätt stor. Därför ska jag avrunda mitt anförande med följande: Jag tror att jämlikhet gynnar alla. Det står bland annat i boken . Det kan tyckas som en högtravande utgångspunkt för denna debatt. Men jag vill gärna landa där. Det handlar om, som jag har sagt, att vi måste kunna förebygga kriser men att vi också måste kunna följa hur samhället utvecklas om klyftorna växer eller minskar. Det är jätteviktigt. Därför yrkar jag bifall till reservationen. 2 PER (MP): Jag vill också börja med att yrka bifall till den reservation som finns i betänkandet. Vi vet alla att det finns finansiella risker i vårt ekonomiska system. En av de stora riskerna som har kommit upp på den politiska dagordningen, vilket jag tycker är bra, är den privata skuldsättningen hos hushåll. har försökt att lyfta fram denna fråga eftersom vi har sett att en hög skuldsättning hos hushållen ger stora risker för det finansiella systemet. I har vi en skuldsättning bland hushållen som internationellt är på en mycket hög nivå om man jämför med andra länder, och den stiger dessutom från den redan höga nivån. Hushållens skuldsättning ligger i genomsnitt av deras inkomster. Tittar man på de största riskhushållen ligger deras skuldsättning på flera av den disponibla inkomsten. Det är klart att det medför stora risker för det ekonomiska systemet. I borde vi ha lärt oss av tidigare historiska händelser. Vi har gått igenom en ganska svår finanskris. Vi såg att hushållens skuldsättning, som steg i snabb takt då också, utlöste en finansiell kris som gjorde att staten var tvungen att gå in och rädda banker som var på fallrepet. Det gjorde att gick från att ha bland världens starkaste statsfinanser till att efter bara ha bland sämsta statsfinanser. Så snabbt kan det gå om man utlöser en finansiell kris. Vi har också sett mer närliggande exempel i vår omvärld – hur och har gått från att ha stabila ekonomier till att väldigt snabbt hamna i stora ekonomiska problem. Därmed vet vi också att kostnaden om en finansiell kris utlöses är enormt hög och får stora konsekvenser. Det blir svårt att värna välfärden och svårt att klara av våra gemensamma åtaganden. Därför är det enormt viktigt att skydda från finansiella kriser . När vi har byggt upp en så stor privat skuldsättning som vi har gjort i är det väldigt känsligt; det är lätt att problem uppstår. Jag skulle vilja säga att det här är regeringens och finansminister blinda fläck. Det har varit mycket diskussioner om statsskulden från regeringens sida. Man har pratat om riskerna med att ha en hög statsskuld, och man har gjort ett bra arbete med att minska statsskulden i – förutom möjligtvis , då man i stället faktiskt har tagit ganska stora lån för att finansiera sina skattesänkningar. Däremot har man konsekvent bortsett från, ignorerat och till och med eldat på problemen med den privata skuldsättningen. Många av de reformer regeringen har genomfört, till exempel då man ganska ogenomtänkt tog bort fastighetsskatten, har såklart också påverkat och bidragit till att vi har fått en större privat skuldsättning. Det är väldigt bekymmersamt. har tvärtom drivit på mycket för att få upp frågan – för att vi ska ta hand om och kunna diskutera riskerna samt komma med lösningar. Vi har bidragit till att öka kunskapen genom att ordna kunskapsseminarier, vi har fått igenom och genomfört en aktuell debatt i kammaren om just privata skuldsättningar och vi har gång på gång bjudit in regeringen och sagt: Låt oss sätta oss ned tillsammans! Låt oss diskutera hur vi kan få bukt med problemen med den stora privata skuldsättningen, så att vi inte får en finansiell kris också i vårt land. Regeringen har tyvärr inte tagit våra varningar på allvar. Man har inte tagit den utsträckta handen och inte velat föra den typen av samtal, utan man har försökt minimera diskussionen kring problemet. Det är bland annat därför vi nu ställer oss bakom en reservation som säger att man åtminstone måste ta ett steg mot att få fram bättre statistik när det gäller skuldsättning och förmögenhet – för att vi ska kunna veta vilka åtgärder som är lämpliga. Vi måste ge våra myndigheter, som ändå har ett utpekat ansvar, möjligheten att agera. Vi måste ge dem kunskapen så att de faktiskt kan gå vidare och ta de steg de tycker är nödvändiga. har också lyft fram behovet. Man har lyft fram att det saknas en löpande och sammanhållen statistik över de svenska hushållens förmögenhetsutveckling och skuldsättning. När vår riksbank tar ett sådant steg och uttryckligen går ut i debatten och säger att det behövs bättre kunskaper har vi svårt att förstå varför man från regeringens sida inte vill tillgodose det. Vi har svårt att se varför man nu säger nej till motionen. Vi hoppas alltså att regeringspartierna tänker om i det här fallet – att man faktiskt tar frågan på större allvar än vad man har gjort man har suttit i regeringsställning och att man återkommer till med förslag på åtgärder och regler som ger och tillgång till löpande och mer detaljerade uppgifter om hushållens tillgångar och skulder. Jag gissar att en av anledningarna till att regeringspartierna kanske är lite motvilliga när det gäller att införa det här är att de är rädda för att det ska vara kopplat till förmögenhetsskatten – att man, om man ska ha bättre kunskaper om förmögenhet och skulder, också skulle kunna införa en förmögenhetsskatt. Där vill jag direkt säga att inte har några planer på det. Vi har inga sådana förslag i vår budget. Vi har sett de risker och problem som fanns med den tidigare förmögenhetsskatten, som inte var särskilt väl utformad. Det är dock inte heller så att det här förslaget och den här kunskapen har en koppling till en förmögenhetsskatt. Vi ser att man i andra länder faktiskt klarar av att ta fram den här typen av statistik utan att för den skull införa eller planera att införa en förmögenhetsskatt. Om det är anledningen till att vara emot en förmögenhetsstatistik tycker jag alltså att det är en irrelevant anledning. Självklart kan man ha synpunkter när det gäller integritet – om man skulle införa en sådan här statistik på ett okänsligt sätt skulle det kunna medföra sådana risker. ser vi att länder i vår omvärld lyckas göra det här utan att det på något sätt uppfattas som integritetskränkande och utan att någon känner sig utpekad. Självklart går det att även i ta fram sådan statistik utan att det skulle medföra risk för den enskildes integritet. Det går att göra på ett fullständigt anonymiserat sätt, så att det inte finns någon risk för att enskildas ekonomiska villkor blir offentliga. Därmed, fru talman, vill jag än en gång yrka bifall till reservationen. 3 (V): Jag börjar med att yrka bifall till reservationen. Hushållens skuldsättning är något som oroar många – inte minst hushållen själva. Många är de som tvingas gå omkring med en oro i magen och undra hur de ska klara en kommande ränteuppgång eller vad som händer om de skulle bli sjuka eller arbetslösa. Det tär på hälsan, och det tär på livsutrymmet. har gått från en stor offentlig skuldsättning till en stor privat skuldsättning. offentliga utgifter för bostadspolitiken har lagts över på hushållen själva, och en växande bostadsbrist har lett till stora prisökningar. Också avskaffandet av fastighetsskatt och förmögenhetsskatt samt införandet av ett permanent ROT-avdrag har starkt bidragit till prisökningarna, liksom möjligheten att skjuta upp sin reavinstbeskattning vid försäljning av en tidigare bostad. Det här bryr sig regeringen inte så mycket om, och tyvärr inte heller . Man väljer hellre att dölja och inte ge och de verktyg de har efterfrågat för att de just ska kunna följa utvecklingen av hushållens skuldsättning och hur inkomsterna fördelas. Bostadsbristen är ett enormt problem. Det regeringen har gjort är att tillsätta 67 olika utredningar samt införa möjligheten att ta ut ockerhyror på andrahandskontrakt och möjligheten att bygga större friggebodar. Det löser knappast problemet med bostadsbristen. För att lösa problemet måste byggandet av hyresrätter till rimliga priser komma i gång. Då vore det bra att göra som har föreslagit, det vill säga införa ett investeringsstöd för byggandet kopplat till hyresnivåer och energieffektivitetskrav. Från högern får man dock höra: Nej, så kan man inte göra – man kan inte gå in med statliga stöd till bostadsbyggandet; det vore att störa marknaden. Men statliga stöd till privat städning hemma är helt okej. Förutom att individerna drabbas väldigt hårt av den höga skuldsättningen ökar risken för finansiell instabilitet. Debatten kring hushållens skuldsättning har pågått och även rönt internationell uppmärksamhet, eftersom sticker ut. Belåningsgrader på är snarare regel än undantag i . har försökt möta den växande skuldsättningen med ett väldigt trubbigt instrument: räntan. Oron har till och med varit så stor att har valt att avvika från det mål som ska styra deras arbete. Trots det är varken regeringspartierna eller redo att ge och den statistik de behöver för att kunna följa utvecklingen och se hur detta förändras. Det kommer de inte att kunna göra efter att vi har beslutat om den här propositionen heller. Den potentiella kostnad som finanskriser kan medföra är mycket stor och innebär omfattande välfärdsförluster för samhället. Så här skriver i en framställan till regeringen som man hade tänkt göra men som borgarna i riksbanksfullmäktige avstyrde. En hög skuldsättning hos hushåll och företag medför risker för hela det finansiella systemet. En finansiell kris innebär stora kostnader i form av produktionsbortfall, arbetslöshet och urholkade statsfinanser. Detta har tydligt illustrerats av de senaste årens skuldkriser i . Skuldtillväxten har varit hög i . För att på ett effektivt sätt kunna bedriva ett krisförebyggande arbete krävs en djupgående analys av hushållens och företagens skulder samt av enskilda systemviktiga finansiella företags utlåning till dessa. är de uppgifter som möjliggör sådan analys antingen inte tillgängliga eller saknas helt. I många andra länder finns detaljerade uppgifter som möjliggör att man där kan göra bättre analyser och säkrare bedömningar av den privata skuldsättningen. anser att detaljerade uppgifter om hushållens tillgångar och skulder väsentligt skulle stödja en fördjupad finansiell analys och stärka bedömningar i stabilitetsarbetet. ges då bättre förutsättningar att på ett tidigt stadium identifiera uppbyggnaden av risker i det finansiella systemet och i förlängningen att förebygga finansiella kriser. Jag tycker att det är en väldigt tydlig framställan som visar på vilka behov de statliga myndigheterna har för att göra det arbete de faktiskt behöver göra. När sedan högern och står och talar om oron för hushållens skuldsättning måste jag säga att det ekar rätt ihåligt. Viljan att dölja hur inkomstfördelningen ser ut i samhället är viktigare än att ge myndigheterna de verktyg de behöver för att kunna motverka finansiella kriser. Vi menar däremot att det är en betydande vinst för samhället om detaljerade uppgifter rörande hushållens tillgångar och skulder kan ställas till förfogande i arbete just för att förebygga finansiella kriser. Dessa verktyg behöver och . Med bättre statistik skulle man kunna stödja en fördjupad finansiell analys och stärka deras bedömningar i stabilitetsarbetet. De uppgifter om hushållens tillgångar och skulder som behövs i arbetet med att förebygga finansiella kriser är känsliga. Det tror jag att vi alla är överens om. Därför är något som vi också skulle kunna vara överens om att uppgifterna ska förses med ett starkt skydd, så att den enskildes integritet upprätthålls. Och dessa verktyg finns ju också om bara den politiska viljan finns. Det är tråkigt att regeringen tillsammans med avvisar en framställan som är så tydlig från de myndigheter som har ansvaret för att kontrollera den finansiella stabiliteten. Även regeringens särskilda utredare, , har efterfrågat den här statistiken. Det gjorde hon när hon var i finansutskottet. Men ibland är det viktigare att dölja den politik man har fört än att ta ansvar för det man faktiskt har att ta ansvar för, den finansiella stabiliteten. Jag vill bara tacka . Han kommer att saknas här. 4 (M): Låt mig instämma i det sista sade. Jag kommer nämligen också att sakna här i kammaren. I övrigt vill jag börja med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut. Det kanske är på sin plats att jag börjar med att kort redogöra för vad det här ärendet egentligen handlar om. Det är alltså en proposition som föreslår lagändringar för att nyttja SCB:s kompetens att samla in och bearbeta data från finansföretagen. Det gäller då data som redan samlas in av och , men man vill effektivisera och säkerställa en hög kvalitet på materialet genom att nyttja SCB:s kompetens. Avsikten är att bygga upp en databas som ger samma grundmaterial för och och att de ska ha tillgång till databasen för att kunna använda den primärdata som samlas in för egna körningar och statistikproduktion. Ett av bekymren med en gemensam databas som olika parter kan använda sig av är de regelverk som finns kring sekretess. Ett bekymmer som man varit tvungen att försöka hantera är att SCB enligt sin reglering inte får lämna ut något material och någon primärdata till någon annan myndighet. För att lösa problemet har man haft för avsikt att särskilja databasen från annan verksamhet i SCB, detta för att inte undergräva den sekretess och de regelverk som finns kring detta. Det kanske är en av de viktigaste aspekterna och perspektiven på detta och egentligen det som ligger till grund för att vi inte tycker att man ska blanda in andra verksamheter och annan statistik i den här frågan. SCB:s databas får bara innehålla uppgifter som lämnas in i den periodiska rapporteringen från finansföretagen till och . Det är alltså inte något annat som ska läggas in i databasen. Den får inte innehålla uppgifter som samlas in för renodlad statistikproduktion. Dessutom anser vi att det ska finnas ett uttryckligt förbud mot personuppgifter i databasen. Det är som sagt viktigt för att inte undergräva de sekretessregler som finns. Det är det som är grunden för att vi tycker att man inte ska samla in förmögenhetsstatistik i den här databasen. Detta är vad propositionen handlar om. Låt mig kort bara kommentera den samlade vänsterns diskussion och förslag om förmögenhetsstatistik. Jag tycker till att börja med att det är bekymmersamt att man åsidosätter den stora frågan om sekretess. Dessutom skulle jag vilja påstå att förslagen om förmögenhetsstatistik är felplacerade. De ska inte diskuteras i det här sammanhanget. Det ska inte blandas ihop. Det råkar vara så att jag sitter i där vi har diskuterat den här frågan. Och SCB:s uppfattning är att det inte är lämpligt att ha en diskussion om företagsstatistik i den här frågan. Min uppfattning är att den helt enkelt är felplacerad. Sedan är det inte så att uppgifterna inte finns att tillgå . Både och kan begära in uppgifter på personnivå. Det pågår också ett arbete i med att titta på detta. Detta var kommentarer till varför vi yrkar avslag på motionerna. Låt mig bara kort också kommentera anförande. Egentligen håller jag med om det mesta han säger, kanske inte precis allting. När det gäller ökade klyftor är kanske den viktigaste åtgärden av alla att försöka få människor tillbaka i arbete. Det har varit inriktningen på regeringens politik alltsedan 2006. Det som utjämnar skillnaderna och minskar klyftorna är faktiskt att man får människor tillbaka i arbete. Jag skulle vilja påstå att det har varit väldigt framgångsrikt. Det är många människor som återigen har fått chansen att komma tillbaka i arbete. Med den politik som den samlade vänstern vill föra kommer folk snarare att flyttas ut från arbete än tillbaka till arbete. Den här diskussionen kan vi gärna fortsätta. Den har jag fört med tidigare här i kammaren, och jag gör det gärna igen. 5 (V) replik: i debatter får man höra många krystade förklaringar, och den här var väl en av de kanske mer krystade jag har hört på . säger att man inte ska blanda ihop de här ämnena. Det är då lite märkligt att i propositionen säger att de vill ha den här statistiken, och säger samma sak. Om vi går tillbaka lite i historien började det hela med att riksbanksdirektionen gjorde en framställan i riksbanksfullmäktige. Dina partikamrater, , avfärdade dock riksbanksdirektionens framställan eftersom ni inte ville se någon statistik över hur förmögenheterna fördelar sig. På initiativ av tog då vi rödgröna i finansutskottet ett utskottsinitiativ utifrån framställan. Det ville ni inte heller vara med på. Det var ingen hopblandning med en proposition eller något sådant. Sedan kom denna proposition, och då försökte vi igen få er att inse behovet i statliga myndigheter att ha tillgång till god statistik för att kunna förebygga finansiella kriser. Men inte heller vill ni göra ett försök. Jag kan inte dra så många andra slutsatser än att det är viktigare för er att dölja hur förmögenheter och tillgångar fördelar sig i än att motverka finansiella kriser och hushållens höga skuldsättning. Detta är vad har efterfrågat i våra utfrågningar. Det är vad efterfrågade när hon var i finansutskottet. Det är också vad efterfrågar i propositionen. Du får tänka till igen, , eller villigt erkänna att ni inte vill se en statistik som visar hur ojämlikheten breder ut sig. 6 (M) replik: Det låter på som att statistiken inte skulle finnas och att Alliansen skulle försöka dölja något. Det är en märklig retorik och argumentation som inte alls stämmer överens med verkligheten. Det finns statistik att tillgå. Denna fråga har väl diskuterats mer än de flesta andra. Vi har mycket information om skulder och tillgångsvärden i samhället och hur fördelningen ser ut ekonomiskt och så vidare. av den statistik som behövs kan och få från UC. Resterande statistik klarar man av att begära in från andra håll så att man täcker nästan helt. Det är dock inte detta det handlar om utan att denna proposition hanterar frågan om att kunna samköra statistik. Det handlar inte ett dugg om att försöka dölja någon annan form av statistik. Det handlar om att nyttja SCB:s kompetens för att samla in, hantera och bearbeta statistik som lämnas från finansföretagen.