prot · H109126 · 2014-06-16 00:00:00 — 13 § Svar på interpellation 2013/14:503 om det svenska modeundret och utbildningspolitiken 82 Utbildningsminister (FP): har frågat mig på vilket sätt jag tänker agera för att garantera att skolan ska ge god färdighet till de konstnärliga utbildningarna också och om jag avser att föreslå förändringar för att säkerställa tillräckliga förutsättningar för kreativa ämnen i utbildningssystemet, inte minst inom mode och design. Skolans uppdrag att förbereda alla elever för framtiden vilar i hög grad på . I är de estetiska ämnena bild, musik och slöjd obligatoriska för alla elever. Ämnena har samma omfattning som tidigare, som det estetiska perspektivet lyfts fram i flera ämnen. Regeringen anser att gymnasieskolan tydligt måste förbereda eleverna för arbetslivet och för fortsatta studier. Elever som går yrkesutbildning måste till exempel nå längre i sin yrkesutbildning än vad som varit fallet. Därför har omfattningen av de gymnasiegemensamma ämnena, tidigare kallade kärnämnen, i samband med reformeringen av gymnasieskolan minskats. har alla elever på nationella program rätt att läsa minst en kurs i ett estetiskt ämne som individuellt val. Eftersom kurserna i den nya gymnasieskolan med få undantag nu omfattar minst 100 gymnasiepoäng kommer de elever som väljer dessa kurser att få ägna mer tid åt estetisk verksamhet . Det estetiska programmet i den nya gymnasieskolan är tydligt högskoleförberedande. Närmare hälften av detta program består av olika estetiska ämnen beroende på hur eleverna väljer studieväg. Av statistik som publicerat framgår att det nya estetiska programmet är mycket populärt bland ungdomar och det fjärde största programmet. Eftersom fler elever väljer att läsa en estetisk utbildning i gymnasieskolan jämfört med tidigare kommer fler elever att vara bättre förberedda än tidigare för till exempel eftergymnasiala konstnärliga utbildningar. 83 (MP): Tack, ministern, för svaret, som jag uppfattar som en beskrivning av hur utbildningen ser ut och inte riktigt ett svar på mina frågor. Bakgrunden till mina frågor framgår av interpellationen. Där skrev jag: Det svenska modeundret är av betydelse för roll på den internationella arenan. har rönt framgångar när det gäller bland annat funktionsplagg och jeans; vi har också traditioner med både tekoindustri och nya trender som utvecklas Inte minst i med omnejd finns vad man brukar kalla textilkluster. Där finns Textilhögskolan, men även på och på fler skolor finns utbildningar inom det textila området. Det är ett område som utvecklas genom människors förmåga att skapa och vara kreativa. kunde man ta del av ett inslag i , i vilket tung kritik framkom mot hur utbildningspolitik förhåller sig till estetiska ämnen och konstnärliga utbildningar. Kritiken framfördes av rektorer för sju eftergymnasiala högskoleförberedande konst- och designutbildningar i . Kritiken handlade om effekterna av den förändring som genomfördes , då alliansregeringen genomförde en gymnasiereform där de estetiska programmen renodlades, och blev det inte längre obligatoriskt för eleverna att under gymnasieåren läsa ett estetiskt ämne. Rektorerna menade att elevernas förkunskaper var sämre än tidigare, och att det i förlängningen kan påverka den modeindustri som har satt på kartan. Jag ser att det svar jag får är väldigt likt ett svar jag fick , då den nya gymnasiereformen genomfördes. Vi hade en debatt här i kammaren . Min reflexion över den debatten var att jag upplevde att utbildningsminister var helt övertygad om att den prioritering man gjort för att förändra systemet var helt i rätt riktning, trots att väldigt många människor, inte minst inom konst- och kultursektorn, har uttalat sig kritiskt och visat sitt ogillande över att estetiska ämnen är lågt prioriterade i den rådande utbildningspolitiken. Man kritiserade reformen när den genomfördes, och kritiken fortsätter att hålla i sig. Jag får frågan om de estetiska ämnenas betydelse vid i stort sett varje debatt och varje samtal som jag har med människor som är verksamma inom kultur, konst och närliggande områden. Det finns så mycket som pekar på att vi riskerar att missa unga människors utvecklingskapacitet, som det föränderliga samhällets framtidsmöjligheter utmanar oss i, om vi förminskar kulturens roll i utbildningssystemet. som kulturen ger oss möjligheter att utvecklas finns det rent krassa ekonomiska beräkningar som visar att kulturen och den kreativa sektorn omsätter mer pengar än både bilindustrin och it-industrin. Jag frågar då: Ser du som utbildningsminister det självklara i att alla elever ska få möjlighet att utvecklas på områden som har att göra med kultur, konst och estetik? 84 Utbildningsminister (FP): Det enkla svaret på den frågan är ja, självklart. Det är därför dessa ämnen är obligatoriska i den obligatoriska skolan. De tar en betydande plats på schemat och ska så göra. Allt det som alla ungdomar måste lära sig måste vi lägga i . Det är den enda skolform som är obligatorisk. Det är därför ämnena är obligatoriska och tar ett utrymme på timplanen. Gymnasiet är inte obligatoriskt. På gymnasiet finns det större möjlighet för eleverna att välja olika program och inriktningar. I det här perspektivet är det glädjande – och också överraskande – att det program som verkar gå allra starkast i alliansregeringens gymnasieskola är estetiskt program. Det är fantastiskt. Det har ökat . Interpellanten råkade glömma att nämna det i sitt inlägg, men det har alltså ökat . Det är bara fyraårig teknisk linje, alltså teknikprogrammet, som ökar i tillnärmelsevis lika stor utsträckning. Estetiskt program var inte litet innan heller. Det var inte ett av de mindre programmen. ökar det kraftigt. Det är alltså elever som läser i huvudsak estetiska ämnen. Det finns lite olika inriktningar på det estetiska programmet. Detta gläder mig mycket. De kulturella ämnena är centrala. De konstnärliga utbildningarna och den konstnärliga forskningen i har byggts ut kraftigt under den här regeringens tid. Interpellanten talar om rektorer som vill få mer till sin sektor. Jag lovar dig: Det vill alla rektorer. Oavsett skolform vill alla ha ännu högre prioritering av just det som de själva sysslar med. Det är inget konstigt. Vi måste dock göra en helhetsavvägning mellan olika intressen. Det är en självklarhet att de estetiska ämnena har en stor plats i den obligatoriska . Det är också en självklarhet att vi har ett bra estetiskt program på gymnasiet, och till min stora glädje har det vuxit med mätt i elevintag. Det är en kraftig ökning, och det är positivt för . Jag var själv i och invigde den nya Textilhögskolan . Det är en fantastisk verksamhet. Både utbildningen och forskningen där är av yppersta kvalitet. Man har också fått examensrättigheter, som flera av de konstnärliga högskolorna i inte har. Det tyder också på en mycket hög kvalitet. Denna typ av utbildning finns också på andra lärosäten, men Textilhögskolan i är den främsta, skulle jag säga. Det är mycket positivt. Detta är något som verkligen ska satsa på, och det sker. Även om det inte finns så många enkla sömmerskejobb kvar i som när jag växte upp där är det fortfarande ett mycket kvalificerat för avancerad forskning, design och produktion inom textil. är den viktigaste delen i det svenska textilklustret. 85 (MP): Vi är alla glada att vi har en sådan framstående utveckling inom textilindustrin och i . Jag hoppas att den kompetens som finns ska leva kvar och ökas på. Vi kan debattera kulturens och det estetiskas roll i utbildningssystemet, och utbildningsministern menar att den har stor betydelse. Jag är glad att det sägs. hörde jag i Kulturnytt att allt färre söker till högskoleförberedande konst- och designutbildningar, vilket till stor del beror på styvmoderliga behandling av de estetiska ämnena. Denna kritik framfördes av rektorer för sju eftergymnasiala högskoleförberedande konst- och designutbildningar i . Dessutom sade de att elevernas förkunskaper är sämre än tidigare och att detta i förlängningen kan bli ett hot mot den vitala industri som har satt på modekartan. De ifrågasatte vidare den gymnasiereform som gjordes och konstaterade att antalet sökande till exempelvis hantverksprogrammen minskade när denna förändring skedde. Andra saker kritiseras också, till exempel treämnesskolan med matte, engelska och svenska. Eleverna får dubbla meritpoäng om de läser språk eller matematik, men synen på estetiska ämnen är en annan. Detta är den stora skillnaden som är viktig att lyfta fram. Varför kan inte dessa ämnen ses som mycket viktigare än ? När förändringen i gymnasiereformen skedde kom många med kritik. kommenterade utredningen innan den blev en proposition. KMH tror på ett samhälle som formar sin kultur till stor del i skolan, med hjälp av en kulturell fostran, ett problembaserat lärande och möjlighet att använda såväl språkliga som estetiska uttrycksformer. KMH kan inte finna att denna gymnasieutredning påverkats av forskning om estetiska lärprocesser. Vi anser att det skall finnas ett ämne som tar ansvar för att gymnasieleven tränas i kreativt tänkande och får möjlighet att uttrycka sig på något annat sätt än verbalt. Forskaren har uttryckt vad de estetiska och kreativa egenskaperna kan tillföra ett samhälle i utveckling och framhåller att hög estetisk och kommunikativ kompetens är viktiga kvalifikationer för att arbeta med utveckling och nytänkande. Låt mig citera avhandling från . Om alla elever ska ha samma rätt till kunskapande måste kunskapandet differentieras utifrån varje elevs specifika förutsättningar. I annat fall grundas lika rättigheter till kunskap utifrån en fastlagd syn på vad kunskap är och den kunskapssynen ses som förlegad. 86 Utbildningsminister (FP): Interpellanten drar mycket långtgående slutsatser. Hon säger att förkunskaperna hos dem som har börjat estetiska utbildningar på högskolan har sjunkit till följd av den nya gymnasiereformen. Men än så länge har inte en enda student som berörts av den nya gymnasiereformen börjat högskolan. De första tar studenten nu i dagarna. Ingen av dem har börjat högskolan . Att sjunkande förkunskaper på högskolan skulle bero på den gymnasiereform som infördes är helt enkelt inte sant. Det är inte möjligt att avläsa det. Jag har ofta denna typ av debatt i kammaren. En ledamot som är särskilt engagerad i ett visst ämne menar att just det ämnet borde få mer tid på schemat. Sedan kommer en annan miljöpartist eller socialdemokrat och säger att ett annat ämne borde få mer tid på schemat och så vidare. Låt mig säga till interpellanten det jag säger till alla andra: Denna typ av synpunkter får större trovärdighet den dag man är beredd att tala om vilka ämnen som ska dras ned i skolan för att skapa det ökade utrymmet. Interpellanten nämnde att det är för mycket svenska, engelska och matte. Det kan hända, men det hör jag aldrig från skolpolitiker. Interpellanten kräver att jag ska skapa mer utrymme åt detta på schemat. Ja, det gör jag gärna. Men det är många andra ämnen som också ska få plats. Jag har svårt att argumentera emot. Det här ämnet får gärna fler timmar. Men vad ska jag minska på? Berätta gärna det i nästa inlägg, , för då blir det trovärdigt. Vad är det som kan minskas på gymnasiets schema? 87 (MP): Just denna interpellant har hört detta från utbildningsministern tidigare, och upprepas det. Jag tror inte att vi behöver prioritera ned något ämne. Det är olika hur mycket tid man lägger på olika ämnen. Jag tror att det är viktigt att vi lyfter fram vikten och betydelsen av de estetiska ämnena i utbildningen. Det är därför vi har denna interpellationsdebatt. Jag säger inte att det är mindre viktigt med matematik, engelska eller svenska, utan jag tror att detta är viktiga faktorer som bygger varandra. Estetiska och skapande ämnen kan göra elever mer motiverade när det gäller många av de teoretiska ämnena. Vi resonerar ju så att idrott och att röra på sig är viktigt för att vår hjärna ska bli aktiv, och jag tror att de kreativa ämnena väger lika tungt. Jag ser en risk för utbildningssystemet om man inte lyfter upp dessa frågor. Jag är kulturpolitiker och lyfter därför givetvis upp dem i här kammaren, och det är intressant att höra hur olika man hör det jag säger. Låt mig avsluta med några rader ur Reggio Emilia-dikten har hundra språk. Utbildningsministern har säkert hört dem . Ett barn har hundra språk men berövas nittionio Skolan och kulturen skiljer huvudet från kroppen Man ber barn att tänka utan händer att handla utan huvud att lyssna men inte tala att begripa utan glädjen i att hänföras och överraskas annat än till jul och påsk Man ber dem att bara upptäcka den värld som redan finns och av alla hundra berövar man dem nittionio 88 Utbildningsminister (FP): Jag tackar för dikten, men jag förstod inte resonemanget innan den. Jag uppfattade att hela idén med interpellationen var att interpellanten ville säga att man ska återinföra fler timmar estetisk verksamhet på schemat. Vad ska man minska ned på, frågade jag. Inget ska minskas ned, utan det ska ingå som ett perspektiv, säger interpellanten. Är det fler timmar eller inte som gäller? Ska man införa motsvarande 100 poäng, vilket är den minsta gymnasiekursen, kostar det en halv miljard. Det kan man göra, men då bör man ha en finansiering för det i sin budgetförklaring. Det har inte . Eller så drar man ned på något annat, till exempel svenska, engelska eller matte, och då får man berätta det. Jag har inget emot att utöka estetisk verksamhet, men det är många andra ämnen som också ska ha plats. Historia har vi gemensamt infört som obligatoriskt kärnämne i den nya läroplanen för gymnasieskolan som infördes av alliansregeringen. Så var det inte i det gamla rödgröna gymnasiet, men är historia obligatoriskt kärnämne. Men det eller något annat kan man ju ta bort. Estetisk verksamhet är viktig och tar mycket tid av timplanen på . Det estetiska programmet är ett viktigt program i gymnasieskolan. Det växer kraftigt och är ett av våra största program. Det är dessutom tydligt högskoleförberedande, till exempel till Textilhögskolan, som vi talade om , och intresset hos ungdomar att gå detta program är stort. Debatter om att ändra i schemat är mycket vanliga. Jag har dem i kammaren. Olika ledamöter tycker att det ämne de själva är särskilt engagerade i ska få ökat utrymme på schemat. Men då måste man dra ned på andra ämnen. Det är aldrig någon – och denna debatt är inget undantag – som är beredd att peka ut vad man ska minska ned på utan bara vad man ska utöka med. Då går det inte ihop i slutändan. Jag är glad för interpellantens engagemang för detta ämne. Jag känner det själv, men vi har ett schema i gymnasiet som måste gå ihop i slutändan. Ska man öka vissa ämnen kommer man med nödvändighet att bli tvungen att minska ned andra. Så enkelt är det. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2013/14:531 om personalsituationen på fritidshemmen 89 Utbildningsminister (FP): har frågat mig vad jag avser att göra för att vända trenden mot större barngrupper, minskad personaltäthet och sämre utbildad personal på svenska fritidshem. Staten anger de övergripande målen för förskola, skola och fritidshem, och kommunerna och enskilda huvudmän ansvarar för hur verksamheten genomförs. Enligt skollagen är det huvudmannens uppgift att se till att elevgrupperna har en lämplig sammansättning och storlek. Det är alltså huvudmannens och rektorns ansvar att anpassa elevgruppernas sammansättning så att omsorgen och det pedagogiska uppdraget kan tillgodoses liksom att följa upp och utvärdera gruppernas sammansättning och storlek. utövar tillsyn över kommunala fritidshem och kommunen över fristående fritidshem. Tillgången på välutbildad personal är viktig för kvaliteten på verksamheten i fritidshem. Regeringen har därför infört en ny lärarutbildning med bland annat en tydlig profilering mot arbete i fritidshem som en egen inriktning inom grundlärarexamen. Fritidspedagoger kan dessutom vara behöriga att som lärare bedriva undervisning inom årskurser 1–3 och 4–6 i de ämnen som de har tillräckliga ämnesstudier i. Fritidspedagoger har också tillgång till regeringens kompetensutvecklingsinsats Lärarlyftet. Sammantaget torde detta dels bidra till att fler intresserar sig för att bli lärare med inriktning mot arbete i fritidshem, dels till att fler stannar kvar i yrket. 90 (S): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. I min hand håller jag ett pressmeddelande från . Det är och har den tydliga rubriken utveckling i fritidshemmen. Där sammanställer man det jag tycker är en väldigt oroande bild av utvecklingen när det gäller vardagen för våra barn. Eleverna i fritidshemmen får allt sämre tillgång till personal, grupperna blir större och personalens utbildningsnivå sjunker. Vi snackar inte om vilken verksamhet som helst utan om en verksamhet som har två väldigt viktiga uppdrag: omsorgsuppdraget – för att möjliggöra för föräldrar att förena föräldraskap med förvärvsarbete eller studier – och lärandeuppdraget att komplettera den obligatoriska skolan med mer lekfull pedagogik, stimulera elevernas utveckling och främja allsidiga kontakter och social gemenskap. Om man tittar på och sammanställning blir det tydligt att det är fler elever men färre anställda och att antalet elever har ökat bra mycket mer än antalet anställda, vilket har lett till en försämrad personalsituation . Om man tittar på ser man att antalet elever har ökat medan antalet anställda inte har ökat alls. som det blir fler elever blir det färre grupper. finns 425 000 elever i fritidshemmen – en ökning med nästan 15 000 . ser man om man tittar att antalet barn i fritidshem har ökat som antalet grupper har minskat . Denna del handlade om antal, men den andra del som jag lyfter fram i interpellationen handlar om personalens utbildningsnivå. Den sjunker, färre har en högskoleutbildning och det är tydlig skillnad mellan verksamhet och fristående fritidshem. Om man kopplar detta till det uppdrag fritidshemmen har tycker jag att det pekar på blir väldigt tydligt, nämligen att elevgrupperna blir större som personaltätheten och utbildningsnivån sjunker. Det blir bristande förutsättningar att kunna leva upp till kravet att stimulera utveckling och lärande. För mig blir det därmed tydligt att fritidshemmen inte når de mål de har. Då kanske man tänker att detta är något som pekar på och att det bara är en bild. Men den bilden delas också av fackförbundet och av , som bekräftar och fördjupar den bild som visas i sammanställningen. Nedskärningar drabbar barnen och personalen men också föräldrarna och samhället i stort. För mig är och förblir det tydligt att samhället förlorar på att yngre barn inte får det stöd de behöver, i synnerhet barn med särskilda behov och barn från socioekonomiskt utsatta familjer. Efter att ha tagit del av svaret, utbildningsministern, är min fundering därför: Delar vi problembilden, delar du oron över fritidshemmens utveckling och på vilket sätt vill du vända utvecklingen inom fritidshemmen? 91 Utbildningsminister (FP): Ja, jag delar den oron. Jag har samma bakgrund som interpellanten, nämligen beskrivning. Den typen av rapporter har kommit – detta är inte första gången. Till att börja med tycker jag att interpellanten har rätt perspektiv. Det handlar inte bara om gruppstorlek och mängden personal utan också om kompetensnivån. Det spelar alltså roll om det är en utbildad person eller en icke utbildad person som leder verksamheten. Det har varit ett problem att väldigt få ungdomar har sökt in på fritidspedagogutbildningen . Det är glädjande att sedan alliansregeringen genomförde den nya lärarutbildningen är det en helt ny utbildningsinriktning. Det går inte längre att söka och utbilda sig enbart till fritidspedagog, utan det är en kombination där man är lågstadielärare i vissa ämnen – ofta praktisk-estetiska ämnen som idrott, slöjd eller bild – som man är fritidspedagog. Man skapar utrymme för kombinationstjänster, och det tror jag är en nyckel till att sedan kunna använda denna personal på ett bra sätt i verksamheten. För fritis äger ofta rum dels på morgonkulan innan skoldagen börjar, dels . Men fritidshemmets verksamhet pågår inte utan när det inte pågår skolundervisning. Det gör att en person som både har lärarkompetens och fritidspedagogkompetens har mycket större användbarhet. Det kommer att vara mer intressant för arbetsgivaren att anställa personer med den nya utbildningen. Söktrycket bland ungdomar till den nya utbildningen går dessutom upp. , till den gamla fritidspedagogutbildningen, gick det bara ned, men har det gått upp i rad. Den nya utbildningsinriktningen där man blir både lågstadielärare i vissa ämnen och fritidspedagog gör att utbildningen blir mycket mer attraktiv. Detta är riktigt glädjande. Precis går den första kullen som har den nya utbildningen ut från våra lärarhögskolor. Vi får väl se framåt hösten när de börjar få jobb. Det är en treårig utbildning som infördes , så det är alltså nu som den första kullen går ut. Jag har en dialog med cheferna för lärarutbildningen på våra lärosäten, och min uppfattning är att den nya utbildningen är rätt tänkt och att den är bra. Vi ser att söktrycket går upp. Detta löser inte den akuta situationen, men vi måste våga tänka långsiktigt – hur löser vi utmaningen på ? Där menar jag att svaret är fler välutbildade fritidspedagoger. Jag delar uppfattningen om barngrupperna och oron där. Den ordning som har bestämt och som interpellantens parti och andra har stått bakom är att kommunerna ska ha ansvaret för och därmed fritidshemmen. och Skolinspektionen påpekar gruppstorlekarna, men det är kommunerna som har ansvaret. Jag tycker inte att vi från eller regeringens sida – så länge skolan är – ska säga att det är vårt ansvar, utan det är kommunernas ansvar. Vi ska inte frånta kommunerna deras ansvar, för då kommer de att krypa ur det, utan det är deras ansvar att hantera detta. Jag tycker att vi kan vara kritiska, men inte överallt. På en del håll sköts det utmärkt, men på andra håll är det för stort, fel eller så. De kommuner som inte sköter sig och går långt utöver vad som är rimligt i till exempel gruppstorlekar förtjänar kritik och ska få kritik. De får också kritik. Det är innebörden i den rapport som interpellanten läser upp. De har fått sådan kritik av Skolinspektionen och har uppmanats att skärpa sig. 92 (S): Drygt åtta av tio elever på lågstadiet går på fritidshem, så det är en mycket omfattande verksamhet. För mig som socialdemokrat och småbarnsförälder är det otroligt viktigt att fritidshemmen håller en hög nivå. är ett bra land, men utvecklingen i den svenska skolan är mycket oroande. Skolresultaten faller, och likvärdigheten försämras. Då är det också viktigt att koppla till och se vilken roll fritidshemmen har i förhållande till skolan, hur fritidshemmen och den verksamheten kan kompensera och lyfta elever, kan ge en helhet inom skolan och utbildningen som är viktig. Antalet elever som lämnar utan behörighet till gymnasiet har ökat . Då är det jätteviktigt att vända utvecklingen och inse att fritis har betydelse för barns utveckling, för att också kunna uppnå goda kunskapsresultat i skolan. För mig är det viktigt att vara tydlig med att jag aldrig kommer att acceptera att möjligheterna att lyckas blir beroende av vilken bakgrund en elev har. Skolan ska aktivt bidra till att utjämna människors livschanser, och studier visar att en likvärdig skola och höga resultat hänger ihop tydligt. För mig och Socialdemokraterna har det också varit viktigt att kunna peka på möjligheten att koppla på föreningslivet till fritidsverksamheten, att se det som en plattform att ge fler barn möjlighet till föreningsaktiviteter. Vi vet båda två att avgifterna spelar in och att tillgången till en bra fritidsverksamhet är väldigt begränsad för vissa barn. Det kan röra sig om fotboll, friluftsaktiviteter eller dans, på samma sätt som läxläsning har en bra plattform att kunna genomföras inom fritidsverksamheten, om man ändå ska ha läxor.