prot · H10992 · 2014-03-28 00:00:00 — Det finns mycket som vi skulle kunna diskutera här, men om vi ska prata siffror tycker jag att vi måste hålla oss till de siffror som faktiskt finns. Jag sade i mitt tidigare inlägg att vi hade en rimligare nivå i vårt budgetförslag, för vi räknade med fortsatt värnplikt och att insatsen i Kosovo skulle bli civil. Sedan kom det nya beslut. Som , försvarsministern och alla vet har vi nu lagt fram ett rimligare budgetförslag med tanke på att förutsättningarna har förändrats, så jag tycker att vi lyssnar och tar till oss. Men då var det dessa frågor som gällde. 66 Försvarsminister (M): Om vi ska koncentrera oss på ekonomi och siffror är det ett faktum att regeringen har ökat anslagen till försvaret, och vi är beredda att öka anslagen ytterligare för att öka takten i den pågående försvarsreformen och för att kunna stärka vårt försvar. Som minister måste jag ta ansvar för helheten. Bakgrunden till de uppdrag som vi har givit till Försvarsmakten är att de i budgetunderlaget till regeringen redovisade att de befarade ökade kostnader med , alltså mer än det som var beräknat. Det är min uppgift att se till att mina myndigheter kan hålla sin plan. Då får man antingen tillföra mer pengar eller säga att de får planera om, eller så får man göra en kombination av detta. Vi har genomfört ett intensivt arbete tillsammans med myndigheten för att komma till rätta med de befarade kostnadsökningarna. De kostnader som beskrevs var bland annat för personal och löner. Det vi också kunde se i underlagen var att andelen heltidsanställd personal planerades att öka i förhållande till andelen tjänstgörande personal. Det låg inte i linje med det som hade beslutat . I ett regeringsbeslut gav regeringen därför i uppgift till Försvarsmakten att vidta åtgärder så att myndighetens totala årliga lönekostnader blir lägre än Försvarsmaktens planerade eller befarade lönekostnader. Därtill skulle man planera för att andelen tjänstgörande personal bättre speglar det som har beslutat om. Detta kallar en besparing, och det är felaktigt. Jag har förklarat det , inte minst i försvarsutskottet, men jag förklarar det igen. Uppdraget handlar inte om att spara på försvaret eller att sänka anslagen, utan det handlar om att säkerställa att den av beslutade insatsorganisationen kan genomföras inom angivna ekonomiska ramar. Vi minskar inte Försvarsmaktens anslag; vi ökar anslagen. Jag förstår inte hur kan få ökade anslag till att bli en besparing. Jag vet att någon till och med har kallat det för en bantning, men jag vet inte hur man kan banta bort en befarad övervikt som ska inträffa . Vad har hänt då? Sedan reformen påbörjades har Försvarsmakten anställt ungefär 5 400 heltidsanställda gruppbefäl, soldater och sjömän. Man har alltså ökat sin personal med 5 400 heltidstjänster. Mitt fokus är att stärka försvarsförmåga. är jag mån om att skattebetalarnas pengar används så effektivt som möjligt. Vi satsar nya pengar på försvaret för att säkerställa den reform som har beslutat om och snabba upp den i syfte att stärka vårt försvar. Jag vet inte om och är för eller emot detta, för nu står man och talar om andra saker. Det viktiga är att vi har höjt anslagen, och vi är beredda att höja dem ytterligare. Det vore intressant att höra om Socialdemokraterna ska fullfölja det man säger – man är orolig – hur det ska gå till och vilka man ska komma överens med. Apropå att komma överens har jag bjudit in samtliga partier till Försvarsberedningen just för att få en så bred överenskommelse som möjligt. 67 (S): Jag tror inte att Försvarets överlevnadsskola i lider av övervikt. Den har redan nu en rätt slimmad verksamhet, och jag tror inte att den mår särskilt bra av att antalet anställda går ned från 16 till 6 anställda. Det finns många liknande exempel runt om i Försvarsmakten på olika verksamheter som man nu går igenom. För att få ned lönekostnaderna tar man bort personal på olika ställen och på olika områden. Det här är en mer komplicerad materia än vad ministern vill beskriva här i kammaren. För att få loss pengar blir det nedskärningar på annat i Försvarsmakten. När ni lade besparingsbetinget visste ni dessutom inte hur utfallet skulle bli. Det är när man nu jobbar igenom det i den praktiska verksamheten ute på förbanden som allt kommer upp till ytan. Besparingsbetinget som ni lade hade en mer teoretisk inriktning, men när verkligheten kommer i kapp är det andra saker som kommer fram. Försvarsministern säger att man satsar på övningsverksamheten. I vår alternativbudget lade vi 100 miljoner mer på övningsverksamheten än vad regeringen gjorde. Eftersom MSB förde tillbaka 90 miljoner till , tyckte vi att pengarna gjorde bättre nytta i den nödvändiga övningsverksamheten. Och här finns ytterligare behov som är rätt stora, så problemet på övningssidan är långt ifrån löst. Det är genom en bredare politisk överenskommelse som vi kan tydliggöra vilka vapensystem som ska prioriteras och hur personalförsörjningens ekonomiska problem ska lösas. Jag hoppas att det är den typen av substans som man i så fall är beredd att diskutera. Det är också då vi kan sätta etiketterna och prislapparna och kan redovisa ett slutresultat. Det är alltså en stor förhandling som återstår, och där hoppas jag att ni är beredda att möta upp. 68 Försvarsminister (M): Jag kan konstatera att har försvaret bättre förmåga och högre beredskap än 2009, när reformen påbörjades, eller för den delen 2006, när Socialdemokraterna hade makten och hade styrt även över försvaret . I ljuset av den ekonomiska krisen i är det flera länder i vår närhet, till exempel och , som har tvingats till stora nedskärningar i sina respektive försvar. Men tack vare en ansvarsfull ekonomisk politik har regeringen kunnat öka Försvarsmaktens anslag, och vi har öppnat för ytterligare ökade försvarsanslag för att säkerställa utvecklingen av försvaret. Socialdemokraterna får en ökning till att bli en minskning. Jag får inte ihop det. När vi räknar på Socialdemokraternas budgetförslag kan vi se att det totalt sett är underfinansierat. Det är intressant att höra oro över minskningen i pris- och löneomräkningen för Försvarsmakten, för det var inte så länge sedan som den ekonomisk-politiska talespersonen för Socialdemokraterna, , gick ut och talade vitt och brett om att nedskärningar och effektiviseringar på myndigheterna på kring 10 miljarder vore nyttigt och bra. Här är det alltså lite olika besked som vi får. Försvarsmakten är största myndighet, och om ett sådant förslag blev verklighet skulle det innebära nedskärningar på ett par miljarder. Det gäller att hålla ordning på hur vi stärker försvarsförmågan och hur mycket vi är beredda att betala för en stärkt försvarsförmåga. Vi har ett förändrat omvärldsläge. säkerhet har påverkats av händelserna i . Det påverkar vår säkerhet, och det måste naturligtvis få påverka vår försvars- och säkerhetspolitik . Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2013/14:376 om havererad reservdelshantering för JAS 39 69 Försvarsminister (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att ett minimalt antal JAS 39 kommer att stå på marken och att kompetensen upprätthålls för besättningarna så att flygverksamheten inte drabbas. Av frågan framgår att först och främst syftar på nuvarande problematik rörande reservdelsförsörjning i Försvarsmakten. Överlag är det regeringens bedömning att utvecklingen av Försvarsmaktens flygförband i allt väsentligt motsvarar beslut (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/2009:292) och regeringens inriktningsbeslut för perioden –2014. I budgetpropositionen redogjorde regeringen att inriktningen av flygstridskrafterna i stort har följts och att läget bedöms som godtagbart. Vidare framgick att stridsflygsdivisionerna inte uppnått planerad flygtidsproduktion och att det huvudsakligen beror på brister i reservdelsförsörjningen. Försvarsmakten och har inrättat en myndighetsgemensam arbetsgrupp för att identifiera och åtgärda problem kopplade till det långsiktiga behovet av reservmateriel för försvarets samtliga system, där Gripensystemet är en viktig komponent av flera. Försvarsdepartementet följer myndigheternas arbete med att åtgärda de problem som på ett negativt sätt kan påverka flygtidsproduktionen i Försvarsmakten. 70 (S): Jag har ställt min fråga till försvarsministern med anledning av det allvarliga läge Försvarsmakten befinner sig i avseende tillförsel och tillgång till reservdelar för JAS 39 . rapporterades det att flera JAS-plan tvingades stå på marken för att Försvarsmaktens datasystem PRIO var så komplicerat att reservdelar inte kom fram. har återigen rapporter nått oss att stridsflygplan tvingas stå på marken uppemot på grund av att det saknas reservdelar. Risken är uppenbar att bristen kommer att drabba all flygverksamhet med JAS 39 i Försvarsmakten. Det kommer att innebära en allvarlig nedgång av Flygvapnets operativa effekt. Glädjande nog har Försvarsmakten och nu inrättat en gemensam arbetsgrupp som ska hitta och åtgärda problem kopplade till det långsiktiga behovet av reservmateriel för Försvarets samtliga system. Det välkomnas verkligen. Med anledning av det allvarliga läget med reservdelar vill jag även i sammanhanget åter ta upp frågan om flygverkstaden på F 17. Det har en stark koppling till hela försörjnings- och underhållskedjan. Det har varit en reducerad reservdelstillförsel. På grund av verkstädernas existens i allmänhet och F 17:s flygverkstad i synnerhet har man kunnat lappa ihop skrov så att de har kunnat användas i fullgott skick. Den möjligheten har tyvärr i princip försvunnit. Skroven står, och hela organisationen svajar ofantligt mycket. Det känns helt felaktigt att i detta läge centralisera och låta materielen ligga i lastbilar och andra transportfordon när behovet mycket tydligt ligger hos flottiljerna och verkstäderna där. Historiskt sett har man klarat sitt eget flöde i och med närheten till verkstaden. Man kan då bedriva operativ förmåga som nya friska stridsflygplan monteras ihop. Som läget är nu kommer planen snart att skickas kors och tvärs för att man ska kunna bedriva övningar och incidentuppgifter. Skroven tar slut, och flygsäkerheten riskerar att drastiskt äventyras. Som information kan jag även meddela försvarsministern att man just nu tvångskommenderar tre personer från till på grund av att man helt enkelt inte hinner med att göra det man åtagit sig där uppe. Hade verksamheten fortsatt som tidigare i hade det inte varit nödvändigt. En annan parameter som inte bör glömmas bort är händelserna i och det faktum att Försvarsberedningen har fått förlängd tid för sitt slutbetänkande. Det bakre underhållet är en självklarhet om stridsflygkrafterna ska kunna fungera i den ordinarie övningsverksamheten och specifikt i sina incidentuppgifter. Vore det inte rimligt att har ett bakre underhåll på den flottilj som strategiskt ligger närmast händelsernas centrum, nämligen F 17 i ? I sammanhanget vill jag också nämna att enligt uppgifter har 100 000 ryska soldater mobiliserats längs gränserna till södra och östra . Sist men inte minst: Vore det inte både logiskt och rimligt att den gemensamma grupp som Försvarsmakten och FMV har tillsatt även tittar på flygverkstäderna som helhet när det gäller reservmaterielflödet och underhållet av våra Gripenplan? Det finns en möjlighet att stoppa upp och analysera. Men väntar vi för länge är det . Kedjan är trots allt inte starkare än den svagaste länken. 71 Försvarsminister (M): Jag har varit väldigt tydlig med att syftet med det arbete som Försvarsmakten nu genomför är att stärka försvarsförmågan. I det ingår att vi behöver ha avancerade flygsystem, fartygssystem och undervattenssystem. När vi har gjort och gör stora investeringar i avancerade system som Gripensystemet är det inte acceptabelt att det är den här typen av brister. Det gäller till exempel brister i reservdelsförsörjningen och utbytesenheter eller brist på tekniker som gör att flygplanet helt enkelt inte kan användas. Vi har gjort stora investeringar i materielsystem, men det finns en risk för att vi inte får ut det vi vill ha. Som jag sade i mitt första svar anser regeringen att inriktningen av flygstridskrafterna i stort har följts och att läget bedöms som godtagbart. Men det innebär inte att verksamheten vare sig har varit eller är problemfri. För flygstridskrafternas del har innehållit flera utmaningar. Det har varit ett ansträngt personalläge. Det har till vissa delar saknats personal inom särskilda personalkategorier såsom till exempel flygtekniker, och vi har sett problemen med reservdelsförsörjningen. Försvarsmakten har haft svårigheter att och i tillräcklig mängd få fram utbytesenheter och reservdelar till vissa system och plattformar. JAS 39 har varit särskilt drabbad, och det har medfört en lägre flygtidsproduktion än planerat. Det har inte minst påverkat utbildningen. Det har inte påverkat på vilket sätt anbefalld beredskap har upprätthållits. Men det är bekymmersamt nog ändå. Vi följer frågan väldigt noga. Vi har redovisat läget till senast i budgetpropositionen. Problemen är kända, men de tar uppenbarligen att åtgärda. När det gäller bristen på flygtekniker har Försvarsmakten fördubblat grundutbildningen av flygtekniker genom en skräddarsydd utbildning. Vi vet också att problematiken kring reservdelar är kopplat till införandet av PRIO-systemet, ett integrerat resurs- och ekonomiledningssystem. Här har Försvarsmakten och bestämt sig för att tillsammans försöka komma åt problematiken inte minst med hjälp av arbetsgruppen. Tanken är att så fort man har identifierat ett problem ska man också vidta åtgärder så att vi kan se resultat . Det är myndigheterna som tillsammans måste komma till rätta med problemen. Det kan inte vara så med Gripensystemet. Har vi ett avancerat system som vi vill ha ska det också kunna fungera. Vi följer detta noga. ska man komma ihåg att Försvarsmakten trots dessa brister ändå har kunnat delta i ett antal större internationella övningar. deltog man bland annat i Red Flag i . Det är en av de mest avancerade flygövningar som finns i världen. Man deltog också i en övning i förutom den övningsverksamhet som man gör inte minst inom ramen för Cross Border Training. Det är inte acceptabelt att vi har den här typen av brister i reservdels- och utbytesenhetsförsörjning. Det måste finnas tekniker, och det måste finnas en fungerande länk av underhåll och reservdelar för att vi ska kunna använda resurserna i stridsflygsystemet så effektivt som möjligt. 72 (S): Jag uppskattar det arbete som har satts i gång. Det är viktigt att hitta en gemensam form för att kunna lösa problemen. Jag delar såklart också uppfattningen att de stora investeringar i Gripensystemet som har gjorts kräver att allt detta fungerar. Jag delar helt denna uppfattning, och jag tycker att det är bra att försvarsministern är tydlig med att framföra detta i kammaren – inte för att jag trodde något annat, men det är ändå bra att få det förtydligat. Jag måste ändå analysera vad försämrad tillgång till flygverkstäderna betyder. Jag tycker att det är en väsentlig del i detta, försvarsministern. Försvarsministern sade att det är viktigt att myndigheterna tillsammans tar tag i problemen. Jag tycker också att det är viktigt; det är ju lite grann det som har saknats från början vad gäller flygverkstäderna. Detta är ett av de frågetecken som jag skulle vilja att vi berörde lite grann. Jag är medveten om att vi har gjort det tidigare. Men jag ser ändå detta som en hel kedja, och som jag sade i mitt inledande inlägg är en kedja inte starkare än den svagaste länken. Och jag ser en stark bristning i denna länk om det blir som planerat. Jag återkommer till den frågeställning som jag har haft tidigare, herr talman: har ingen utredning tittat på om det över huvud taget går att lägga ned en av flygverkstäderna? Och om man av olika anledningar har missat detta tidigare – är det då inte lämpligt att den gemensamma försvarsmakts- och FMV-arbetsgrupp som har tillsatts tittar på just denna helhet? Det handlar om reservdelar, underhåll med mera. Vi har oerhört duktig och kompetent personal – både piloter och framför allt underhållspersonal med flera – som gör sitt yttersta för att detta ska fungera . Det ska vi verkligen uppskatta och ge dem en eloge för. Men de är också beroende av att det finns en helhet som fungerar. Jag tror tyvärr att risken är att detta kan få konsekvenser som vi kommer att se resultatet av . Då får vi ställa oss frågan: Vad var det som hände? Och varför kunde vi inte ha gjort annorlunda? Jag kan nämna något om information som jag har fått : kommer flygverkstaden i bara att ha en enda flygplanselektriker. Det tycker jag är allvarligt. Jag undrar hur man ska kunna lösa sina åtaganden, framför allt med tanke på att F 17 är en skarp flottilj, så att säga, som har många incidentuppdrag. Händelserna som sker runt omkring oss är inte heller att förglömma. Jag tycker att de har gett ett annat perspektiv på frågan vad gäller flygverkstäderna och underhållet. Det handlar även om grundfrågan som vi debatterar här om reservdelshanteringen och materielen. Jag är inte så orolig för att arbetsgruppen inte ska kunna titta på och hitta konstruktiva lösningar tillsammans i reservdelsfrågan. Man kan nog lösa detta så att det blir acceptabelt. Jag känner mig lite tryggare i och med det svar jag har fått om arbetsgruppen. Men den stora faran, som jag ser det, är att oavsett vad man kommer fram till där vad gäller flödet av materiel är risken stor för att det inte finns någon organisation som mäktar med allt underhåll och klarar av att ta emot alla reservdelar. Man har förändrat så pass mycket i den grundläggande underhållsverksamheten genom att man exempelvis kommer att lägga ned flygverkstaden i . Jag känner att det finns en möjlighet, försvarsministern, att stoppa upp ett litet tag och se om detta är någonting som den gemensamma arbetsgruppen kanske också ska titta på. Jag tycker i alla fall inte att det borde bli någon prestige i det hela. 73 Försvarsminister (M): Som framkom i den förra debatten, inte minst, fick vi ett lite historiskt perspektiv på vad det nu är som egentligen pågår och hur stora och omfattande de förändringar som genomförs är. Som en bakgrund till detta måste jag ändå säga att som en förutsättning för att genomföra reformen beslutades här i kammaren att även försvarslogistiken skulle reformeras. Det handlar om effektiviseringar för att kunna frigöra resurser från stödverksamheten inom försvaret och föra över dem till förbandsverksamheten och insatsorganisationens uppbyggnad. Avsikten är att försvarslogistikens kostnader ska minskas med ca till 2015 för att man ska kunna använda dessa pengar i förbandsverksamheten, till anställning och utbildning av personal och till övningar. Efter beslut, som vi var överens om, har regeringen uppdragit åt myndigheterna att genomföra reformen. Det är och Försvarsmakten som har regeringens uppdrag och mandat att rationalisera och effektivisera försvarslogistiken. Detta sker genom att man har analyserat verksamheten och tittat på vad det är för processer som finns, hur man kan göra dem mer rationella och om man kan samverka med övriga myndigheter och andra berörda aktörer. Detta var vi överens om. har också själv här i kammaren betonat vikten av att man genom en sammanslagning av ska kunna söka rationaliserings- och effektivitetsvinster. Vi var överens om att det var nödvändigt för att utveckla och förändra både arbetsmetoder och organisation. Detta är ett stort och omfattande arbete. Här gäller det, precis som med reservdelsförsörjning och försörjning av tekniker ute på förbanden, att myndigheterna måste samarbeta. Myndigheterna har regeringens uppdrag att genomföra detta. Syftet är naturligtvis att verksamheten ska fortsätta att fungera. Precis som jag sade måste vi identifiera vilka flaskhalsar – om vi kallar dem så – som finns i omfattningen enskilda mindre problem men som till slut innebär att vi helt enkelt inte får ut den flygtidsproduktion som vi är överens om att vi ska ha. Det handlar om att det finns en plan för hur mycket som ska göras, men planen står kvar på marken. Det är lika illa om det gäller fartyg eller om det gäller någonting annat. En utgångspunkt är att hela kedjan ska fungera. Jag kan hålla med om att vi nu ser stora förändringar och ett skifte i säkerhet. Då blir det naturligtvis ännu viktigare att kunna upprätthålla rätt beredskap, inte minst incidentberedskap. Där har flygstridskrafterna en viktig uppgift som en del i incidentberedskapen. Det kommer också att ställa krav på högre tillgänglighet. Man måste också göra en avvägning av vad som är beredskap och vad som är övningar. Sammantaget uppfattar jag det som att det både från Försvarsmakten och från FMV finns en vilja att verkligen komma till rätta med problemen. Det de har i uppdrag från regeringen är att i samverkan hitta de bästa och de mest effektiva lösningarna. 74 (S): Jag tackar ministern. Jag är också medveten om att det beslut som fattades 2012 fattades i enighet avseende reformeringen. Men vi gick inte in på detaljerna, och det är där det intressanta kommer. Man ser att ett beslut i stora ramar fattas, men när man går lite längre ned ser man hur verksamheten kan komma att förändras på ett sådant sätt att det knappast är till gagn för flygverksamheten. Det är så jag upplever det, och jag har även fått signaler om detta från Försvarsmakten och Flygvapnet. Då tycker jag att man behöver stoppa upp lite grann och se vad det är som går lite för snabbt. Har vi verkligen analyserat följderna av beslutet? Vi beslutade ju aldrig att vi skulle lägga ned en flygverkstad; vi fick aldrig ens frågan om man kunde göra det. Här har man fattat ett eget beslut på myndighetsnivå. Jag antar att försvarsministern ställde sig bakom det eftersom jag inte hör något annat här i kammaren. Det kanske man ska göra. Men jag tycker ändå att en väsentlig del, nu när det finns en grupp som tillsammans ska titta på reservdelsflödet, är att man tar in frågan och verkligen analyserar den. Sedan får man se vilka slutsatser som kan dras. Kanske kommer man fram till samma slutsats som den tidigare utredningen har gjort, eller kanske inte. Jag tycker att det hela har gått väldigt snabbt, och jag tycker att det finns så många frågetecken som dyker upp att i alla fall jag känner oro över hur vi ska klara hela kedjan. Och det måste vara en väsentlig frågeställning kring det hela. Det finns risk för att man monterar ned väsentliga delar av underhållet och den kapacitet vi faktiskt har . Jag vill passa på att önska försvarsministern en trevlig helg, självfallet även talmannen och alla som är här en sådan här . Det är trevligt, och det är en bra debatt. Det är demokratin i sitt bästa tillstånd när man kan missa två tåg, vilket jag har gjort, och ändå vara lika glad för att stå och debattera i talarstolen. 75 Försvarsminister (M): Jag har sagt tidigare att det är ett omfattande reformarbete som Försvarsmakten och övriga försvarsrelaterade myndigheter genomför. Man måste få stöd från . Och när denna samverkan ska genomföras inkluderar det alltifrån personal och materiel till logistikfunktioner. Försvarsmakten genomför nu det som man levererar i skarpa insatser, både här hemma och i fredsfrämjande insatser utomlands dygnet om. Det är en prestation som kräver engagemang. Och det ser vi när vi är ute och besöker olika verksamheter i Försvarsmakten, vilket vi säkert båda gör. Vi ser på flygflottiljerna men också på övriga förband att det finns ett stort engagemang och en hög ambition för att verkligen få till både övningsverksamhet och olika former av beredskap och insatser. Vi måste komma ihåg att det gäller att genomföra reformen i förmodligen ännu högre tempo än vi hade trott från början, med tanke på hur omvärlden ser ut. Det gäller att stärka vår försvarsförmåga och också vara beredda att betala vad det kostar. Det är även viktigt att se till att de effektiviseringar och rationaliseringar som vi har kommit överens om genomförs.