prot · H109108 · 2014-05-07 00:00:00 — I konkurrerar vi inte med låga löner och osjysta villkor. I konkurrerar vi med kunskap, kompetens och kvalitet, fru talman. 99 Näringsminister (C) replik: För är jobb och utveckling i hela landet en grundbult. Därför gör vi nu i regeringen stora satsningar, miljardsatsningar, på den svenska landsbygden i form av jobb, företag, service och bredband. I budgetmotion kan man läsa att de vill förstärka det så kallade landsbygdsprogrammet. Det är en satsning som visserligen är kraftigt lägre än regeringens offensiva satsning på landsbygdsprogrammet. Men frågan är egentligen vad vill. Det handlar om det som de går till val på. I EU-valplattform står det i stället att helt vill skrota EU:s jordbruksstöd, CAP, där det svenska landsbygdsprogrammet på 36 miljarder ingår. Det är ett program som talade om; man sade vad man ville göra för att det inte skulle få en negativ inverkan på landsbygden. Detta vill man nu helt ta bort. Det är inga kompromisser och inga nyanser. Det ska tas bort i sin helhet, jämnas med marken. Vilket är besked till den strävsamma lantbrukaren i , som inte längre ska få betalt för att han utför miljötjänster? Vilket är besked till den ideella bredbandsföreningen, som inte kommer att få sin fiber? Vilket är besked till grisbönderna, som inte längre kompenseras för höga djurskydd? Vad gäller egentligen? Det är uppenbart att ni nu kommer att gå till val i EU på att utradera det svenska landsbygdsprogrammet. Det handlar om satsningar på bredband, företag, jobb och svensk livsmedelsproduktion. Dubbelmoral är ett ganska passande ord. Varför går ni till val på att skrota det svenska landsbygdsprogrammet? 100 (SD) replik: tar upp en ganska stor sak. är, som känner till, nettobidragsgivare till Europeiska unionen. Vi betalar nästan , brutto. Vi får tillbaka ungefär 11. Det innebär att vi ger någonting man skulle kunna likna vid ett bistånd till relativt välmående länder i . Vissa av dem är till och med väldigt välmående, till exempel . Jag ser inget mervärde i det. Jag tycker att de skattepengarna gör väsentligt större nytta i , i den svenska välfärden, för svensk infrastruktur och för den svenska landsbygden. Vi gör oerhörda satsningar i vårt förslag till statsbudget på den svenska landsbygden. Vi gör oerhörda satsningar för att svensk landsbygd ska kunna växa av egen kraft och kunna växa utifrån de resurser och tillgångar som finns på svensk landsbygd. Vi gör stora satsningar. Men jag förstår inte varför vi ska skicka pengarna via till svensk landsbygd. Kan förklara det för mig? Var finns mervärdet i att göra på det viset? Dessutom förlorar vi två tredjedelar av pengarna vi skickar till på vägen. Det är inte något särskilt effektivt sätt att spendera pengar – tvärtom. Svensk landsbygd ska ha oerhörda tillgångar och resurser. Vi ska satsa pengar i svensk landsbygd. Så är det. Men vi tänker inte gå med på att vi skickar pengarna via . Det är det som våra förslag är ett uttryck för, fru talman. 101 Näringsminister (C) replik: Det resonemanget håller inte, och det vet . För det första: I ert Europavalmanifest nämns det inte med ett enda ord att landsbygdsprogrammets insatser ska övergå till att vara nationella. Däremot nämner ni att gårdsstöden ska överföras, men vet att det är en helt annan sak. För det andra: Om ni skulle ha en ambition att göra motsvarande satsningar nationellt skulle det inte vara trovärdigt. En samstämmig bedömarskara konstaterar nämligen att budget består av hittepåpengar. Om vill sms:a låna kan det vara värt att tänka på att det krävs 12 miljoner sms-lån för att få ihop till det svenska landsbygdsprogrammet. För det tredje: Resonemanget om helt nationella jordbruksstöd leder knappast till ett dynamiskt och livskraftigt svenskt jordbruk utan till sneda konkurrensförhållanden, en mindre öppen marknad och sämre möjligheter för svenska bönder. Det tjänar varken eller landsbygden på. Återigen: Varför vill ni skrota EU:s gemensamma jordbrukspolitik och det svenska landsbygdsprogrammet, med satsningar på service och bredband? 102 (SD) replik: Det finns en sak som verkligen snedvrider villkoren för lantbrukare och jordbrukare i , i synnerhet i . I tillåts man behandla djur väldigt illa, medan vi i inte tillåts göra det. Det innebär att svenska bönder får en konkurrensnackdel. Det vill kompensera genom att skicka pengarna via . Vi ger i stället ett djurvälfärdsbidrag direkt från den svenska staten. Det är ett mycket mer effektivt sätt. Då försvinner det inte pengar på vägen. Det är ganska enkelt egentligen. Men svarade inte på min fråga. Var finns mervärdet i att göra på det här viset? Var finns mervärdet i att skicka tiotals miljarder via för att sedan få tillbaka ungefär en tredjedel av de pengarna, som vi sedan kan fördela till olika verksamheter i ? Var finns mervärdet i detta? kom jag på mig själv. Jag inser att inte har rätt att svara. Jag tror inte att hon hade svarat på detta i alla fall, så det kvittar. Men se det som en retorisk fråga. 103 (V) replik: I den här debatten har framhållit sig själv som löntagarnas bästa vän mot social dumpning och mot försämrade villkor när man ställer löntagare mot varandra. Jag menar att det inte håller för en närmare granskning. Jag har ett exempel på det. röstade vi i den här kammaren om bemanningsföretag. Socialdemokraterna hade lagt fram förslag om att strama upp reglerna. Det ska inte vara möjligt att säga upp fast anställda och ta in bemanningsföretag i stället. Det ska inte vara så att man kan ta in bemanningspersonal för att täcka upp permanenta behov. Jag har själv besökt arbetsplatser där man har avskedat fast anställd personal och tagit in bemanningspersonal från andra länder och passat på att pressa ned arbetsvillkoren och lönerna för dem som arbetar. Det är ett sätt att direkt öppna upp för social dumpning. Det röstar vi emot, men ni röstar för att man ska kunna göra det. Jag menar att det inte stämmer när ni framhåller er själva som löntagarnas bästa vän. Varför röstar ni då som ni gör, ? 104 (SD) replik: Jag tror förvisso att och jag gör samma analys när det gäller på vilket sätt den europeiska unionen och medlemskapet i den har påverkat den svenska modellen och påverkar svenska löntagare och naturligtvis även, som själv säger, löntagare från andra länder som kommer hit. Man dumpar löner och villkor – det gäller framför allt oseriösa företag. Det får en konkurrenseffekt gentemot svenska löntagare och gentemot svenska seriösa företag. Det här är någonting som är väldigt dåligt. Jag utgår från att , som säger sig tillhöra arbetarrörelsen, håller med mig om det. Då undrar jag varför det är viktigt för att låtsas som att vi inte gör samma analys. Jag förstår inte varför det är så viktigt. Jag förstår inte varför ska hitta små detaljer i omröstningar i varenda gång vi debatterar som egentligen inte alls ger hela den stora bilden. Jag menar verkligen allvar, , när jag lyfter villkoren för svenska löntagare och lyfter hur till exempel utstationerad arbetskraft behandlas på den svenska arbetsmarknaden. Jag menar verkligen allvar när jag säger att jag vill försvara svenska kollektivavtal och den svenska modellen. Jag hoppas att alla krafter som vill det är med mig i kampen för svenska löntagare. Det bekymrar mig lite när har bytt fot vad gäller EU-medlemskapet och har bestämt sig för att vara för överstatlighet när det passar den egna agendan. Problemet är att när man verkar för till exempel en gemensam modell för arbetsmarknaden på den europeiska nivån blir det långsiktigt, vill jag i alla fall hävda, ett allvarligt hot mot den svenska modellen. Vad är det som säger, när vi ger makten över den svenska arbetsmarknaden, att vi får behålla den svenska modellen med kollektivavtal, den svenska modell som har tjänat oss så väl ? Kan svara på det? 105 (V) replik: Det finns ett uttryck i : You can talk the talk, but you cannot walk the walk. Det tycker jag är typiskt för . Du står här, , och låtsas att du står på löntagarnas sida. Men ni är för att förstöra lagen om anställningsskydd. Det röstar ni för och skriver motioner om i . När vi röstar om man ska få eller inte få sparka fast anställda för att i stället ta in bemanningspersonal röstar ni med den borgerliga regeringen, som ni gör i de flesta viktiga voteringar, mot löntagarnas rättigheter. Då duger det inte att komma stunden efter och säga: Vi slåss för arbetsrätten, vi slåss mot social dumpning. Gör man det får man visa det genom sitt handlande, . Där är skillnaden mellan dig och mig: Vi gör det också i praktiken. 106 (SD) replik: säger att man gör det i praktiken. Ändå vill man flytta över makten över arbetsmarknadspolitiken till Brysselnivå. Man vill dessutom flytta ännu mer makt till . Det är lite det som är min poäng. Jag förstår inte på vilket sätt det gynnar svenska löntagare att man flyttar makten över svensk arbetsmarknadspolitik och makten över hur de ska ha det på sina arbetsplatser, vilka löner och liknande de ska ha till . Jag förstår faktiskt inte på vilket sätt det skulle gynna svenska löntagare. Jag förstår inte heller på vilket sätt det gynnar till exempel utstationerad arbetskraft från andra länder. Jag förstår inte det, , men det gör säkert du. 107 Socialminister (KD) replik: ägnar huvuddelen av sitt anförande åt att i väldigt tuffa ordalag döma ut EU som idé, det EU som har betytt ofantligt mycket för en kontinent som låg i ruiner , då några modiga ledare började bygga broar i stället för murar mellan folken i ett som var förött av totalitära ideologier. har i olika sammanhang talat om EU och vårt medlemskap som början till slutet på historia som en fri och självständig nation. Han står i talarstolen och vällustigt mumsar i sig den kaka som han sedan tycker sig ha kvar. Han säger i inläggen här att det inte kommer att betyda så mycket om lämnar EU. Men det är en ofantlig skillnad på att vara med i en förening och att stå utanför. Är man med i föreningen får man del av föreningens alla fördelar och också dess skyldigheter. Man är med vid bordet när saker och ting beslutas. Om skulle få igenom sin idé och skulle lämna unionen upplöses inte unionen därmed, utan den finns kvar. Den finns och sätter ramarna för svenska företag. Den avgör väldigt mycket av hur många jobb vi har i , vilket i sin tur avgör väldigt mycket av vilket välstånd vi har i vårt land. företräder en linje som handlar om att ta ur det här sammanhanget och tror att finns kvar precis som det är. Det går inte ihop, . 108 (SD) replik: säger att vi får ta del av alla fördelar och alla skyldigheter. Så är det. Vi deltar ju fullt ut, åtminstone i EU, visst. Vi betalar 26 miljarder netto för att få vara med. Jag tycker att de pengarna kan göra väsentligt större nytta i den svenska välfärden eller för att bygga ut svensk infrastruktur i stället för att bygga ut välfärden i eller infrastrukturen i . De pengarna behöver vi för att göra det här i . Vi har redan en biståndsbudget på som vi ska använda för att hjälpa andra länder och ge utvecklingsbistånd. Men vi ska inte ge relativt eller väldigt välmående demokratier och länder i ytterligare ett bistånd, pengar som vi behöver i vårt eget land. Det är min utgångspunkt, delvis. har vi hört mycket. Nästan varenda talare som har varit uppe har svulstigt talat om EU som ett fredsprojekt. Det var fantastiskt att vi samsades här. Ja, det började som det, absolut. Det började som ett fredsprojekt för att garantera långsiktig fred och stabilitet i . Där får man väl ändå säga att EU har lyckats väldigt väl. Men med det som sker nu och som har skett , framför allt det sedan östutvidgningen, bygger man in nya konflikter i , vill jag påstå. Vi sade tidigare här att ett skäl till att anta Lissabonfördraget var att det hade kommit in många nya medlemsländer. Ja, precis, nu är det ännu fler intressen som ska samsas under samma tak. är det ännu fler behov som ska samsas under samma tak. Av det kommer det att födas nya konflikter och nya motsättningar. Då behövs det en makt, en stark centralmakt, som trycker ned de olika intressena och likriktar och styr. Det är inget fredsprojekt långsiktigt, . Det kommer att bygga in nya konflikter i . Det kommer vi att se framöver om vi inte bryter utvecklingen . 109 Socialminister (KD) replik: Man kan välja olika strategier när det är saker och ting som man ogillar i en förening som man ingår i. Det ena är att utmåla den som en monsterstat – ett uttryck som använt. Det andra är att verka för att det ska bli en mönsterunion. Vi tror att det här innebär enorma fördelar. För , som är ett litet exportberoende land, betyder deltagandet fantastiskt mycket. Det betyder enormt mycket att vi kommer överens med andra länder i stället för att bekämpa varandra i olika sammanhang. EU är den här föreningen. Det går inte att tänka bort den. Om man tror att kan lämna EU och vara oförändrat har man inte förstått särskilt mycket. Det här är ett sammanhang där nu går till val. Han har fått frågan gång på gång vilka han ska samarbeta med. Är det från ? Är det belgiska Vlaams Belang, Party eller grekiska Gyllene gryning? Är det i det sällskapet som tänker sig att driva sin politik? 110 (SD) replik: tycker jag att är ohederlig. Han vet att jag inte tänker samarbeta med till exempel det grekiska partiet. Men jag släpper det, för vi vet inte vilka vi ska samarbeta med. Det får vi se efter valet. Jag är ledsen, , men EU är ingen förening. Det är en politisk, överstatlig union. Man kan inte jämföra EU med en förening. EU är en uppsättning avtal. EU har en grundlag som står över svensk grundlag. EU har lagar som står över svenska lagar. Det är ingen förening. styr EU nästan hela vår vardag. Mer än hälften av alla beslut som folkvalda i fattar styrs från . Det är ingen förening. Det är en överstatlig, politisk union som styr vardagen för de människor som bor i . Kalla det inte för en förening, för det är långt mer dramatiskt än så! 111 (V): Åhörare, ledamöter och trötta partiledare! Den europeiska unionen är i djup kris. När vi ser oss omkring i olika EU-länder ser vi att den sociala, ekonomiska och politiska situationen kraftigt har försämrats i många länder. vi till ser vi att sex av tio unga greker är utan arbete. Många grekiska familjer saknar sjukförsäkring. Barn får inte längre nödvändiga vaccinationer. I saknar mer än hälften av ungdomarna arbete. Man utvandrar i hundratusental från igen. Många lämnar även . Den här sociala krisen, den djupa destruktionen av välfärdssystem, och massarbetslösheten har varit märkligt frånvarande i den här debatten. Det är som om allting är som det var , men så är det ju inte. Någonting har förändrats i grunden. Jag tror att en av orsakerna till att debatten inte har rört det som verkligen händer ute i den europeiska unionen är att EU:s kris också är två idéers kris, två idéer som har burit men som har visat sig inte klara kollisionen med verkligheten. Den ena idén är tanken på den gemensamma valutan och centralstyret. Euron blev en katastrof för flera länder. När man drev en ekonomisk politik som inte alls passade det egna landets förutsättningar – med ränta och växelkurs – förstärkte det först en spekulationsbubbla och sedan en djup ekonomisk kris som man nu inte förmår att ta sig ur. På grund av den här politiken växer kritiken mot EU i länder som traditionellt har varit ganska EU-vänliga. Men dessa länder sitter nu fast i krisens skruvstäd. Den andra idén som har kraschlandat mot verkligheten är ju tron på den avreglerade finansmarknaden. Vi såg hur finansbolagen drev på spekulationer. Lånebubblor uppstod i land efter land. De kunde inte hålla emot eftersom de inte längre hade någon egen ränta. Sedan när allt gick omkull kom finansbolagen till skattebetalarna och bad att få våra pengar, och det fick de. Väldigt många av de krispaket som sägs ha gått till , och gick rakt in i bankernas slukhål. Där försvann pengarna. Sedan sade man till befolkningen i dessa länder och sade: får ni skära ned. får ni försämra arbetsrätten och privatisera. Så ser det ju ut runt om i den europeiska unionen. Det är dessa två idéer som har bidragit till att skapa krisen. Det är kanske därför som det är så tyst om detta skeende i . I den europeiska unionen har man hållit på finanskrisens gyllene regel: förlusterna socialiseras, vinsterna förblir privata för bankerna. Det är dåligt för befolkningar, och det är dåligt om finanssektorn någonsin ska lära sig att ta ansvar för sina egna handlingar. I har det funnits en stor samsyn om dessa två idéer. Det kan låta som att vi är väldigt oense här – och ibland är vi faktiskt det på allvar – men man ska veta att grupp EPP och den socialdemokratiska gruppen S&D röstar lika i av voteringarna i . Man har varit ganska överens om avregleringspolitiken, om att det är bra att centralisera makten till EU och om att valutaunionen i grunden är en bra idé. Därför är det så viktigt att en demokratisk vänster kliver fram och ger ett alternativ till den här politiken, som har varit så dålig för många av länder. Vi vill inte se en politik som tvingar medlemsländerna att privatisera, som alltid räddar bankerna och offrar vanligt folk. Det är faktiskt så det har sett ut runt om i den europeiska unionen. Vi tycker inte att marknaden ska sättas över demokratin. Vi har kunnat se exempel på det i krishanteringens spår. Vi ser det nu också i och med det föreslagna frihandelsavtalet mellan och . Jag hör hur frihandelsavtalets vänner fortsätter att låtsas att konflikten gäller tullnivåer, men hade den handlat om det hade vi inte bråkat. Det handlar om en grundläggande demokratisk princip. Ska företag ha rätt att stämma stater? Ska vi ha rätt att avskaffa de privata vinsterna i välfärden utan att det överklagas av ett amerikanskt riskkapitalbolag? Där är vänstern det tydliga alternativet. Det gäller också arbetsrätten. Runt om i växer hundratusentals barn upp med sin farmor eller mormor, därför att deras föräldrar måste flytta någon annanstans för att kunna försörja dem, inte för att de vill lämna sina barn utan för att de måste. De kan jobba här i , i eller i . Frågan är: Hur behandlas föräldrarna till dessa barn? Får de sjysta villkor? Får de samma lön som sina arbetskamrater? Blir de blåsta och lurade? Blir de behandlade på ett värdigt sätt? Där är det tydligt att det är den europeiska vänstern som står upp för löntagarnas villkor och som vägrar att göra skillnad mellan dem som är födda i och dem som är födda i . (Applåder) Det är viktigt därför att det handlar om vilken sorts som vi ska ha . Ska vi ha ett där människor ses som varor som förs över gränserna eller ett där människor behandlas anständigt och som bidrar till att lyfta dem ur fattigdom? I krisens spår ser vi också hur kvinnors rättigheter pressas tillbaka. EU-krisen används av nationalistiska och rasistiska krafter för att försöka flytta fram deras positioner. Men ur rasismens dyngpöl bubblar också kvinnoföraktet och homofobin. Det är värderingar som vi alltid kommer att bekämpa. (Applåder) Ordföranden i jämställdhetsutskottet i heter . Den tidigare ordföranden hette . Det är inte bara av de svenska partierna, utan också av partierna i hela , som det svenska har trätt fram som den stora försvararen av kvinnors rättigheter i den europeiska unionen. Medan svenska kristdemokrater och moderater har anmärkningsvärt svårt att hitta rätt voteringsknapp när man röstar om sådana frågor som till exempel preventivmedel och abort, har vi varit de främsta förespråkarna för kvinnors rättigheter så att de inte ska pressas tillbaka. Det kommer att behövas ännu mer under den kommande mandatperioden, och den rollen ska vi gärna ta på oss. Mycket av klimatpolitiken avgörs av den europeiska unionen. När det gäller hela systemet med handel med utsläppsrätter och reglerna för hur mycket avgaser som bilarna får släppa ut är vänstern – tillsammans med de gröna, det ska jag gärna medge – den mest pådrivande kraften för att vi ska ta vårt klimatansvar, för att vi faktiskt ska ställa om. Det kommer också att vara en ödesfråga . Vi menar också att man ska ha rätten att gå före på miljöområdet. Det är orimligt att vi ska nekas att ha bättre miljöregler än andra länder. Miljöpolitiken ska vara ett golv, men man ska kunna ha till exempel en mer ambitiös kemikaliepolitik och bättre regler för produktsäkerhet. Det är ju så man driver utvecklingen framåt. Det här valet till kommer att spela stor roll för framtid, och vänstern kommer att gå fram i många länder. Det är den EU-kritiken som behöver. Valet är naturligtvis också en möjlighet att visa vad man tycker inför valet till . Vi har ett unikt erbjudande som väljarna sannolikt aldrig kommer att få mer i sina liv, och det är möjligheten att besegra två gånger . En sådan chans, mina damer och herrar, ska man inte missa. 112 Utbildningsminister (FP) replik: Jag noterade att räknade upp rader av områden där EU bör vara mer ambitiöst: miljöpolitik, klimatpolitik, fackliga rättigheter, socialpolitik, jämställdhetspolitik. Vi har förmodligen olika uppfattningar på flera punkter men har kanske ibland samma huvudinriktning. Jag har egentligen bara en fråga till : Varför vill du lämna EU? 113 (V) replik: Jag röstade till EU-medlemskapet och har aldrig ångrat det. Jag gjorde det framför allt av tre skäl. Det första är att man flyttar demokratiska beslut från organ där folkvalda bestämmer till organ som är svåra att påverka för folkmajoriteten: och . Jag tycker att det är en urlakning av folkstyret. Det andra är att jag inte delar den övergripande ambition som finns i EU att bilda ett , med gemensamt försvar, president, rättssystem, medborgarskap och så vidare. Jag tror att ett samarbete mellan demokratiska stater är en bättre, mer stabil och mer naturlig modell för samarbetet mellan länder och folk. Det tredje är att jag inte tror att ett samarbete bäst grundas på tanken att företagens rättigheter går före till exempel löntagarnas rättigheter eller hänsynen till miljön. Men jag medger gärna att det finns argument både för och emot, och jag tror att varje nyanserad debatt mår bra av att man också medger det. Det innebär inte att allt som EU gör är dåligt. Det innebär inte att man inte kan påverka Europeiska unionen. När vi hade hamnat i EU tänkte jag: Ska jag lägga mig på sofflocket och säga Vad var det jag sade? , eller ska jag fortsätta att påverka den politiska verkligheten? Jag gjorde det . Jag är en av dem som har arbetat för att göra EU öppnare, grönare, mer demokratiskt och mer sjyst mot länder i tredje världen för en mindre brutal flyktingpolitik. Jag menar att det är precis den typen av ledamöter som vi behöver i – men också ledamöter som inte köper de dåliga idéerna att centralisera makten, som euron, som du var en av de främsta förespråkarna för i . Det var en himla tur, , att jag vann den folkomröstningen och att du förlorade den. Det behövs lite sund skepsis i också. Det är precis den sortens ledamöter man får när man röstar på . 114 Utbildningsminister (FP) replik: Jag frågade inte hur röstade , för det vet jag. Jag frågade varför han vill lämna EU . Hela anförandet var: I klimatpolitiken måste vi flytta fram ambitionerna, i miljöpolitiken måste vi flytta fram ambitionerna, och fackliga rättigheter ska flyttas fram genom beslut i . Vi kan ha olika uppfattningar i detalj, och jag har stor respekt för att vill använda EU för att åstadkomma sin samhällsvision. Jag har stor respekt för det. Frågor är internationella – så är det. Varje land kan inte bara köra ett eget race och strunta i de andra. Det funkar inte i det tjugoförsta århundradet. Vi måste samarbeta med varandra. FN brukar säga är en mycket bättre organisation. Men först och främst har man inga val dit. Snacka om byråkrati i FN! Beslut åstadkoms väldigt sällan, för så fort något viktigt land är emot kan man inte fatta några beslut, för alla har veto. Det har vi löst i EU genom att man ibland till och med kan köra över större länder, om många är överens. Det är det som är demokrati, att man lyssnar på varandra, tar hänsyn till varandra. Alla kan självklart inte alltid få de som de vill.