prot · H20919 · 2014-11-11 00:00:00 — Det kräver som sagt tid och möda, men jag lovar att kommer att ligga på för att den nödvändiga moderniseringen av inte ska sluta med några sådda frön och späda plantor i budgetpropositionen utan fortsätta växa. kan vara och ska vara ett föregångsland. Vi ska vara ett land med full sysselsättning där kvalitet på arbetet och i livet är ledstjärnor för jobbpolitiken och den ekonomiska politiken. 21 (M) replik: Det är intressant att lyssna på som använder många stora och hårda hård om den gamla regeringens politik och lovordar den nya regeringens politik. Det är hög svansföring. Det märkliga är att han nämner ytterst lite om de egna förslagen, till exempel vad regeringen har lagt i sin budget. Regeringen kallar sig feministisk, och kallar sig feministiskt. Men var är förslagen som ska gynna kvinnors arbetsliv? Vinst i välfärden slår undan benen för många kvinnor i arbetslivet. Det finns inget förslag om rätt till heltid, vilket det i denna kammare har talats om under de gångna åtta åren. Var är förslagen för att göra det bättre för kvinnor i arbetslivet? Jag saknar det helt i anförande. Det skulle vara intressant att höra hur ni ser på det. 22 (V) replik: sade att vinster i välfärden slår undan benen för många kvinnor på arbetsmarknaden. Jag tror att hon sade fel, men det blev nog rätt ändå. Tar man ut vinster ur vår skattefinansierade välfärd ger det många kvinnor en pressad arbetssituation. Jobbar man på en arbetsplats där man utöver att leverera den tjänst man ska måste jobba ihop till en vinst som ska tas ut blir arbetssituationen givetvis pressad. Det ser vi också i statistiken. Till exempel har de äldreboenden som ägs av vinstdrivande företag lägre bemanning, vilket ger en svårare arbetsmarknad. Det finns givetvis en rad andra förslag som påverkar kvinnors arbetsmarknad. Det faktum att vi generellt sett investerar mer är det viktigaste, men sådant som att vi förbättrar välfärden påverkar också kvinnors arbetsmarknad. Det handlar om barnomsorgen. Det handlar exempelvis också, som vi hörde tidigare, om att förbättringar i äldreomsorgen ger kvinnor större möjlighet att inte tvingas gå ned till deltid. 23 (M) replik: Förbud mot vinster i välfärden gör ingenting för att förbättra för kvinnor som jobbar i offentlig sektor. Det är absolut felaktigt. Ni har inte heller lagt fram något förslag för att få bort delade turer och deltider – det slit som kvinnor som jobbar i offentlig sektor fortfarande har. Det har varit en paradfråga, men när ni väl fått makten och möjligheterna finns tydligen inte verktygen. Vad gör ni för att kvinnor ska få det bättre i det offentliga ? Ingenting i budgeten, i alla fall. 24 (V) replik: Jag förklarade varför vinstdriften i den offentliga sektorn kan leda till och leder till ökad press på dem som arbetar där. Jag skulle kunna upprepa det i något annat sammanhang. Vad gäller delade turer har kommunerna ett stort ansvar. I alla de kommuner där är med och styr har vi arbetat för eller kommer att arbeta för att försöka få bort delade turer. Vad gäller rätt till heltid kommer vi att pressa på för att det ska komma också andra förslag om detta. All politik som man vill lägga fram kommer inte i första budgeten. sitter inte i regeringen men har stött denna budget i dess helhet. 25 (FP) replik: Lyssnar man på är det alltid något fel på dem som jobbar i restaurangbranschen eller på dem som jobbar med hushållsnära tjänster. Det går igen i ditt tal här, och du har gjort dig känd för att benämna dem som jobbar med hushållsnära tjänster som tjänstehjon eller tjänstefolk. I den proposition som regeringen har lagt fram och som stöder ser man också att ni gör begränsningar i människors möjlighet att underlätta vardagen genom köp av RUT-tjänster. Ni gör dock inga begränsningar i människors möjlighet att göra avdrag för ROT-tjänster, det vill säga för de manliga sektorer som utför byggnadsarbete och renovering av hus. Här ska det fortfarande vara möjligt att göra lika mycket avdrag som . Vad gäller hushållsnära tjänster ska det dock finnas stora begränsningar i möjligheten att göra avdrag. Varför är det okej att göra avdrag för att anlita en manlig byggnadsarbetare som gör något åt fönstren men inte okej att göra avdrag för att anlita en kvinnlig hushållsarbetare att putsa samma fönster? 26 (V) replik: har en förmåga som jag saknar. Han hörde nämligen att jag talade om restaurangarbetare och hushållsnära tjänster i mitt anförande, vilket jag inte själv hörde. Men han kanske hörde någon underton. Det är intressant att går in på , för det denna regering med stöd av har gjort är att sätta ett tak på hur mycket RUT-avdrag man får göra. Det drabbar endast den som har mycket hög lön och kan ha stor användning av RUT-tjänsterna. Denna subvention blir alltså begränsad. ROT-avdraget har en annan historia. Det tillkom som en konjunkturåtgärd för byggmarknaden. Vi vet att det behövs extra hjälp under lågkonjunktur. Detta behöver också ses över och kanske fasas ut , men det är två helt olika saker. Dem som står upp för är de som gör mycket stora RUT-avdrag, och deras möjlighet att göra det blir nu lite mindre. 27 (FP) replik: Det som är gemensamt och hela skälet till att det har funnits och finns en möjlighet att göra avdrag för ROT- och RUT-tjänster är att det är typer av tjänster som annars utförs på en svart marknad. Men genom att man får göra avdrag blir svarta jobb vita. Människor får pensionspoäng, vi får in skatteintäkter till samhället och människor får en högre skattemoral. Det är bra. svarade inte på min fråga. Varför är det okej att få göra avdrag när man anlitar en manlig byggnadsarbetare för att åtgärda sina fönster men inte när man anlitar en kvinnlig hushållsarbetare för att putsa samma fönster? 28 (V) replik: Jag förklarade att det är olika typer av stöd för att få till olika typer av tjänster. RUT-avdraget används i genomsnitt hundra gånger mer per capita i kommun än i en del kommuner i inland. Det är klart att vi nu i viss mån begränsar den möjligheten. Det är möjligt att en del svarta jobb har blivit vita, men svarta jobb har inte försvunnit med . Bara för att en del personer har använt svarta tjänster kan det inte vara så att de i stället ska ges subventioner från staten och att systemet ska bygga på det. gör vi en begränsning, och det tycker jag är bra. 29 (FP): När man sitter och lyssnar på en jobbdebatt brukar åtminstone jag tänka att de där politikerna pratar mycket om hur resurser i samhället ska fördelas men väldigt lite om hur fler jobb ska skapas. En sådan debatt behöver handla om det. Hur ska vara ett konkurrenskraftigt land, hur ska vi skapa fler jobb och hur ska vi skapa en plats på arbetsmarknaden för dem som inte får någon? Det grundfel som jag tycker att vi politiker ofta gör är att vi utgår från att det finns en kaka som ska fördelas i stället för att diskutera hur kakan kan bli större. Det är enbart genom fler och växande företag som vår ekonomi kan växa och fler jobb komma till. Bakom varje företagare finns en människa som tar ett beslut, som tar en risk, som ser en möjlighet och som tar ett aktivt beslut att starta en verksamhet. Det är detta som driver samhället framåt och skapar jobb. Fler jobb är grunden för det välfärdssamhälle som är basen i den svenska modellen och det svenska samhället. När vi ska prata jobb måste vi utgå från hur företagen kan växa och bli fler. har klarat den globala finanskrisen bättre än många andra länder, men vi har fortfarande många utmaningar framför oss. En av de största är hur vi ska skapa fler och enklare vägar in på arbetsmarknaden. Det gäller för ungdomar, och det gäller för utrikes födda och nyanlända som precis har kommit till . Man kan göra det svårt eller enkelt för sig. Om man gör det enkelt för sig tittar man på hur andra länder – länder som är bättre än – gör. , och har väl utvecklade lärlingssystem där unga människor kombinerar utbildning med plats på en arbetsplats där de får nätverk, färdigheter samt ersättning och lön de är lärlingar där. Om den modellen fungerar på andra sidan borde den fungera även i . Fungerar den i fungerar den i . Vad gör då regeringen i den nya budgetproposition som ligger på våra bord? Jo, där säger man precis tvärtom. Staten ska hitta på konstgjorda jobb ute i välfärden, så kallade traineejobb. Det ska ske i stället för att vi bygger ut de lärlingssystem vi vet fungerar i andra länder och som skulle fungera också i . Det är system där man kan kombinera utbildning, sysselsättning och något som leder till ett riktigt jobb, inte till en konstgjord anställning eller ett konstgjort arbete. En annan fråga jag funderar på nu när regeringen föreslår kraftigt höjda skatter på arbete är: Vad leder det till? Regeringen säger själv vad det leder till. Den konstaterar i sin proposition att sysselsättningen tappar fart och inte ökar – det får negativa konsekvenser för sysselsättningen. Det betyder i sin tur att vi får mindre pengar till välfärden. Den skattehöjning som sker för äldre, ungdomar och företag leder till mindre pengar till vår gemensamma kaka och mindre pengar till välfärden. Då är vi återigen där jag började. Ska vi ha en diskussion om hur vi ska fördela kakan, eller ska vi fundera och se om vi kan göra kakan större genom att företag kan växa sig starka och fler jobb skapas? Jag tror inte att fler och höjda skatter är svaret på frågan. Jag tror att fler och växande företag är svaret på frågan. Det kräver en kunskapsskola, att vi ställer om arbetsmarknaden och gör den modernare, att vi ger alla människor chansen och att vi ser till att dra lärdom av de länder i vår omvärld som bevisligen är mycket bättre än vi på att skapa fler och nya vägar in på arbetsmarknaden för unga människor. Om vi gör detta kan vi skapa ett samhälle där vi kan kombinera både många jobb och en väl utbyggd välfärd för alla. På det sättet håller vi ihop . På det sättet skapar vi fler jobb och ett där alla får chansen. 30 (KD): Att ha ett arbete handlar om gemenskap, värde, trygg ekonomi, hälsa och många andra saker. Därför stod Alliansen upp för arbetslinjen. Den nya regeringen återgår tyvärr till en gammal politik med arbetsmarknadspolitiska åtgärder i stället för riktiga jobb, som var Alliansens mål. Regeringen har ingen politik för hur vi ska hjälpa dem som har de högsta trösklarna in på arbetsmarknaden. Det är unga, nya svenskar och personer med funktionsnedsättning. Att ge sig på de så kallade RUT-tjänsterna tror jag är förödande för unga men också för våra nya svenskar. Många behöver få in en fot på arbetsmarknaden men har kanske svårt med språket eller ingen arbetslivserfarenhet alls. Många tjänster inom RUT-sektorn fångar upp just dessa grupper. Här får de en chans att få ett arbetsintyg, kanske . Att ge sig på RUT-sektorn som regeringen gör är kontraproduktivt. kommer vi att möta en stor tillströmning av migranter till . Därför behöver regeringen snabba på valideringsarbetet. Alliansregeringen gick ut med ett uppdrag till Arbetsförmedlingen och Universitets- och högskolerådet att göra mer, och man avsatte för att effektivisera metodarbetet med validering. Detta måste den nya regeringen fortsätta att lyfta. Alliansens sänkta arbetsgivaravgifter för unga gjorde det förmånligt att anställa unga. Precis som vi tänkte oss blev det en vinna-vinna-situation – för ungdomen som kom ut på den reguljära arbetsmarknaden, för arbetsgivaren som såg möjligheter att kunna lära upp unga i ett jobb och för staten med minskade kostnader för arbetslöshet. Allt bidrog till att minska utanförskapet. Att ha ett jobb att gå till gynnar hälsan men också den enskildes ekonomi, som blir tryggare. vill regeringen att ungdomarna – i stället för jobb på den reguljära arbetsmarknaden – ska få arbete inom välfärden. reagerar och säger att de inte vill vara en arbetsmarknadsregulator tycker jag att man ska lyssna på dem. Ännu har ingen vettig förklaring getts till varför det är bättre med traineejobb än med jobb på den reguljära arbetsmarknaden. Jo, när arbetsmarknadsministern var i arbetsmarknadsutskottet sade hon att traineejobben skulle möta alla de stora pensionsavgångar som sker inom välfärden. Men ska det lösas med arbetsmarknadsåtgärder? Man tar sig faktiskt lite för pannan när man hör det. Avslutningsvis, herr talman, besökte jag Blåeld – en fas 3-anordnare i . Där mötte jag flera personer som varit långtidssjuka och som har fått ett värdigt liv med jobb och gemenskap. De var mycket oroliga över att regeringen ska slopa fas 3. Regeringen ska också sänka anordnarbidraget från till per dag, vilket kommer att slå ut sysselsättningen och arbetsprövningsplatserna för några av våra svagaste på arbetsmarknaden. På Blåeld talade man om att uppemot 10 000 personer som levt i utanförskap och fått en arbetsgemenskap riskerar att slås ut. Jag hoppas verkligen att arbetsmarknadsministern besöker flera fas 3-anordnare och lyssnar in vilket arbete som görs ute i landet innan hon skrider till verket . Jag har med mig en broschyr som jag ska lämna över till arbetsmarknadsministern. Jag hoppas att hon inte viftar bort den. 31 (S) replik: började sitt anförande med att peka på att regeringen nu ska införa massor av arbetsmarknadspolitiska åtgärder i stället för riktiga jobb. Jag vet inte hur väl hon har läst vår budget. Jag tror att hon måste ha missuppfattat en hel del. Vi är tydliga med att vi ska avveckla fas 3 och i stället införa något vi kallar för extratjänster i välfärden. Jag tror att borde titta lite närmare på det. Om inte vill ha några arbetsmarknadspolitiska åtgärder är min fråga: Varför vidhåller hon fas 3, där de som deltar visserligen kan ha en bra verksamhet men inte har en ersättning som är kollektivavtalsenlig lön? Det skulle de ha med extratjänster i välfärden och med traineejobb. Min fråga är därför: Varför håller fast vid det? När det gäller RUT-tjänster är det sant att regeringen föreslår en sänkning av taket. kan man bara köpa städtjänster för 25 000 om man ska få det rabatterat. Min fråga är: Känner många som köper städtjänster för ? 32 (KD) replik: RUT-tjänsterna med 25 000 eller 50 000 kan gå till många olika saker i det hushållsnära arbetet. Det handlar inte bara om att städa. Jag brukar tänka så här: Okej, om en rik köper för blir det ändå jobb. Vad är det som är så dåligt med att det blir fler arbeten i denna sektor och med att vi hjälps åt? Vi har en viss del till skattesubvention, och den enskilde är med och betalar. Om nu någon som är rik har råd att betala detta tycker jag att det är någonting som gynnar unga och som ger jobb på den riktiga arbetsmarknaden. Det är samma sak med sänkta arbetsgivaravgifter för unga. Många fick jobb i restaurangbranschen, till exempel. Det var klart mycket bättre än att de nu ska gå i vården, där de kanske inte alls vill vara. När det gäller fas 3 handlar det om de allra mest utsatta, och de behöver en övergångsperiod. Men det ni gör nu är att ni riskerar att de inte kommer att klara av de arbeten som ni föreslår. 33 (S) replik: Jag är inte riktigt säker på att hör vad jag säger. Jag blir jätteförvånad över svaret. Det är klart att man kan fortsätta att subventionera rika, som sade. Men det tycker inte vi är avsikten med . Jag säger ingenting om jobbet, men om man är rik har man väl råd att köpa städtjänster för över 25 000. Vad vi tar bort är möjligheten att hyra in en egen bartender och få det subventionerat via staten. Vi tycker inte att det är en bra verksamhet lika lite som vi tycker att privat läxhjälp är det. Och fas 3 ska bort. 34 (KD) replik: Då har vi helt olika inställning. Då förstår inte jag varför ens förespråkar 25 000 till de rika. Man kan se det som enbart en subvention för de rika, eller så kan man se det som att också de rika är med och subventionerar jobb – att vi hjälps åt. Statskassan och den enskilde är med och betalar för att människor ska komma i arbete. Det är detta som är skillnaden mot alliansregeringen, där vi ville se detta som en arbetsmarknad. 35 (S) replik: Jag tycker att det är uppfriskande med borgerliga politiker som talar sanning. Vi ska ge bidrag till de rika, säger . Jag tycker att det är bra att ni tar bladet från munnen och berättar att detta var ett bidrag till de rika. är hon upprörd över att vi ska sänka detta från 50 000 till 25 000 och att vi tycker att om man är ännu rikare kan man betala det själv. är upprörd, men det är bra att ni talar sanning. Dessutom ska jag passa på att gratulera. Ni har vunnit debatten inom de borgerliga partierna där ni tycker att det är så viktigt att bidragen ska finnas kvar. Det handlar om vårdnadsbidraget; det ska finnas kvar i de borgerliga partiernas budgetförslag. KD vann debatten, och det är väl bara att gratulera er till att ha vunnit över mer frisinnade eller liberala folkpartister som tyckte att vi skulle införa pappamånader i stället. Jag vänder mig emot att du påstår att de unga fick jobb när ni sänkte arbetsgivaravgiften. Varför finns det då så himla många unga arbetslösa? 36 (KD) replik: Jag har aldrig talat om bidrag till de rika. Jag sade att ni föreställer er att detta är ett bidrag till de rika. Då förstår inte jag varför ni ens ska ge 25 000 till de rika. Den frågan måste du kunna svara på. Jag tycker att vi i stället tillsammans – den enskilde som har råd att betala och staten – samverkar för att skapa en arbetsmarknad där människor kan komma in i arbete. Det är det som är skillnaden i politiken mellan oss. Vårdnadsbidraget har varit efterfrågat av många ute i kommunerna. Det handlar om dem som vill ha det. Låt oss få ha kvar en valfrihet i barnomsorgen! Det finns många som vill ha detta. Vårdnadsbidraget gäller fram till ; det är inte i all evighet. 37 (S) replik: Allt detta prat om att bidrag är så fruktansvärt fult och att det låser in människor gäller inte just vårdnadsbidraget, enligt . Vi menar att ni med vårdnadsbidraget låser in många människor som behöver komma ut på arbetsmarknaden. Det beklagar jag. Det är en märklig lek med ord som håller på med när hon påstår att det skulle vara bättre för de rika med RUT-avdraget. Det är ju ni själva som har påstått att det är för vanligt folk. Ditt resonemang går inte ihop – jag beklagar. 38 (KD) replik: Vårdnadsbidraget är till för att man ska kunna vara hemma med sina små barn . Det är år då barn har ett jättestort behov av nära relationer med få personer. Det är en speciell tid. Jag förstår inte hur ni kan jämföra detta med arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller bidrag. 39 (S) replik: Jag hängde upp mig lite grann på det där om fas 3. Det sades att fas 3 är till för dem som har särskilda behov och som inte kan ta sig in på den övriga arbetsmarknaden. Det är 35 000 människor vi talar om. Alla som var arbetslösa med fas 3 hamnade eller riskerade att hamna där till slut om de inte lyckades hitta något annat att göra. Det stämmer att vi har många med funktionsnedsättning i fas 3. Men man frågar sig: Förtjänar gruppen funktionsnedsatta verkligen inte bättre än att ha en så usel ersättning och att man ger upp hoppet om dessa människor och inte tror att de någonsin ska kunna få ett riktigt jobb? Jag tycker att det är en fruktansvärd inställning. Det sades att ungdomar inte skulle hamna i fas 3, men man såg på slutet att det också kom allt fler unga dit. Man säger att fas 3 är en slutstation. kallades det förtidspension, och fas 3. Detta kan inte få fortsätta; det är vår inställning. 40 (KD) replik: När man tittar tillbaka på hur det såg ut när vi tog över 2006, när 140 personer förtidspensionerades, undrar jag hur ni kan ha mage att kritisera att vi försökte göra någonting åt alla dem som var långtidssjukskrivna och bortglömda. På Blåeld, där jag var , fanns en person som hade varit sjukskriven . Han kände att han äntligen hade fått komma in i en gemenskap och börjat få struktur på sin dag när han hade börjat arbeta i det sociala företaget inom Blåeld. Han kanske senare också kan söka ett arbete utanför. Vad är det som är bättre med att denna människa ska gå i förtidspension, ? 41 (S) replik: Vi har ett omfattande program. Det största problemet är att var femte rekrytering misslyckas eftersom de arbetslösa har för dålig utbildning. Det är det allra viktigaste. Men vi vill också ha riktiga jobb. Alla som har fas-3-placering kommer inte att försvinna ut i ingenting. Det handlar om utbildning, men det handlar också om placeringar där man får en riktig lön. Det är det som är det viktiga: meningsfulla arbetsuppgifter och en riktig lön. Vi ska inte ha företag som tjänar på fas 3, som vi hade med det tidigare systemet. 42 (KD) replik: Utbildning är jättebra, och det ska vi absolut vara för. Men har inte mött de personer som jag mötte , och hon har inte hört deras story. Jag är inte säker på att de hade klarat den omställning som ni nu föreslår. Frågan är om ni tar ett för stort steg. blev de långtidssjukskrivna lämnade helt utan åtgärd. Det vi gjorde var att vi försökte hitta nya vägar tillbaka. Det tycker jag att vi ska se som en positiv lösning. 43 (V) replik: Jag hörde på tal, och jag tänkte: Var är självkritiken? Du talar om att den nedsatta arbetsgivaravgiften för ungdomar var en lyckad satsning. Jag satt i en förbundsstyrelse under hela den tid då ditt parti hade regeringsställningen i landet. Vi fick larmrapport på larmrapport om att ungdomsarbetslösheten var den högsta vi någonsin haft i landet. Och du slår dig för bröstet och säger hur bra den var! Du jämför sedan med att avskaffandet av kan slå bort vägen till arbetsmarknaden för unga. Den här regeringen matchar ungdomar med de jobb som finns, riktiga jobb. Du talar om att man ska hitta lösningar gemensamt. Jag tycker inte att det är någon skillnad mellan att vi höjer några skatter och gemensamt ser till att ungdomarna får riktiga jobb inom den offentliga sektorn eller att de putsar fönster åt någon som har råd. 44 (KD) replik: tar upp många frågor. När det gäller den nedsatta arbetsgivaravgiften tror jag att till och med har sagt att den åtminstone har sett till att många inte har gått i konkurs. Marginalerna är små inom till exempel restaurangbranschen. Många ungdomar har fått en chans att få ett cv och att få visa vad man går för på arbetsmarknaden. Och man har lärt sig dagliga rutiner. De har ett jobb på den reguljära arbetsmarknaden, och man kan göra karriär inom den bransch där man är. ska ungdomar i stället gå på något som ni har anvisat dem. Det tror jag är en negativ utveckling för ungdomar. Låt oss ha den reguljära arbetsmarknaden som fokus och försöka rikta insatser, som den sänkta arbetsgivaravgiften för ungdomar, för att få vanliga arbetsgivare att ta ansvar för att anställa ungdomar. Och låt oss ha incitamentet med en lägre arbetsgivaravgift. 45 (V) replik: Jag har ingenting emot att det finns en arbetsmarknad för ungdomar. Men jag är övertygad om att ifall det finns en vilja att företag ska kunna anställa ungdomar har vi andra incitament än att gå in med statliga subventioner. Det handlar ofta om – jag säger inte att det alltid är på det sättet – företag som hade anställt ungdomar före den här reformen. Det var vad de hade. skiftar vi bara pengarna till en annan sektor i välfärden. Jag håller inte med om resonemang. 46 (KD) replik: Det finns de som föreslår sänkta ungdomslöner. Det har vi kristdemokrater inte varit för. Vi tycker att det är bättre att subventionera att arbetsgivarna anställer unga; det är oftast en lång upplärningsprocess när man tar emot ungdomar eftersom de inte har erfarenhet. Därför måste man också ha någon som hjälper till. Men ungdomarna har kvar samma lön. De har kollektivavtalsenliga löner. Vi tycker att det är jätteviktigt att de har det, och vi står absolut bakom det. Skillnaden mellan er och vår politik är att vi skapar jobb på den reguljära arbetsmarknaden. 47 Arbetsmarknadsminister (S): Det är trevligt att få delta i den här debatten. har drygt 62 000 unga varit arbetslösa . Av de som är inskrivna på Arbetsförmedlingen har nästan 30 000 varit arbetslösa . Det är en väldigt för en ung människa. Det är ett allvarligt samhällsproblem.