prot · H10994 · 2014-04-02 00:00:00 — Syftet med ändringarna var att stärka konsumentskyddet vid kreditgivning och därigenom minska överskuldsättningen bland konsumenter. har från och med nu möjlighet att ta ut en sanktionsavgift på av näringsidkare som lånar ut pengar utan att tillräckligt noggrant göra en kreditprövning. Vidare har regeringen lagt fram en proposition som behandlas av och som innebär att det kommer att krävas tillstånd av för att få bedriva företag som lämnar konsumentkrediter. Med införandet av tillstånd och sanktionsavgifter blir det tuffare för den som vill bedriva den typen av verksamhet. Förhoppningsvis ska det få bort de oseriösa företagen i branschen. Det är ett led i att stärka konsumentskyddet och minska överskuldsättningen bland konsumenterna. Mycket har alltså gjorts och mer är på gång. Sammanfattningsvis, och det får sägas gälla hela betänkandet, har mycket skett och mycket är på gång. Därför yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet utom under punkt 13. Jag står bakom reservation 18 men yrkar inte bifall till den. 71 (S) replik: När man lyssnar på verkar det som att vi är överens i teorin, men i praktiken händer ingenting. Regeringen har inte gjort något alls för att åtgärda de brister som vi har pratat om vad gäller bland annat bluffakturor, 30 dagars betaltider och sms-lån. Du säger att det är förhastat, . Men det har gått senaste beslut. Inte nog med att regeringen struntar i beslut – man har inte gjort något alls åt detta. Branschen tycker själv att det är ofattbart att man ska behöva vänta . utnyttjas som en bank åt de stora företagen. Tycker du att det är rimligt att man får vänta och att små företag utnyttjas eftersom de är beroende av de stora kunderna? Vad gäller bluffakturor verkar vi vara överens om att det är ett vanligt förekommande problem, men det enda ni säger är att man ska polisanmäla. Ja, den möjligheten finns för alla frågor, men problemet är att ett litet företag inte har ork, lust, resurser eller ekonomi att anlita en advokat och följa upp det hela. Vore det inte bra med en ångerrätt även för företagare? Många företagare tycker att det skulle vara rimligt. Tycker du inte att man kan införa ångerrätt och skriftlighetskrav, så att de ska kunna lämna tillbaka en vara om de inte vill ha den? 72 (M) replik: Vi gör ingenting alls, säger . Men i mitt anförande tog jag upp vad regeringen gjort på punkt efter punkt. Jag börjar med bluffakturorna. Dels finns det en utredning som föreslår straffskärpningar, och jag tycker att detta i första hand är en polisiär fråga. Den är ute på remiss . Jag vet i och för sig inte när det kommer, men vi lär i alla fall vara överens, om jag tolkar rätt. Dels har det skett en ökad samverkan mellan myndigheter. Det visade jag flera exempel på. Informationen och samverkan har blivit bättre. Om man lyssnade noga på vad jag sade hörde man dessutom att brottsstatistiken visat att det skett en minskning . Det tycker jag talar för någonting positivt. Det stämmer inte att det inte skett någonting. Dessutom tillkommer en utredning på det civilrättsliga området som också är efterfrågad och bra. Vad gäller sms-lån har vi visst vidtagit flera åtgärder. Det redogjorde jag också för. Dessutom har vi varit med och lyft fram det som branschen själv gör, och jag tror att det är viktigt att det sker en sanering inom branschen. Det stöder jag naturligtvis. Avslutningsvis vill jag säga något om snabbare betalningar och betalningstider i näringslivet. För mig är det faktiskt obegripligt att påstå att vi inte gjort någonting. Den promemoria som skickades fick flera tydliga remissvar som var mycket kritiska. För mig är det konstigt att inte Socialdemokraterna lyssnar in det och att man inte lyssnar in det möte som ägde rum , där olika branscher inom näringslivet sade att de vill ha en självreglering och vill titta på det här. Vilka företag är det som Socialdemokraterna har pratat med? Det är inte de som var med på mötet . 73 (S) replik: har jag inte fått svar på mina konkreta frågor. Mycket är på gång, säger . Men ingenting händer i praktisk handling. Vi fattade ett beslut i om att regeringen ska komma med ett förslag, men det har inte gjorts någonting. är det sannolikt att vi fattar ett sådant beslut en gång till för att påminna regeringen om att den måste komma med ett lagförslag om detta. Vi har lyssnat på företagen, och de tycker att det ska vara , inte mer än så. Jag vet inte vilka ni har lyssnat på, men vi har också lyssnat på många, och de säger att det ska vara och att små företag inte ska utnyttjas som en bank av stora företag. Vad gäller sms-lån är det sant att ni har lyssnat på en del av våra förslag. Att ska kontrollera och ha tillsynsrätt är bra, men det räcker inte. Det uppstår nu en ny bransch där företag utnyttjar kronofogden och säljer fakturor till inkasso. Kronofogden ska jobba åt dem för att de ska tjäna pengar. Något mer bör göras. Det räcker inte med det vi har sagt tidigare, även om det är bra. När det gäller telefonförsäljning bör en ångerrätt införas även för näringsidkare. De företagare som vi träffat tycker att det vore jättebra. Även företagare bör ha ångerrätt och skriftlighetskrav vid telefonförsäljning. Om man begär det ska man ha den rätten. Branschen tyckte själv så. Tycker du att småföretagen ska fungera som en bank åt de stora företagen, ? 74 (M) replik: Nej, det tycker jag inte. Småföretag ska inte agera som bank. Men jag vill igen säga att jag tycker att det är tråkigt att Socialdemokraterna inte lyssnar in det faktum att företagarna själva inte vill ha tvingande lagstiftning om en tidsgräns . Jag har tyvärr inte med mig listan över alla de branschorganisationer som var med på det här mötet, men det fanns med småföretagare och Företagarna var med. Det som påstår stämmer alltså inte. sade i sitt inledande anförande att han vill att det ska bli fler jobb och att vi därför behöver underlätta för företagen. Jag håller med honom. Precis därför tycker jag att det är rätt att just nu inte gå fram med en tvingande lagstiftning utan försöka lyssna in vad branscherna själva vill i hela näringslivet. upprepar att regeringen inte gör någonting. Jag kan inte riktigt förstå det. Jag gav exempel på exempel på saker som faktiskt har beslutats och propositioner som faktiskt har lett till nya förslag. Att man då kan stå och påstå att det inte sker någonting tycker jag är anmärkningsvärt. Avslutningsvis vill jag upprepa vad jag sade vad gäller telefonförsäljning. Det gjordes en utredning där man inte föreslog skriftlig bekräftelse vid telefonförsäljning. Men görs en ny utredning. Jag tycker att det är rimligt att avvakta den utredningen och se vilka konsekvenserna blir. 75 (MP): I civilutskottets betänkande CU20 om konsumenträtt behandlar utskottet 73 yrkanden från den allmänna motionstiden, varav elva yrkanden lämnats in av ledamöter. Motionsförslagen har delats upp i totalt 17 olika klämmar eller förslagspunkter, och behandlingen har resulterat i 21 reservationer, varav en kommer från allianspartierna, som ni hört. medverkar i 11 av de 21 reservationerna, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservation 4. Köpfrid är ett begrepp som jag använt . Det kändes väldigt nödvändigt att ifrågasätta oönskat intrång i köpbesluten när det började ringa försäljare till min hemtelefon med olika sorters erbjudanden. lärde jag mig att var och en av oss, från de nyfödda till de snart döda, i genomsnitt betalar för att reklamindustrin ska bombardera oss med konsumtionsstimulerande material. Jag läste en rapport som angav beloppet per genomsnittligt hushåll. Man skulle kunna kalla detta för en ofrivillig reklamskatt eller konsumtionsskatt som vi alla påförs, i småbelopp och utan redovisning, varje gång vi köper något. Begreppet reklam kan definieras olika, och vad man räknar in i det totala utbudet av reklam varierar därför. Jag hittade en hemsida där man påstår att vi tillsammans genom de priser vi betalar när vi konsumerar varor och tjänster totalt lägger ut på den reklam vi översköljs av. Hushållens samlade matinköp låg på , vilket ger lite perspektiv på vad vi använder våra pengar till. Det finns faktiskt också beräkningar som säger att vi lägger ungefär lika mycket pengar på reklam som på mat. I statsbudgeten lade regeringen 125 miljoner i anslag till . Det är något mindre än en tusendel av de muskler reklamindustrin taxerar ut från oss konsumenter, så det är inte så konstigt att det är svårt att hitta utrymme för köpfrid. Tyvärr kan man inte beskylla reklamindustrin för att prioritera att upplysa sina potentiella kunder om produkternas baksidor. Mest kraft lägger den på att fånga in kunderna, även mot deras vilja. Reklamen uppmanar även till oekonomiskt tänkande bland annat genom att ständigt föreslå kreditköp med senarelagd betalning. Köp nu och betala eller , eller betalningsfritt . Ofta kopplas det till rabatter som lockar kunden att slå till. Vi lever i ett samhälle där ekonomin i växande del drivs av konsumtion och då en konsumtion som i allt större grad baseras på lånade pengar. Det är knappast hållbart. Jag försöker på det här sättet, herr talman, inledda mitt anförande med att försöka beskriva min frustration över att så mycket kreativitet och arbetstid, uppskattningsvis 1 bara i , används för att övertyga oss om att konsumera, i ganska stor utsträckning saker vi egentligen inte har behov av. Konsumenterna känner sig ofta ganska rättslösa när de inser vilka ekonomiska åtaganden de totalt har bundit sig vid efter några intensiva marknadsföringsinsatser. Särskilt telefonförsäljning uppfattas av många som svårt att värja sig mot. stöder därför tanken i betänkandet att säljsamtal inte ska få ringas utan att ägaren till abonnemanget skriftligen har godkänt det. Vi stöder även förslaget att avtal inte ska kunna tecknas enbart genom telefonkontakter. Vi anser att den som blivit uppringd och övertalad alltid måste få ett skriftligt avtal som utgår från den överenskommelse som har gjorts per telefon som sedan kan studeras i lugn och ro samt att kontraktet inte är giltigt förrän kunden skrivit under och återsänt det till säljaren. Det här är problem som inte enbart gäller slutkonsumenter. Det är i lika stor grad ett problem för småföretagare som luras att teckna avtal vars konsekvenser de inte alltid har möjlighet att fullt ut förstå. bluffakturor förekommer också. Det är ett gissel som jag tror har pågått . Skojarna lyckas alltid ligga steget före samhället och oss konsumenter. Det finns företag som gått i konkurs på grund av betalningsanmärkningar orsakade av saker de aldrig köpt. Det är absurt att sådant kan få förekomma. Därför har jag alltså valt att yrka bifall till reservation 4, som jag sade inledningsvis. Politiken har fört en lång och till synes ganska fruktlös kamp mot reklam som riktar sig direkt till barn. Även om vi lagstiftat på området så att direkta köpuppmaningar numera inte får riktas till barn verkar reklamen vara minst lika effektiv som någonsin . Jag vet inte om det är reklambranschen som i barnfilmer finurligt lyckas baka in produktplaceringar eller om det är själva rollfigurerna i filmerna och deras vardagsliv som når fram till barnen. Men pratar man med fyra-, fem- eller sexåringar vet de det mesta om vad marknaden har att erbjuda dem. Ska vi klara av att bryta köphysterin, med principen köp och släng, mot ett mer långsiktigt och hållbart sätt att förhålla oss till produkter och tjänster måste vi inte bara ändra vårt vuxenbeteende utan även utveckla lagstiftningen. Barn gör som vuxna gör, inte som vuxna säger att de ska göra, åtminstone inte när barnen är lite äldre än . Reklamen saknar inte betydelse, menar jag. anser därför att vi måste förbättra lagstiftningen. För att klara det krävs det även löpande uppföljningar av de lagar vi stiftar eftersom reklamindustrin är oerhört kreativ när det gäller att hitta vägar runt lagstiftningen. Även om detta finns det reservationer i betänkandet. I betänkandet skriver vi i i våra reservationer även att arbetet med att skapa en lagstiftning som förbjuder könsdiskriminerande reklam måste få ökad prioritet. Vidare föreslår vi en konsumentbalk för att samla all lagstiftning om konsumenträtt och på det sättet göra det enklare för konsumenter att hitta sina rättigheter. skriver även i en reservation om att en genomgång av konsumentköplagen borde göras med syfte att se om preskriptionstiden skulle kunna vara längre än dagens för vissa produktgrupper. Vi är inte riktigt säkra på det, men vi tycker att det ska studeras. Metoderna för köp förändras, och då behöver lagstiftningen anpassas till det. Vi anser även att det vore rimligt att den som köper ett hus ska ha rätt till den tidsfrist för reklamation som kan finnas i avtal träffade av den tidigare ägaren när det gäller byggnation eller underhåll av fastigheten. Det har vi också en reservationstext om. Jag tänkte den här gången hoppa över sms-lånen eftersom det börjar kännas lite uttjatat här i kammaren. Dessutom har talat om det. Vi har i stora delar samma uppfattning i den frågan. Slutligen, herr talman, ska jag tala om CMR-ämnen. Det är cancerogena, mutagena och reproduktionsstörande ämnen, särskilt då de som dessutom är persistenta eller mycket långlivade. De måste vi få bort ur våra konsumentprodukter. Särskilt oroade är vi i när den typen av ämnen finns i leksaker. anser att regeringen borde lyssna mer till Kemikalieinspektionen, som inte tolkar EU-direktivet lika snävt som regeringen har valt att göra. Vi menar att regeringen måste arbeta mer aktivt med att skynda på utvecklingen på EU-nivå. Här hemma måste regeringen välja en stramare tolkning så att vi åtminstone hos oss kan få bort CMR-ämnen hos leksaker. Vi föreslår även att ett arbete för att klimatkonsekvensredovisa alla varor och tjänster borde starta. Det är säkert ett omfattande och stort arbete. Vi miljöpartister tror väldigt starkt på konsumentmakten. Men vi menar att den har svårt att fungera fullt ut om det inte finns tydlig, saklig och korrekt information av hög kvalitet lättillgänglig just vid köptillfällena. Det är då besluten fattas. 76 (M) replik: Det är uppenbart att Socialdemokraterna inte har lyssnat på den kritik som finns mot en tvingande lagstiftning om betalningstid och inte heller läst de remissyttranden som kom in med anledning av den promemoria som utarbetade. är känd för att lyssna, läsa och fundera ordentligt på alla förslag som finns. är också känt för att lyssna på och värna småföretagen. Därför vill jag höra vad har för uppfattning . Hur ställer han sig till den självreglering som näringslivet självt efterfrågar? 77 (MP) replik: Jag har personlig erfarenhet av småföretagande. Jag vet att det är ett stort problem. Jag lyssnade på den replikväxling som var innan här. Jag håller med om att det finns olika kulturer inom olika branscher. Frånsett det finns det, och det är min bestämda uppfattning, en ganska tydlig linje mellan små och stora företag. Stora företag tar ofta för givet att de kan diktera betalningsvillkoren. Min bild är att det är så. Det kan naturligtvis vara skillnad på olika branscher. Men generellt sett har man problem på grund av det förhållningssättet från de stora företagen. De små tvingas fungera som banker. Det är ett jätteproblem som vi måste försöka lösa för att hjälpa småföretagen. Så är det. Att det sedan finns de som inte upplever det som ett större problem har jag förståelse för. Jag kan tänka mig att just vid en förändring uppstår det många problem. Om köparen ska börja vara den som finansierar köpet i stället för säljaren uppstår naturligtvis problem. De har olika möjligheter och förutsättningar att göra det. Det kan betyda att en del företag får problem, men det behöver inte betyda att alla får det. Det kan vara en process som man måste ta sig igenom för att ändra kulturen. Jag tror att det gynnar de små företagen. 78 (M) replik: lyssnar återigen på såväl mig som småföretagen som berörs av detta. Det som är tråkigt är att man inte lyssnar på det faktum att de avtalade betalningstiderna i inte är ett generellt problem. Det är vi talar om. Det finns småföretag som absolut har problem med detta, men det är inte ett generellt problem. Därför motsätter jag mig starkt en generell lösning. Det hade jag hoppats att skulle lyssna på. Det som man inte lyssnar in är de negativa effekter som det skulle kunna få för de småföretagare som faktiskt är i behov av långa handelskrediter, och man lyssnar inte in att det finns olika betalningsmodeller. Problemet finns, men är det verkligen rätt att ha en generell lösning? 79 (MP) replik: Jag tror att det är rätt lösning, även om den kan betyda övergångsproblem. De som tvingar småföretagen att fungera som banker har ofta ett intresse. Det exempel som tar upp kan gälla restauranger, butiker och andra som har stora varuflöden som de måste finansiera. Jag förstår att det kan vara ett problem. Jag tror att de som levererar till företagen har ett intresse av att dessa klarar sig. Likadant är det med industrier. Även om det används som hot – jag har varit med om att man sagt att om du inte accepterar går de till någon annan – kan det också fungera som en drivkraft för att företagen ska utvecklas. Även när , eller ABB ska köpa in produkter vill de köpa från de bästa företagen, och då värnar man om dem, tror jag. Jag tror alltså att det är rätt väg att gå. 80 (FP): Jag vill börja med att i likhet med yrka bifall till förslaget i betänkandet. Även om vi står bakom reservation 18 avstår vi från att yrka bifall till den. I betänkandet behandlar utskottet ett sjuttiotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden på det konsumentpolitiska och konsumenträttsliga området, som många talare redan varit inne på. Jag kommer framför allt att ta upp direktreklam, bluffakturor, snabblån samt betalningstider. Regeringen har varit och är aktiv inom de här områdena. Det är frågor som engagerar utskottet mycket. Vad gäller direktreklam finns det förslag om åtgärder i syfte att begränsa direktreklamen. Det finns en överenskommelse om riktlinjer för utdelning av oadresserad direktreklam med branschorganisationen för företag och organisationer som tillhandahåller tjänster och produkter inom direktmarknadsföringsområdet. En konsument kan anmäla till att han eller hon motsätter sig att få adresserad direktreklam. Hur det fungerar håller på att utredas, och utredningen ska bli klar . Vi följer alltså frågan. När det gäller motionsyrkandena om telefonförsäljning ser utskottet allvarligt på de problem som har uppmärksammats i samband med telefonförsäljning av varor och tjänster. En betydande del av anmälningarna till rör numera telefonförsäljning. Av anmälningarna framgår att konsumenten i många fall har fått en avtalsbekräftelse men inte anser sig ha tackat ja till något erbjudande. Det finns även småföretagare som framhåller samma problem. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att överväga och bedöma om konsumentskyddet i samband med telefonförsäljning behöver stärkas och att vid behov föreslå åtgärder. Utredaren ska dessutom bedöma om småföretag som får köperbjudanden via telefonsamtal behöver ett särskilt skydd. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har vidare gett en särskild utredare i uppdrag att kartlägga vilka problem konsumenter och småföretag möter vid telefonförsäljning av finansiella tjänster och produkter, bedöma för- och nackdelar med sådan telefonförsäljning samt överväga om konsumentskyddet vid telefonförsäljning av finansiella tjänster och produkter behöver stärkas och i så fall föreslå lämpliga åtgärder. Detta ska redovisas . Vi i utskottet välkomnar utredningsarbetet och välkomnar att vi får en genomlysning av de här frågorna, som engagerar väldigt många. Det arbete som pågår inom detta område ligger väl i linje med motionsförslagen, och därför finns det ingen anledning att föregripa det utredningsarbete som pågår. Den som sänder en bluffaktura gör sig skyldig till ett brott. Den som drabbas kan polisanmäla och framställa skadeståndsanspråk. Enligt utskottet är det angeläget att överväga åtgärder vad gäller bluffakturor vid sidan av de straffrättsliga och polisiära områdena. Utskottet ser positivt på att regeringen nu har gett en särskild utredare i uppdrag att kartlägga problemen med bluffakturor och överväga ändringar i framför allt civilrättslig, näringsrättslig och civilprocessrättslig lagstiftning. Ändringarna kan till exempel gälla avtalsrätt, inkassoverksamhet och kreditupplysning. Uppdraget ska redovisas . Jag vill även påminna om att frågor om telefonförsäljning till småföretag övervägs av utredningen om konsumentskydd vid telefonförsäljning. På Svensk Handels och Företagarnas webbplatser finns information om hur man kan gå till väga om man får en bluffaktura. Även och lämnar på sina webbplatser information om bland annat hur en bluffaktura kan bestridas. Det finns alltså ett pågående arbete och åtgärder vidtagna för att komma åt problemet. Det pågår ett omfattande arbete. Ett utredningsförslag om en ny straffbestämmelse, som var inne på, som tar sikte på systematiska fakturabedrägerier är föremål för remissbehandling. Jag vill personligen passa på att lyfta fram att kompetensen och samordningen hos myndigheterna är en väldigt viktig aspekt vad gäller hanteringen av bluffakturor. Arbete på detta område pågår i enlighet med de många motionsförslag som finns. Vad gäller snabblånen, eller de så kallade sms-lånen, trädde lagändringarna angående snabblån i kraft i går, . För att ytterligare stärka konsumentskyddet i samband med kreditgivning har beslutat om ändringar i konsumentkreditlagen som ger möjligheter att effektivare ingripa när det upptäcks brister vid kreditprövningar. Bland annat ska kunna ta ut en sanktionsavgift, som nämnts i debatten, av en näringsidkare som inte gör ordentliga kreditprövningar. Den granskning som har gjort av snabblåneföretagens kreditprövningar visar att det finns snabblåneföretag som brister i sina skyldigheter. Utvecklingen på kreditmarknaden har inneburit att olika typer av snabblån har gjorts mer tillgängliga för konsumenterna. som en ökad tillgänglighet kan vara positiv för vissa konsumenter innebär det en större risk för andra konsumenter som fattar förhastade och dåligt underbyggda beslut om att låna. Snabblånen har bidragit till skuldsättningsproblem för en del människor, och skuldsättningsproblemen i sig är en bekymmersam fråga. Vi riksdagsledamöter får ibland samtal från medborgare som drabbats; så har även jag fått. Man blir bestört över berättelser om hur enskilda skuldsatt sig till betydande belopp. Även anhöriga hör ibland av sig i sin förtvivlan. Överskuldsättning är en viktig fråga även för , och det finns all anledning att motverka en utveckling mot överskuldsättning och se till att undvika personliga tragedier. Sådana ska motverkas på alla tänkbara sätt. Även betalningstider tog upp, och jag vill framhålla, precis som hon, hur viktig frågan är och säga att regeringen verkligen agerat skyndsamt. Den promemoria som tog fram, Tvingande regler om betalningstider i näringslivet, föranleddes av det tillkännagivande som har nämnts i debatten. Utredningen om betalningstider i näringslivet visade i sin kartläggning att den genomsnittliga betalningstid som små och medelstora företag angav i sina fakturor var . Den vanligaste avtalade betalningstiden i var , alternativt en kalendermånad. undersökningar, bland annat företaget årliga mätningar av betalningstider i ett antal europeiska länder, ger stöd för antagandet att betalningstiderna i inte har förändrats nämnvärt . Utredningens undersökning visade dock att det inom vissa branscher förekom längre betalningstider. Särskilt utmärkande har detta varit i transportmedelsindustrin och i elektronik- och teleproduktionsindustrin samt i fordonskomponentgruppen. De lagändringar som beslutades, , syftade till att motverka sena betalningar och långa avtalade betalningsperioder i näringslivet. Ändringarna är främst avsedda att förbättra för mindre företag.