prot · H10954 · 2014-01-15 00:00:00 — Han tycker att det är en helt onödig reform för jobb och företagande i hela landet – en helt onödig reform för ungas arbete. Tänker sätta sig i en regering som fördubblar restaurangmomsen? 54 (MP) replik: Jag har svarat att politik inte är att fördubbla restaurangmomsen. Vi tror att det är en dålig reform att genomföra, för den ger dåliga planeringsförutsättningar för småföretagen. Jag har redan svarat på det. Det är intressant när du säger att det lyser i centerpartisters ögon för att man blir så väldigt glad när säljer sitt aktieinnehav i polska kolkraftverk. Ja, det var en dålig investering från början, och säljer man när den är ännu sämre. Det har gjorts ytterligare ganska dåliga affärer i det bolaget. Bolaget har varit under centerpartistisk styrning men ligger nu under det moderata ledningskansliet. Jag skulle nog vara ganska bekymrad när jag såg att gick vidare med sina planer och tog aktiva steg – det vill säga att man måste ha fått godkänt från ägaren – för att öppna fem nya brunkolsgruvor i östra . De ska ge kol till kolkraftverken – största utsläppare alla kategorier – för perioden –2050. Hur mycket utsläpp från kolet tål 2030–2050? Det är du som är ansvarig, . 55 (SD) replik: är utan tvekan det parti som är absoluta motpol, och det är jag både glad och stolt över. I vissa frågor är skillnaderna väldigt tydliga. Migrationspolitiken är ett sådant område, försvarspolitiken ett annat. I ett program från som gällde fram till kunde man utläsa: Vi vill ställa om försvaret från ett militärt försvar till ett ickevåldsförsvar, som både kan göra insatser mot ickemilitära hot, hantera konflikter och föra ickevåldskamp vid ett eventuellt angrepp. Det är dock en skrivning som har försvunnit i det senaste partiprogrammet. Är det så att har ändrat uppfattning? Det vore ytterst anmärkningsvärt om det fanns ett riksdagsparti som på fullaste allvar menade att vi ska möta en väpnad makt, en anfallande makt, med att sikta in oss på att föra dialoger. Man behöver inte titta på speciellt många väpnade konflikter, både historiskt sett och aktuella, för att inse hur verklighetsfrånvänd denna syn är. Det är därför högst relevant att ställa frågan till språkrör här om hon fortfarande menar att ett icke-våldsförsvar är det försvarspolitiska förslag som man anser ska vara ledstjärnan inom svensk försvarspolitik i en eventuell regering där ingår. 56 (MP) replik: Det är helt riktigt att och är svensk politiks motpoler. bygger politiken på rädsla medan vi bygger den på medmänsklighet. bygger upp murar och vill ha fler murar medan vill ha en öppnare värld. Ni bygger er politik på hat, och vi bygger den på kärlek. När det kommer till försvarspolitiken hänger vi med vår tid och ser att vi inte är kvar i . Vi ser, precis som Försvarsberedningen där alla partier då var överens, att det finns en breddad hotbild mot . De hot som står inför är inte samma som under . De hoten heter cyberattacker, ökad antibiotikaresistens, klimatförändringar och översvämningar, som jag pratade om. De heter konflikter i vår omvärld långt borta som inte har uppstått mellan två olika länder utan är interna konflikter där konfliktlösning från det internationella samfundet sker framför allt med fredliga och civila medel. Det är så mycket effektivare att gå in och medla i en konflikt innan den bryter ut och eskalerar till fullt krig. Jag antar att det är en hållning. Att satsa på den civila delen av försvarspolitiken har alltid klassats som flum i svensk politik. Men efter den breddade hotbilden, efter de underlag som visar att vi inte är kvar i , är det ju där som vi kan jobba mest effektivt, inte minst att minska hotbilden i vår omvärld. Vi har inte längre kvar i partiprogrammet – du hade ett citat där – att vi skulle gå till aktivt motangrepp med civila medel. Den skrivningen finns inte kvar. Det vi pratar om är en fredlig konfliktlösning, för att lösa konflikter i världen. Det som är det stora hotet mot är våldsamma konflikter någon annanstans. Det finns inget militärt hot mot . Det är den nuvarande Försvarsberedningen överens om. Det var den förra Försvarsberedningen överens om. Om du har en annan bild av det militära hotet mot territorium får du gärna förklara den här i kammaren. Jag tror att du har väldigt dåligt underlag för det. 57 (SD) replik: Jag noterar att inte svarar på den fråga jag ställde om icke-våldsförsvar, om man hade ändrat uppfattning när det gäller att göra motstånd med icke-våld mot en militärt anfallande makt. Vi får väl säga att i alla fall är konsekvent i sin retorik, med tanke på att man i sitt budgetförslag skär ned på Försvarsmakten med 10 miljarder . Då kan jag ställa frågan: Om vi skulle bli attackerade, hur skulle vi kunna försvara oss om man dels har åsikten att vi ska möta en väpnad makt med icke-våld, dels har skurit ned med 10 miljarder på vårt försvar, som det i stort sett inte är mycket kvar av ? Vi ser hur till exempel genomför Zapadövningen i vårt omedelbara närområde med 70 000 man. Ponera att 70 000 man skulle landstiga i ! Det kanske inte är aktuellt just , men ponera att så skulle ske! Skulle vi då stoppa detta anfall med verbala metoder, ? 58 (MP) replik: Jag svarade faktiskt på frågan. Jag sade att den där meningen inte längre står i vårt partiprogram. För de flesta demokratiska partier betyder det att man har ett annat partiprogram, som uttrycker och formulerar försvarspolitiken på ett annat sätt. Jag uttryckte vad vi formulerar. Vi formulerar oss om att vi vill jobba med konfliktlösning. Vi vill stärka de civila delarna av försvarsarbetet i – det handlar om Myndigheten för samhällsberedskap när det gäller till exempel klimatanpassning, hot om översvämningar och liknande. Inom budgetperioden flyttar vi 7 miljarder från försvaret. Det mesta flyttar vi inom ramen, det vill säga från den militära delen till den civila delen av försvarspolitiken, som ska möta den hotbild som Försvarsberedningen och andra är överens om. vill spekulera i hur många tusen. Det börjar låta som det där att 10 000 tyska bögar kanske skulle komma till om vi kom in i EU. Sådana spekulationer kan man göra, men vi låter dem stå för dig, . 59 (V) replik: Först ska jag säga att jag verkligen uppskattar ditt inledningsanförande, . Jag uppskattar ditt och djupa engagemang i klimatfrågan. Det behöver vi mer av i svensk politik. Men min fråga gäller krisen för den svenska järnvägen. Vi har en verklig förtroendekris för det mest miljövänliga transportmedlet, och jag har sett ditt engagemang i de frågorna. Vi har en situation där en farmor som ska åka och vara barnvakt åt sina barnbarn tar ett tidigare tåg eftersom hon inte litar på järnvägen och där pappersindustrins transporter läggs om till lastbilar i stället för att gå på järnvägen. Det är uppenbart att en stor del av svagheten finns hos och att inte riktigt klarar sin uppgift när det gäller underhållet. Det handlar om resurser, och det handlar om ledningen. Jag noterar att vi har samma syn på lämpligheten hos generaldirektören för . Men det handlar också om själva organisationen. Precis som på många andra områden har man infört en marknadsmodell med upphandlingar och en betydande byråkrati. Det här är särskilt negativt på järnvägens område, där det behövs helhetsansvar, yrkesstolthet och överblick hos människor som arbetar åt . som det här sker vill statliga Infranord säga upp 400 erfarna banarbetare som vi verkligen behöver, varenda en av dem, för att göra jobbet att få ordning på svensk järnväg. Det visar hur orimlig den här politiken är. Jag ser att vi är överens om mycket, men frågan är: Om vi får en ny majoritet i , är vi överens om att underhåll i allt väsentligt ska återgå i egen regi och inte upphandlas i det byråkratiska marknadssystemet? 60 (MP) replik: Tack, , för att du tar tillfället i akt att prata om den viktiga frågan om tågkaoset i ! Det handlar ju inte bara om oro över förseningar eller att vi har ett tågsystem som inte kan leverera den tjänst som de allra flesta ställer krav på att få. Allt fler vill åka, för man har upptäckt att det är mycket bekvämare att resa mellan svenska städer med tåg. Då kan man kanske jobba på vägen, och om man behöver äta kan man göra det. Man kan prata med dem bredvid utan att det stör åkandet, och man kommer oftast fram pigg och glad. ska man lägga ned populära nattåg runt om i . Jag vet att vi är flera som engagerar oss mot det och framför allt anser att nedrustningen av den svenska järnvägen inte är acceptabel. Vi borde i stället ha upprustat för länge sedan och också byggt mycket mer spårtrafik. När det gäller underhållsarbetet är det också en fråga om säkerhetsarbete, vilket de senaste olyckorna har visat på. Det var ju tur, måste man säga, att de två allvarliga urspårningar som vi har haft här i södra delen av på järnvägar som är oerhört trafikerade skedde med godståg och inte orsakade några personskador. Det kunde lika gärna ha varit fulla persontåg. En sådan kalkyl kan man inte ha som tågoperatör. Man kan inte ha det som – det är helt otidsenligt. Vi har därför agerat tillsammans i och fått en majoritet för att man ska tillsätta en järnvägsutredning som tittar på underhållssidan och att organisationen av detta ska vara i centrum. har varit tydligt redan från början: Det är mycket troligt att olika delar av det här måste tas tillbaka i egen regi för att säkerställa kvaliteten också när det gäller säkerheten. Exakt hur det ska se ut måste man göra en utredning av, men måste ha större kunskap internt och bättre kontroll. Man måste knyta ihop underhållet med säkerhetsarbetet – det är viktigt. 61 (V) replik: Jag tillåter mig att tolka det svaret som ett försiktigt ja. Ni ser positivt på att återta delar av underhållet, sannolikt i egen regi. Jag tycker att det är positivt – då kan vi få ordning på det här och ha en mindre byråkratisk organisation. Jag ska också säga att ett av de mest symboliska ögonblick jag varit med om här i riksdag var under min korta tid i trafikutskottet. Vi skulle ta ett beslut som innebar att den borgerliga majoriteten skulle skära ned på anslaget till underhållet av järnvägen. Men det kunde inte ske, för ledamöterna satt på försenade tåg. Så ser det ut i Alliansens . 62 (MP) replik: Jag uppfattade inte någon ytterligare fråga, utan vi är nog ganska överens om att det behövs både mer pengar till underhållet, inte mindre, och en bättre organisation. 63 Utbildningsminister (FP): är det skotten i . Det var den tändande gnistan som utlöste . stormakter tog ställning för olika parter i konflikten på , och var ett faktum. Det ledde till tysk revanschism som ledde till som i sin tur utlöste det . Tiotals miljoner människor dog, diktaturer upprättades i halva och förintelsens gaskamrar kom ur denna utveckling. upprepades skotten i . I grunden var det samma konflikt på mellan samma olika grupper. Det blev ett blodigt krig på , men det spred sig den gången inte till resten av . stannade konflikten på . Vad var egentligen skillnaden? Jo, skillnaden var att kunde stormakter samarbeta. Samarbetet var så integrerat att man kunde försöka dämpa konflikten i stället för att eskalera den. Huvudorsaken till denna integration är Europeiska unionen. Två partier i denna kammare, och , vill att ska lämna Europeiska unionen och att Europeiska unionen ska upplösas. Det kanske är logiskt för de partierna. EU är grundat av länder som har valt friheten, demokratin, öppenheten och marknadsekonomin som samhällsmodell, länder som har valt liberalismen som samhällssystem. Liberalismen är det som extremvänstern och extremhögern avskyr allra mest. Där är de helt överens, för extremvänsterns och extremhögerns grogrund är kamp och konflikt mellan klasser eller raser. Samarbete är de emot; där har de ingenting att tillföra. Många debattörer utöver dem som vill lämna EU, både i och i vårt eget land, verkar nu vilja tävla om att låta så Europakritiska som möjligt. liberalerna kommer inte att delta i den tävlingen. Vi kommer att gå till val om synen på i hela , också i . Det kanske är otaktiskt av oss att försvara Europasamarbetet. Vi kanske förlorar röster på det. Men vi ska säga som det är: Vi liberaler tror på europeiskt samarbete. (Applåder) Fru talman! Jag känner sorgsenhet efter PISA-undersökningen. Det gör vi alla, tror jag, för skull. Men jag känner också en mycket stor beslutsamhet. ska inte bara vända utvecklingen. Vi ska tillbaka till tio i topp i världen. Nedgången har pågått . Jag minns när vi i varnade för att resultaten i svensk skola var på väg kraftigt utför. Då sade de rödgröna, i synnerhet Socialdemokraterna, att vi svartmålade. Utförsbacken var tydlig under den rödgröna regeringen, men ni gjorde ingenting. Ni stoppade huvudet i sanden; ni ville ha en betygsfri skola där eleverna skulle bestämma. Och där är flera av er fortfarande. Det går att vända en sådan här utveckling. Svensk skolpolitik genomgår nu ett omfattande systemskifte – det största i och det största som vårt skolväsen har gått igenom över huvud taget. Ny läroplan, nya kursplaner, nytt system för nationella prov, nytt betygssystem, tidigare betyg, ny lärarutbildning, lärarlegitimation, ny skollag, ny gymnasieskola, lärlingssystem och mer därtill. Inga av dessa reformer hade genomförts när eleverna i årskurs 9 skrev de PISA-prov som vi nu diskuterar. PISA-undersökningar är inte en utvärdering av alliansregeringens utbildningspolitik. PISA-resultatet är spiken i kistan för den gamla utbildningspolitik som nu överger. Men vi kommer att behöva göra mer. Jag kommer inte att gå till val på reformstopp i utbildningspolitiken. Vi kommer att behöva en tioårig grundskola där sexåringarna börjar lågstadiet. Elever som inte har nått gymnasiebehörighet när de går ur ska få förlängd skolplikt med ytterligare ett elfte år. Vi behöver fortsätta att förbättra läraryrkets attraktionskraft. Enligt uppfattning måste vi också flytta ned betygen till. De nationella proven borde rättas centralt, vi behöver fler speciallärare, och skolan borde återförstatligas. Vi behöver fokusera mer på ordning och studiedisciplin i den svenska skolan. Under Alliansens tid har resurserna till skolväsendet ökat kraftigt. Lärartätheten i fråga om utbildade lärare är högre i svensk skola än vad den var 2006. Personaltätheten i fråga om skolsköterskor, kuratorer och psykologer är högre än den var 2006. satsar ungefär 220 miljarder på skolväsendet. Vi ligger klart över genomsnittet i när man räknar per elev. Ändå är resultaten klart under genomsnittet i . Om det fanns ett rakt samband mellan resurser och resultat skulle vårt resultat vara mycket bättre. De rödgröna partierna gör nu ett stort nummer av att de vill satsa mer pengar på skolan och påstår att vi inte vill det. Satsningarna på skolan har ökat kraftigt i regeringen. Men hur mycket vill de egentligen satsa? som har ett högt tonläge vill, givet att vi satsar 220 miljarder på skolan, öka skolans budget med . Socialdemokraterna och Miljpartiet tar i lite mer. De ska öka skolans budget med och säger att det är detta som gör den stora skillnaden. Allvarligt talat har jag ingenting emot mer resurser. Vi har tillfört mycket, och jag anser att vi kommer att behöva tillföra ännu mer för vissa utpekade ändamål. Men försök inte inbilla någon att en ökning av skolans budget med skulle utgöra den stora skillnaden och att det skulle lyfta från 38:e plats till tio i topp i . För att man ska förstå detta kan man göra en jämförelse. Alla de tio länder som kommer högst i PISA-undersökningen har mindre resurser till skolan än vad har. Allihop har lägre personaltäthet, och allihop har större klasser än . Jag tycker att vi ska försöka minska klasserna. Vi ska fortsätta att öka personaltätheten. Men tro inte att det är enbart detta som gör att man förbättrar resultaten. Det som man däremot har i de länder som har höga resultat är en hög studiedisciplin, betyg tidigt och skickliga lärare som kan tjäna bra, och man drar på detta sätt till sig de duktigaste akademikerna till skolan. Just därför satsar vi nu på lärarna. Mer än någonsin som skolan har varit går staten nu in och satsar på lärarna. Det handlar om bättre lärarutbildning, mer befogenheter, fler karriärsteg och högre löner. ser vi att detta börjar ge resultat. Detta är det positiva resultat som vi nu ser. Söktrycket inom svensk lärarutbildning när det gäller behöriga sökande har ökat . Söktrycket i fråga om läraryrket ökar igen. En ökning när det gäller läraryrket är den största ökningen som någon av de olika stora yrkesutbildningarna på universiteten har just . Det är fantastiskt glädjande, och det beror på de målmedvetna reformer som vi nu gör. Detta är naturligtvis positivt på lång sikt. Det är viktigare än allting annat på lite för skolan att vi återigen kan rekrytera motiverade, skickliga, duktiga och engagerade lärare. Men att återupprätta en kunskapsskola handlar om mer än resurser. Kunskapsskolan innebär ett systemskifte, och det är detta skifte som vår politik handlar om. Väljarna har rätt att få veta alternativen. Ni vill satsa mer. Vi kommer säkert också att föreslå ökade ekonomiska satsningar. Men det räcker inte, som svar på frågan. Ni har röstat nej till den nya lärarutbildningen med högre kunskapskrav. Ni har röstat nej – också Socialdemokraterna, även om det inte låter så – till att införa betyg från årskurs 6. Ni har röstat nej till att införa nationella prov i årskurs 3. Ni har röstat nej till den nya skollagen. Ni har röstat nej till den nya gymnasieskolan. Vad som hade hänt om ni själva hade suttit kvar är höljt i dunkel. Sannolikt hade ingenting hänt. Utförskanan hade fortsatt, och ingenting hade gjorts för att hejda detta. Ni har sagt nej, nej och nej. Vad skulle hända om ni kommer i regeringsställning? Kanske är det som med jobbskatteavdraget att ni skäller och fräser ända tills det är infört. Men sedan är ni för allting. Det är det som kallas för konservatism, . Man är för det som redan finns, men man överlåter åt andra att skapa det nya. Valet handlar om huruvida den svenska kunskapsskolan ska återupprättas eller inte. För oss i Alliansen är valet givet: Kunskapsskolan ska tillbaka. ska tillbaka till toppen. Vi ska vända resultatutvecklingen i den svenska skolan. 64 (S) replik: Jag ska börja lite skämtsamt. Man kan säga att i alla fall har gett ansvarslösheten ett ansikte i svensk politik. Det finns ingenting som han är ansvarig för när det gäller skolpolitiken. Allting beror på läroplaner, tidigare borgerliga regeringar som har haft fel och socialdemokratiska regeringar. Men faktum är att han är den skolminister i modern historia som har suttit längst tid vid makten. Något eget litet ansvar kanske man har om det i rad har varit fallande resultat. Hans stora poäng här är att det behövs någonting mer än resurser. Resurserna är alltså inte så viktiga för svensk skola. Det är intressant att skolministern ändå väljer den vinkeln i detta läge eftersom det lite grann kan förklara varför budgeten ser ut som den gör. Det är 20 gånger mer resurser till skattesänkningar än till skolan. Det är en prioritering som regeringen har gjort. Då förstår jag den. Men det haltar lite grann. Ska man göra sådant som forskningen visar ger bra resultat på lång sikt, till exempel mindre klasser för små barn, då kostar det pengar. Om man, som statsministern talade om förut, ska ge mer undervisningstid till eleverna, till exempel genom sommarskola som vi socialdemokrater har föreslagit och som ni vill utreda under framöver, kostar det pengar. Vill man ha 1 000 ytterligare specialpedagoger i skolan för att hjälpa de elever som har problem kostar det pengar. Det kostar pengar att göra sådant som har betydelse i klassrummet och som underlättar för lärarna att göra sitt jobb. Dessa reformer skjuter ni på en oviss framtid i stället för att göra dem här och . Det är en mycket tydlig skillnad. Att då raljera över att 5 miljarder i satsningar på skolan inte spelar någon roll tror jag att man ska akta sig för efter den PISA-undersökning som har skett. Jag vill ställa en fråga om något som förvånar mig lite grann. Efter PISA-undersökningen tog man bort taket för förskolegruppernas storlek. Vi vet att förskolan spelar stor roll. Hur ser skolministern på att man efter PISA-undersökningen väljer att ta bort taket för barngruppernas storlek i förskolan? 65 Utbildningsminister (FP) replik: har ni gång på gång sagt att jag har suttit än alla andra skolministrar. Det är sant efter nästa val, dock inte . Jag tycker att ni förminskar insats. Han var minister och . Däremot är det sant att alla socialdemokratiska skolministrar i mer modern tid har avsatts oavbrutet. Det är därför som jag har suttit . (Applåder) Staten satsar 7 miljarder mer på skolväsendet än vad staten gjorde 2006. Då ska man komma ihåg att huvuddelen av finansieringen är . Den totala kostnaden för skolväsendet har ökat från under 200 till långt över 200 miljarder. Men staten satsar 7 miljarder mer på skolan . Vi har infört lärarfortbildning, som avskaffades på den socialdemokratiska tiden, lärarlyft och olika organiserade insatser. Vi höjer lärarlönerna, och de höjs nu i en takt som inte har skett sedan skolan kommunaliserades. Skälet till det är att vi vill ha fler sökande, och det fungerar, . Kan du inte säga att du är glad över att söktrycket när det gäller lärarutbildningen ökar? Det är fantastiskt. Ökningen är , och den beror på de reformer som vi nu genomför. Flera av dessa reformer har ni röstat nej till. Men kan du inte säga att resultatet är bra, även om du kanske måste säga att det fanns invändningar? Det är bra att det går upp. Kan du inte vara glad över det? Vi har ökat resurserna. Jag är helt övertygad om att vi kommer att lägga fram förslag som kommer att fortsätta att öka resurserna. Problemet med er är att det är det enda svaret. Men det kan inte vara så att i ökade resurser skulle kunna ta från 38:e plats i PISA-undersökningen till tio i topp när alla som redan ligger där har mindre resurser än . Det är inte trovärdigt. Det är helt innehållslöst. De frågor du bör besvara, , är alltså: Hur ser egentligen den rödgröna skolpolitiken ut – mer än dessa ? Vad är det ni vill ändra? Kommer allt det ni har röstat emot att få vara kvar? Hur ska du övertyga Romson och om att betygen ska få vara kvar? Vad är ert skolpolitiska alternativ? 66 (S) replik: Hade det varit så att svensk skolas resultat avgjordes av skolministerns retoriska förmåga hade svensk skola inte haft några problem alls. Problemet är att det finns en verklighet där ute som man har att hantera, och det är det som kanske saknas lite grann: en viss ödmjukhet från skolministern. Det kanske saknas ett ledarskap som inte bara handlar om att skapa bråk utan även om att skapa enighet. Jag var väldigt tydlig i mitt anförande om att lärarna är det absolut viktigaste när vi ska vända skolresultaten. Vi har inte röstat emot några lärarreformer . Nej, det har vi inte gjort – vi har haft några synpunkter på hur man kan vrida dem och göra dem bättre. Jag noterar att du även på det området har anpassat dig till flera av de synpunkter vi hade på hur man skulle kunna göra det annorlunda. Jag tycker att en svensk skolminister med dessa PISA-resultat skulle ta fasta på att försöka samla folk. Det var därför vi föreslog en skolkommission – som du sade nej, nej, nej till. Det är jättebra att det blir en skolkommission med forskare. Då kanske vi kan enas om satsningar, men då måste man också våga prioritera skolan ekonomiskt. Det kommer man inte undan om man ska vända resultaten. 67 Utbildningsminister (FP) replik: Jag tror att den nya lärarutbildningen är en väldigt viktig orsak till att söktrycket nu går upp. Den röstade ni nej till. Ni ville ha kvar den gamla flummiga med ett sjunkande söktryck. Det är en av de glädjande sakerna , att ungdomars intresse för att söka sig till läraryrket återigen ökar. Oavsett detta är det mitt ansvar. Du frågar vems ansvar det är och säger att jag skyller ifrån mig. Det gör jag inte alls. Det är mitt ansvar. Jag kan inte ta ansvar för de reformer som gjordes ; det är inte mitt ansvar.