prot · H10959 · 2014-01-23 00:00:00 — Jag uppfattar att vi är eniga om att behovet finns, och vi kommer att lägga fram gemensamma förslag. Det kommunala mottagandet av unga asylsökande 48 (SD): Jag riktar min fråga till integrationsminister . försämrades kommunernas självbestämmande på grund av en överenskommelse mellan regeringen och . Det krävs inte längre att en kommun är en avtalad anvisningskommun för att ska kunna placera unga asylsökande där i enlighet med propositionen om kommunalt mottagande av ensamkommande barn. Den huvudsakliga motiveringen var att det rådde brist på varaktiga bostäder i redan ansträngda anvisningskommuner. har det kommit en ny överenskommelse om att ändra förutsättningen för uppehållstillstånd från synnerligen till särskilt ömmande omständigheter samt inkludera de ungas familjer, vilket sannolikt kommer att öka antalet uppehållstillstånd ytterligare. Är det inte ur integrationspolitisk synvinkel ansvarslöst av regeringen att med den nya överenskommelsen pressa kommunerna och en redan överansträngd asyl- och migrationspolitik ytterligare? 49 Statsrådet (FP): Tack, , för frågan! Nej, ur integrationssynpunkt är det viktigt att fler kommuner tar ett större ansvar för ett mottagande. Det finns en grundläggande fråga om flyktinginvandring där vi alltid skiljer oss åt. Jag tycker att människor som flyr mördandet i ska få en i . Det tycker inte . Om man tycker som jag att vi ska ha en öppenhet handlar det också om att fler kommuner behöver ta ett ansvar. blandar ihop olika saker. Där det finns en möjlighet att ytterst använda tvång gäller ensamkommande barn. Där är verkligheten sådan att ett antal kommuner har fått ta ett alltför stort ansvar, och det är rimligt att fler kommuner är med och delar på den bördan. Utgångspunkten i normalfallet, vilket också är det bästa ur integrationssynpunkt, är att det sker ett samtal med en kommun om att se till att få en bra start för en 14-, 15- eller 16-åring som har flytt på egen hand till . Sedan blandar in den förändring vi nu är överens om när det gäller barn och barns asylskäl. Regeringens och samlade bedömning är att vi behöver ett tydligare barnperspektiv i flyktingpolitiken, och det kommer att leda till att fler som inte har fått skydd får stanna. 50 (SD): Tack, statsrådet, för svaret! Jag var inne på frågan om ansvar. är integrationsminister, och hans ansvarsområde är integration. Integration är inte möjlig om antalet utlänningar som kommer hit är ohanterligt stort. Enligt kommer av flyktingarna till landvägen. Utöver det kommer också en stor andel via flyg från andra EU-länder. Trots det avgjordes av asylärendena i enlighet med Dublinförordningen. Regeringen påstod tidigare att kommunerna inte kunde hantera dåvarande flyktingtillströmning. Den bästa lösningen kan då inte vara att i ännu högre grad belasta dessa kommuner när det finns andra EU-länder som tar emot färre flyktingar och som i enlighet med Dublinförordningen också ska hantera deras asylprocesser eftersom man ska söka asyl i första asylland. Varför efterlever inte Dublinförordningen? 51 Statsrådet (FP): Det blir alltid lite märkligt när i grunden låtsas som att man vill ha integration. Ni lever egentligen på den grundläggande idén att ni inte vill att människor ska komma hit. Är det omöjligt att se till att människor kan få en ny start i ? Svaret på den frågan är tydligt nej. Det största flyktingmottagandet har haft var under . Då sade människor med värderingar att detta aldrig kommer att gå: kan inte ge dem som flyr undan den etniska rensningen på en i vårt land, utan någon annan borde hjälpa till. Men tog ett stort ansvar. kan vi titta på hur det gick med Balkaninvandringen. Det gick ganska bra. Av dem som var barn när de kom till och fick en är det fler som läser på svenska universitet än barn födda i . Sysselsättningsgraden bland dem som var när de kom till är på ungefär samma nivå som för människor födda i . Jag förnekar inte att det finns integrationsutmaningar, men lösningen på dem blir aldrig att ställa grupp mot grupp. Lösningen på utmaningarna för denna regering blir aldrig att stänga gränser. Vi ska fortsätta att vara stolta över öppenheten. Den har fungerat historiskt. Lösningen är inte att stänga gränserna, utan lösningen är fokus på jobb och kunskap i svenska språket. Kravet på långsiktighet för de fristående skolorna 52 (S): kom Socialdemokraterna, och de fyra borgerliga partierna överens i den så kallade om ett nytt regelverk för de fristående skolorna. Syftet var att få ordning och reda i vårt skolsystem. Vi har i mångt och mycket tappat kontrollen över det, och det drabbar framför allt eleverna och deras föräldrar. En viktig del av uppgörelsen var att vi kom överens om att vi skulle ställa krav på långsiktighet för att få driva skola. Bakgrunden är att det har funnits, och finns fortfarande, företag med snäv horisont för sina investeringar. Det i sin tur riskerar att drabba kvaliteten i skolan. Vi var överens om att det skulle ställas krav. Vi var också överens om att det skulle finnas tilläggsdirektiv med en definition av långsiktighet. kom regeringen med ett förslag som innebär att det ska utredas om det över huvud taget ska ställas krav på långsiktighet. Mina frågor riktar sig till . Är vi även i fortsättningen överens om att ställa krav? Varför är utredningsdirektivet så luddigt skrivet? 53 Statsrådet (M): Tack, , för frågan! Den är viktig. Härmed får jag möjlighet att försöka förklara. Regeringen står med bestämdhet bakom . Vi hävdar bestämt att tilläggsdirektivet som läggs fram till inte är i strid med uppdrag – tvärtom. Jag kan läsa upp en mening som jag tycker är väsentlig i det nu fattade beslutet om tilläggsdirektiv: En utgångspunkt bör vara att bolag som utför offentligt finansierade välfärdstjänster bör ha en långsiktig inriktning på sin verksamhet och inte huvudsakligen vara inriktade på kortsiktig lönsamhet eller inriktade på att sälja inom . Regeringen säger också att vissa företag i sin affärspolicy har med att de ska sälja . De företagen är förmodligen inte lämpliga att bedriva verksamhet. Detta ska utredaren på ett rättsligt sätt utreda. Här handlar det om att göra en rättssäker prövning – ett rättssäkert system. Jag vill med bestämdhet hävda att det vi nu gör är helt förenligt med uppdrag, som jag är glad att vi är överens om. 54 (S): Tack, statsrådet, för svaret – men jag är inte nöjd! Det är rätt och rimligt att alltid se över om det är rättsligt möjligt att göra så. Men i direktiven står det också att utredaren ska bedöma om det är lämpligt att ställa sådana krav. Jag menar att det är att frångå överenskommelsen. Där var vi överens om att det skulle ställas sådana krav därför att det finns ett problem med den affärsmodell som en del riskkapitalbolag har med en snäv investeringshorisont, som i sin tur riskerar att drabba kvaliteten på utbildningen. Jag vill ha ett klart och tydligt besked på min fråga från statsrådet. För att en överenskommelse ska vara en överenskommelse måste man vara överens som parter. Är vi även i fortsättningen överens om att det ska ställas krav på långsiktighet och att det som utreds handlar om definitionen av densamma, eller är vi det inte? Svaret är naturligtvis avgörande för fortsättningen. 55 Statsrådet (M): Vi är överens. Det är det korta svaret. Det längre svaret är att utredningen ska se på om detta rättsligt är möjligt och lämpligt enligt aktiebolagslagen. är det definierat så att det finns en portalparagraf om att aktiviteten i ett aktiebolag ska handla om vinst för ägarna. Det ska rättsligt redas ut om man i dagens aktiebolagslag kan forma in andra krav, andra definitioner, som gör att de här bolagen passar i välfärdssektorn. Detta kommer att ta tid. I samråd med utredaren har vi kommit fram till att, för att få ett ordentligt rättssäkert utlåtande, krävs den tid som är avsatt för utredningen. Jag är helt överens med dig, , om den definition som du gav, och den återspeglas enligt min uppfattning i tilläggsdirektiven till . Kvaliteten på undervisningen i svenska för invandrare 56 (FP): Etableringen av utrikes födda på arbetsmarknaden har nämnts som en stor och viktig utmaning. Även om vi ser positiva tecken är det fortsatt alldeles för många med invandrarbakgrund som inte etablerar sig på svensk arbetsmarknad. Integrationsministern har nämnt i debatten att det viktigaste för alliansregeringen är utbildning och jobb. Efter den etableringsreform som infördes och Skolinspektionens granskning av svenska för invandrare finns det väldigt mycket att önska. Bland annat kritiseras kvaliteten, inte minst att det är för dålig individanpassning. Eftersom det här har stark påverkan på integrationsprocessen är min fråga till statsrådet vad han tänker vidta för åtgärder. 57 Statsrådet (FP): Vi har gjort ett antal insatser för att förstärka kvaliteten i svenska för invandrare. har det också gett resultat. Det är betydligt fler som läser svenska för invandrare , och det är betydligt fler som går ut med godkända betyg än för . På ren svenska: Fler av dem som kommer till lär sig svenska, och det är bra. Frågeställaren har helt rätt i att vi fortfarande har ganska kraftiga utmaningar kvar. Vi har variation över landet. På sina håll är vi väldigt duktiga på att se till att vi anpassar undervisningen efter den utbildningsnivå en person har med sig. På andra håll har vi fortfarande problem med att vi har för lite av individualisering. Regeringen har på sitt bord betänkandet från den så kallade , som är lite bredare och där man ser på svenska för invandrare brett. Det finns fler förslag där som vi jobbar vidare med, bland annat förslaget om att lyfta in svenska för invandrare som en del av den kommunala vuxenutbildningen för att göra det lättare för den som vill läsa vidare på att gå från svenska för invandrare till svenska som andraspråk och sedan till universitetsutbildning som komplettering. 58 (FP): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Att kunna välja svenskundervisning är jätteviktigt, och det är viktigt att det ska anpassas till olika yrken. Då har Arbetsförmedlingen en viktig roll redan i etableringsprocessen. Även här finns det synpunkter. Samverkan mellan kommunernas sfi-enheter och Arbetsförmedlingen kan bli bättre, och enskilda ska kunna skrivas in mycket snabbare i sfi. Det fungerar inte . Jag vill naturligtvis veta vad statsrådet som ansvarig för etableringsreformen tycker kring den här problematiken. 59 Statsrådet (FP): En sak som vi vet fungerar bra är att koppla svenskundervisning till det yrke man har i , som svenska för busschaufförer, svenska med yrkesinriktning, praktik tillsammans med svenskundervisning. Vi ser en kraftigt ökad motivation hos dem som har kommit, och vi ser en kraftig förbättring när det gäller att få jobb. Man lär sig svenska snabbare. Den utredning som jag nämnde lägger fram förslag även i denna del. Kan vi föra det här samman så att det blir enklare att läsa yrkessvenska runt om i ? Det är en av de frågor som vi kommer att arbeta vidare med. Vi har en utveckling på sfi som går åt rätt håll, men vi har mycket kvar att göra. Det är bedrövligt, vilket jag ser när jag besöker kommunerna, när olika aktörer drar åt olika håll och inte ser till att man använder den i på rätt sätt för att snabbare komma i jobb och lära sig svenska språket. Där har vi också mycket kvar att göra när det gäller samverkan. Fokus på jobb och fokus på svenska språket är kärnan, men vi ska återkomma med fler förslag framöver. 60 (S): Det gör ont i mig att se fattiga människor från andra länder sitta ute i kylan, ofta , med en liten pappmugg som de hoppas att vi som går förbi lägger en slant i därför att de inte kan försörja sig i sitt eget hemland. Tiggeri, som vi kallar det för, är inget någon gör med stolthet, utan man tvingas in i denna situation av fattigdom och utsatthet. Många vill hjälpa, men det är svårt för kommunerna att göra insatser för dessa utsatta människor utifrån dagens regler. Kommunerna klarar inte av att ta ansvar själva, utan det behövs nationella riktlinjer och hjälp. Min fråga går till statsrådet : Vad avser regeringen att göra eller gör för att kommunerna ska få hjälp att klara denna svåra situation? 61 Statsrådet (FP): Det är en angelägen fråga. Det berör oss alla när vi möter människor som väljer att tigga på en gata i . Bakgrunden är ungefär den som frågeställaren berättar om. Man har kommit från en situation med ofta diskriminering, mycket stort utanförskap och väldigt lite av framtidstro i ett av de länder som är medlem i den europeiska unionen. Det förs fram olika förslag i debatten. En del säger: Vi måste stänga våra gränser. Det är inte svaret. Den fria rörligheten ska gälla alla européer oavsett etnisk bakgrund. En del andra säger: Vi ska förbjuda tiggeri; då löser vi det hela. Det är inte heller svaret. Om vi skapar ett samhälle där man säger nej till att visa solidaritet gentemot varandra är vi på en mycket farlig väg, och vi lägger dessutom skulden på den som tigger. Den fråga som vi måste jobba med är att se till att situationen blir drägligare i de länder som dessa människor kommer ifrån, framför allt . Men även och har stora romska minoriteter som lever under miserabla förhållanden. Jag kommer att återkomma till vad vi gör på EU-nivå. 62 (S): EU och dess medlemsländer måste självklart ta sitt ansvar, men har också möjlighet att hjälpa till. Många av dessa människor som vi ser vittnar om att det, trots att de tvingas att sova och bo i provisoriska tält eller utomhus, är bättre än hur de har det i sitt hemland. Det är något som är svårt att förstå för väldigt många av oss, speciellt för oss här inne. Att bekämpa fattigdom är en sak och en lösning, men det tar tid. Att förbjuda tiggeri, som en del vill, är inte någon lösning på problemet – det håller jag med om. Det handlar människor som ofta är utsatta för diskriminering i sitt eget hemland. Det handlar om människor som är väldigt fattiga. Jag fick inte riktigt något svar från statsrådet. Vad avser regeringen att göra eller gör? Det här är angeläget, för det handlar om människor. 63 Statsrådet (FP): Vi trycker på framför allt på EU-nivå för att länder ska ha ansvar för de medborgare de har i sitt land. Vi är några i denna kammare som vet hur situationen ser ut till exempel för romer i flera av EU:s medlemsländer. Den är ofta vedervärdig. Vi har ett politiskt klimat i där politiska ledare hetsar mot romer. Det har jag tagit upp på EU-nivå. Jag kommer att träffa den rumänska ambassadören . Vi kommer att fortsätta diskussionen om hur vi kan sätta ytterligare tryck på de berörda länderna. Det finns pengar i bakgrunden. EU-systemet erbjuder pengar för att bryta fattigdomen, men det provocerande är att till exempel inte ens söker dessa pengar som man kan få från EU-systemet för att göra något åt problemet. Den svåra fråga som ställs är om regeringen borde göra mer för den här gruppen. Det finns inga sådana planer , av det enkla skälet att idén med den fria rörligheten är att man ska kunna röra sig mellan länder, söka jobb och studera. Det här är en grupp som egentligen inte är en del av det svenska välfärdssystemet. Några sådana planer finns alltså inte . De afghanska tolkarna i den svenska försvarsmakten 64 (S): Jag riktar mig till försvarsminister . Det handlar i grunden om ödet för de afghanska tolkar som tjänstgjort för den svenska försvarsmakten. Ödet för dem är fortfarande oklart. Vi kunde i läsa vad fyra svenska Afghanistanveteraner tycker i frågan. De menar att den lösning som regeringen presenterat inte duger. De anser vidare att regeringen genom migrationsminister klargjort att den inte förstår varför har ett särskilt ansvar gentemot dessa individer. Därför undrar jag: Hur många tolkar är det som har fått komma till ? Var finns transparensen i processen? Kanske framför allt den principiella frågan: Finns det garantier för att denna lösning kommer att fungera även för framtida insatser? 65 Försvarsminister (M): Tack, , för frågan. Att det har funnits och finns afghaner som är villiga att tjänstgöra som tolkar till stöd för den svenska insatsen i – både när det gäller den militära delen och självklart också den civila delen – har varit avgörande för att man ska kunna lösa sina uppgifter. Det är vi alla överens om. Försvarsmaktens behov av tolkar kommer att minska – och har minskat – i och med att vi är överens om att vi ska dra ned på vår insats i . Det är också det som görs inom ramen för ISAF. Då har den här frågan kommit upp. Det är ett antal tolkar som har känt sig hotade och oroliga . Här har Försvarsmakten tillsammans med genomfört ett arbete för att se hur situationen kan lösas. Det är inte enkelt. Det finns en migrationslagstiftning, och vi har naturligtvis ett ansvar. Jag återkommer till det i mitt nästa inlägg. 66 (S): Jag kan inte påstå att jag är fullt till freds med de besked som har lämnats, men jag hoppas på ytterliga svar i försvarsministerns nästa inlägg. Det här handlar ytterst om liv eller död för de människor som riskerat både sina egna och sina familjers liv för att den svenska försvarsmakten ska kunna klara sin insats i . Framför allt är detta en än mer principiell frågeställning. När den svenska försvarsmakten deltar i operationer utomlands krävs oftast medverkan antingen av tolkar eller av annan lokalanställd personal för att vi ska klara uppgiften. Då frågar man sig: Är det rimligt att outsourca den här typen av arbetsuppgifter till bemanningsföretag för att slippa undan ansvaret för den personal som behövs? Vi har i tidigare motioner begärt att regeringen ska återkomma med förslag till de lagändringar som krävs för att garantera ett effektivt skydd för den lokalanställda personalen. Är regeringen beredd att medverka till den förändringen? 67 Försvarsminister (M): Försvarsmakten har på ett väldigt tydligt sätt visat hur man noggrant sett till individ för individ som har känt oro över sin framtid. Man har också tagit ansvar för att anvisa individerna ett annat jobb och ge dem möjlighet till karriärväxling när tjänstgöringen som tolk inte längre behövs, eftersom vi drar ned på antalet och omfattningen av insatsen i . Här finns en rad åtgärder som Försvarsmakten som arbetsgivare under en kortare eller längre tagit på sig att vidta. Det handlar om karriärväxlingsprogram och om att få stöd att för att flytta inom landet, eftersom man är känd på den plats där man verkar. Sedan har det bedrivits ett bra samarbete mellan myndigheten och för att se vad det finns för möjligheter – om de övriga åtgärderna inte räcker – inom ramen för vidarebosättningsprogrammet att komma till och få skydd. 68 (C): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Regeringen kom nu med ett förslag om direktiv till en utredning för att åstadkomma långsiktighet i välfärden. Vi från tycker att det var klokt att man inte pekade ut särskilda ägarformer, eftersom långsiktighet ju är lika viktigt oavsett om det handlar om en friskola eller en skola. Det är lika viktigt oavsett om äldreboende drivs av ett privat företag eller av en frikyrka. Som jag ser det har de riktigt stora problemen med kortsiktighet orsakats av agerandet hos kommuner och landsting. Socialdemokratiskt styrda bestämde att med kort varsel stänga alla byskolor i kommunen. Socialdemokraterna i kommun är beredda att med kort varsel stänga högstadiet i som är en välfungerande skola. Min fråga till statsrådet är: Kommer utredningen att lägga fram förslag som innebär att det ska krävas långsiktighet också när det gäller kommuners och landstings agerande? 69 Statsrådet (M): Alliansens syn på frågan om privata inslag i välfärden är att de är välkomna. De kompletterar de offentliga insatserna på ett bra sätt och gör det möjligt för konsumenterna att välja. De gör det också möjligt för anställda i olika sektorer att få fler arbetsgivare att välja mellan. Det är väldigt viktigt. Det leder också till ett driv som ökar produktiviteten, vårdformer, pedagogik och så vidare. Därför är det bra att man kan göra många olika val inom välfärdssektorn. Det är också bra med olika ägarformer. Däremot är det en viktig poäng att det ska finnas en långsiktighet. Som säger finns det exempel från både den offentliga och den privata sidan där det har saknats långsiktighet. I tilläggsdirektiven till är vi väldigt tydliga med att det ska finnas en långsiktighet. Vi skriver också att exempelvis företag som har sin policy att sälja bolaget förmodligen inte är lämpliga som ägare till bolag inom den här sektorn. Men det gäller naturligtvis även offentligt ägda bolag. 70 (C): Jag får tacka för svaret. Vi har hört socialdemokrater här prisa långsiktighet och långsiktiga spelregler. Föräldrarna och barnen i kommun vill nog inte ha någonting hellre än långsiktighet för byskolorna. Samma sak gäller i , där föräldrarna och eleverna vill ha långsiktiga besked om högstadiet där. Min fråga till statsrådet är: Kommer det i den här utredningen att ställas samma krav på kommuner när det gäller långsiktighet för exempelvis kommunala skolor? Det är orimligt när ett friskoleföretag snabbt lägger ned en skola. På samma sätt är det fullständigt orimligt när kommunerna beter sig på det här viset och ställer föräldrar och elever inför fullbordat faktum och med väldigt kort varsel stänger en skola eller – som i – ett kommunalt högstadium. 71 Statsrådet (M): Det är inte utredningen som ställer krav på aktörerna, utan det är snarare den lagstiftning och proposition som ligger till grund för behandling här i kammaren. Utredningen ska komma fram till ett resultat som överlämnas till regeringen . Därefter sker det beredning på . Sedan läggs det fram en proposition för . Jag övertygad om att i det arbetet kommer långsiktigheten att poängteras, såväl för privata som för offentliga aktörer. Allt annat tycker jag vore helt vansinnigt. 72 (S): Min fråga går till landsbygdsministern. Bredband är ju en väldigt viktig förutsättning för att man ska kunna bo och verka på landsbygden. I områden där marknaden inte vill göra eller inte har gjort nödvändiga investeringar har det anvisats medel till små, ideella fiberföreningar. Jag tycker att man borde fundera över om det verkligen är ett rimligt sätt att ta ansvar för att det ska bli ett robust, sammanhängande och kvalitetssäkrat fibernät. Det här har skapat ett stort engagemang inte minst i , där jag kommer ifrån. Under resans gång har det varit en del turer med stoppade bidrag och förändrade regler som har gjort det lite svårt. En farhåga som finns är att om man väljer att genomföra mindre projekt blir det krångligt och svårt att klara av större projekt, då man förväntas ha kompetens i princip som en myndighet när det gäller till exempel . Den fråga som jag vill ställa är: Ser landsbygdsministern någon fara i att detta kan leda till mindre nät som inte är robusta, väl sammanhängande och kvalitetssäkrade? Är det här ett rimligt sätt att ta ansvar för att hela landet ska utvecklas? 73 Landsbygdsminister (C): Bredband är en viktig förutsättning för utveckling i alla delar av vårt land. Min och vår strävan är att det ska bli en utbyggnad som är så kostnadseffektiv som det bara är möjligt. är det lokala organisationer, föreningar och liknande engagerar sig. Då får man mest utbyggnad för de pengar som finns tillgängliga. Därtill är det min absoluta uppfattning att man på myndighetssidan måste vara så effektiv som möjligt för att få ned handläggningstiden så att pengarna kommer till dem som de facto utför utbyggnaden. För övrigt kan jag nämna för kammaren att jag precis har svarat på en skriftlig fråga som ledamoten har ställt i den här frågan. 74 (S): Jag konstaterar att landsbygdsministern tycker att det är på sin plats att när det inte finns något marknadsintresse ska små ideella föreningar ta ett mycket stort ansvar för att skapa infrastruktur. Enligt mitt sätt att se på frågan är infrastruktur väldigt viktig för hela landet. Det handlar om de matproducenter, skogsbrukare och andra för landet viktiga företagare som finns på landsbygden. Det är ytterst beroende av att det hela fungerar.