prot · H10970 · 2014-02-19 00:00:00 — Jag förstår egentligen inte hur man kan jämföra en könsapartheidregim som med ett land som . Jag tycker att det är en obehaglig fråga. När halva befolkningen i , och andra länder förtrycks och när yttrandefrihet inte finns kräver det i sig en debatt. Beträffande om är en diktatur eller inte har vi sagt att vi är emot enpartisystem och självklart måste yttrandefrihet och flera partier finnas. måste använda sin röst och sin tid till att lyfta fram problemet. Kvinnorna är inte en katt. Kvinnorna utgör av befolkningen i världens länder. 127 (M) replik: Jag ska vara så tydlig jag bara kan. Jag är emot förtryck. Jag är för mänskliga rättigheter. Jag är emot könsförtryck, och jag är emot politiskt förtryck. Jag är emot stater och regeringar som förtrycker en del av sin befolkning. Då är det en diktatur också när den är politisk. förtrycker sin befolkning politiskt. Det är en diktatur. , med flera länder, förtrycker också sin befolkning men förtrycker kvinnor ännu mer. Även det är en diktatur. Frågan är om landet är en diktatur bara ifall en viss del av folket förtrycks. Om hela folket förtrycks, förutom möjligtvis nomenklaturan, är det då inte en diktatur? Jag förstår inte, herr talman, varför det ska vara så svårt för ett parti i riksdag att kalla en diktatur för en diktatur. finns det en chans till att förklara. 128 AMINEH KAKABAVEH (V) replik: Att snacka är lätt men det gäller att också göra saker. Om mänskliga rättigheter och kvinnors rättigheter vore viktiga för skulle han tala med . Vad har han använt han var i till? Har han träffat kvinnor och andra människor? Har han träffat kurderna? Har han tagit upp mänskliga rättigheter? Har han tagit upp de fängslade journalisterna och så vidare? Det ska nu fokusera på. När det gäller vet jag att det är en öm tå för . använde all sin demokratiska styrka för att bekämpa apartheidregimer i och , apartheidregimer som stödde. Det är kanske därför det gör så ont i er moderater. Vi har öppet kritiserat . Självklart ska vi kritisera dem, men att jämföra dessa länder är bara bortkastad tid. 129 (M): Där har våldet triumferat. Men eftervärldens dom har fallit hård över dem som burit ansvaret. fogas ett nytt namn till raden av ryskstödda förbrytelser: Majdan – för att travestera en känd statsman. besökte en riksdagsdelegation Natohögkvarteret i . Låt mig ge några intryck därifrån. Det första är hur välkomna och svenskar är i de 28 Natoländernas gemenskap. Den beröringsskräck en del svenska opinionsbildare ger uttryck för ännu efter saknar motsvarighet inom Nato. Min slutsats av de senaste årens Natokontakter är att aktiva partnerskap tjänat oss väl. Vi är förberedda för nästa fas i gemenskapen i och med anslutningen till Nato Response Force, och vi har tagit steg för att på jämställd fot kunna delta i operationer som gynnar också internationella intressen, senast träning i luftförsvaret över . Ett aktuellt exempel på den fördjupade svenska Natodebatten är Kungliga Krigsvetenskapsakademiens antologi för och emot. Här har vi fått den utredning många efterlyst för att kunna svara på frågan vad ett medlemskap skulle innebära i verkligheten, bortom neutralismens mytbildning och antiamerikanska skräckbilder. Nato är hela försvar och har sedan bildandet försvarat även . Som Svenska Dagbladets försvarsreporter visar i sin bok alliansen har vårt halvsekellånga samarbete med Nato skett under brett politiskt samförstånd. Natostudien tar inte ställning i medlemskapsfrågan. uppgift är att ta fram ett sakunderlag för den som vill studera hur bäst försvaras, på egen hand eller tillsammans med andra länder i vår närhet. Det hindrar inte att de flesta inläggen i boken stöder uppfattningen att hör hemma i medlemskretsen, bland de 28. I , herr talman, har flera officiella utredningar presenterat fakta om vad ett Natomedlemskap skulle innebära. Det har inte lett till större konvulsioner i vårt grannland än att en del opinionsbildare brutit den tidigare tystnaden om behovet av ett medlemskap, senast den ansedde toppdiplomaten , tidigare ambassadör i och , som i en intervju kom ut ur neutralismens garderob: Jag anser att borde ansöka om medlemskap i . Dit hör redan nu så många länder som liknar . Tänk bara på , , , , , och samt många andra. Detta låter ungefär som när den socialdemokratiske chefredaktören i en artikel konstaterade: Sannolikt är ett medlemskap i det mest kostnadseffektiva sättet att skydda det vi är och det vi tror på. Socialdemokraterna bör skaka av sig de sista liturgiska resterna av neutralitetstänket från . Att vara med i samma försvarsklubb som och ; hur farligt kan det vara? Enligt de senaste opinionsmätningarna i är andelen anhängare av medlemskapet nu på uppåtgående. Andelen utgör , enligt Transatlantic Trends, som också visar att är ett av de mest Kremlkritiska länderna i . Framför allt tenderar motståndet att försvagas i takt med Putins aktioner. Till detta kommer säkerligen debatter i denna kammare att återkomma under nästa mandatperiod, då Försvarsberedningen snart tänkt färdigt och grunderna för vår försvars- och säkerhetspolitik ska beslutas, dock mig förutan. Eftersom det är min sista utrikesdebatt här i huset vill jag använda min till att i ekumenisk anda tacka några socialdemokratiska kolleger för gott samarbete – trots risken att genera er. I har varit en allierad i arbetet för politiska fri- och rättigheter mot medlemsstater som förtrycker sådana, liksom som – ska vi säga envist – påtalat att MR och 1325 gäller alla oavsett religiös trosbekännelse. I MR-grupp har som ordförande förenat oss i kritiken mot diktaturregimer i fall som Amnesty tillhandahållit, så även i kampanjen för rättvisa åt , den ryske jurist som 2009 dog i Putins fängelse. Förra mandatperioden hade jag glädjen att samarbeta med i kampen för filmregissören yttrandefrihet mot den amerikanska fruktjätten . Och så sent som i går var det spännande att tillsammans med ordna ett seminarium här i huset om eventuella öppning mot väst. tack till en absent friend, , för att du var med och bildade baltiska nätverk med över 40 ledamöter från sju partier. Det är ett framsteg sedan Måndagsrörelsens arbete för frihet , då vi saknade er socialdemokrater på . Det bådar gott inför vad som komma kan, inte bara i utan även runt när säkerhetsläget försämras, låt vara att våra grannländer där försvaras främst av Nato. 130 (S) replik: Det här är inte en vanlig replik. Jag vill bara ta tillfället i akt att tacka från Socialdemokraternas sida men också personligen för det fina omdömet. Jag kan understryka att vi har haft ett gott samarbete med , både i och här i . Kanske kan vi mötas igen, inte bara i veteranklubben utan också på andra sätt. Än en gång: Tack för de fina omdömena, ! 131 (M) replik: Det är ett etikettsbrott när vi står här och talar väl om varandra, men jag är beredd att stå för det nu när jag snart ska lämna . Vi ses på veteranklubben, ! Du är också välkommen till min tankesmedja , där vi diskuterar utrikespolitik. 132 (S): Jag får återgälda ömhetsbetygelserna med att tacka för gott samarbete i utrikesutskottet och MR-grupp. Men jag kan också passa på att stämma in i hyllningskören och tacka samtliga vars sista tillfälle det är att delta i den utrikespolitiska debatten. Det är flera stycken, vet jag, ingen nämnd och ingen glömd. Tack till alla för ett gott samarbete de här åren! Jag har en begränsad talartid, vilket är synd, då det finns en mängd ämnen jag gärna skulle ägna mycket tid åt. Jag skulle gärna tala om de fruktansvärda humanitära brott mot civilbefolkningen i som har nämnts här tidigare. Det rapporten kommer fram till är inte särskilt förvånande, men ändå anmärkningsvärt. Brott mot mänskligheten har begåtts, och förövarna måste ställas inför rätta. förtjänar verkligen en plats i dagens debatt. Det gör också . Där har det skett en demokratisk utveckling , men många utmaningar kvarstår fortfarande. Inför valet är det av största vikt att se till att lagar ändras, så att folket på ett fritt och demokratiskt sätt kan få välja de representanter de själva vill. närvaro i behöver stärkas, särskilt som utvecklingssamarbetet och kontakterna mellan våra länder blir allt större. Minoriteternas rättigheter måste förstås också skyddas. Men, fru talman, jag ska inte ägna huvuddelen av mitt anförande åt vare sig eller , hur angelägna de ämnena än är. Jag ska i stället tala om kärnvapennedrustning. Kärnvapen är nämligen ihop med klimathotet det mest överhängande hotet mot människans existens på jorden. Kärnvapenhotet är inte bara en kvarleva från det . Det finns tillräckligt mycket kärnvapen för att förstöra allt mänskligt liv om. De resurser som används för att modernisera och upprätthålla världens kärnvapenarsenaler skulle kunna räcka mycket långt för att till exempel utrota all fattigdom i världen, rensa upp i alla slumområden och skapa drägliga förhållanden åt alla människor i världen eller satsa på medicinsk forskning eller förnybar energi för att främja mänskligheten. En kärnvapenfri värld är ett självklart mål för varje fredsvän, och jag är övertygad om att vi i den här salen är överens över partigränserna om detta. Det är inte det som är problemet. Problemet är i stället att den med i spetsen agerar passivt och hållningslöst i fråga om ett av de mest spännande nedrustningsinitiativ som kommit fram . Det nämns över huvud taget inte i utrikesdeklarationen. Det är det initiativ som den norska regeringen drivit fram ihop med bland andra , och och som går ut på att de humanitära konsekvenserna av användning av kärnvapen är så katastrofala att de måste leda till att kärnvapen förbjuds. Förhandlingar om en konvention om att förbjuda användning av kärnvapen måste inledas . kom jag hem från den andra stora internationella konferensen i det här ämnet. Den ägde rum i Nayarit i , där över 140 länder fanns representerade. Den första konferensen ägde rum i . Jag var den enda svenska politikern på plats i och den enda i . Det här är ingenting som har varit prioriterat på den borgerliga sidan, åtminstone inte på den moderata sidan. Fler och fler länder ansluter sig till initiativet, och ett paradigmskifte är i vardande. Eftersom kärnvapenstaterna inte nedrustar frivilligt måste press sättas på dem att göra det av alla andra länder i världen. Kärnvapen är inte bara en angelägenhet för kärnvapenstaterna, utan en angelägenhet för all världens folk och länder. Den har agerat passivt och senfärdigt genom hela den här processen. Utrikesministern har förminskat betydelsen av initiativet. var till exempel bland de allra sist anmälda till konferensen i Nayarit, och man skickade tjänstemän på tämligen låg nivå. 80–90 länder uttalade sig på konferensen, men från hördes inte ett enda pip. Det är bedrövligt, men inte särskilt förvånande; så här har betett sig ända sedan initiativet startade. Man ställde sig inte bakom de 125 länder, många av dem vanligtvis våra likasinnade, som skrev under ett uttalande . skrev inte under. är slut kommer att vara värd för en ny konferens, som ska ta ytterligare steg mot en konvention som förbjuder kärnvapen. Då kommer vi förhoppningsvis att ha en ny regering, som förstår att ett paradigmskifte sker. Om det gick att förbjuda personminor, om det var möjligt att bannlysa kemiska vapen och om det gick att få till stånd en internationell konvention mot klustervapen, varför ska det då vara så svårt att få till en konvention om det värsta vapnet av alla, nämligen kärnvapen? Det är dags att tar täten i frågan om kärnvapennedrustning. Det duger inte att göra som i frågan om klustervapen, att vara en motvillig eftersläntrare som ansluter sig till slut för skams skull när arbetet redan är gjort. Vi har en stolt tradition att förvalta, och vi har stora kunskaper på området. Vi har alltför mycket att förlora på att inte göra något. Vi socialdemokrater anser därför att bör erbjuda sitt värdskap till en kommande konferens efter den i för att på detta sätt konstruktivt driva frågan om en konvention som förbjuder all användning av kärnvapen. 133 (M) replik: tog upp många viktiga frågor och inte minst frågan om de mänskliga rättigheterna. Han nämnde bland annat och . Det är ett land som är det värsta i världen och som bryter mot i stort sett varenda rättighet som finns och ett land som åtminstone har tagit steg i rätt riktning. Jag vet att såväl jag som brinner för MR-frågorna, frågan om de mänskliga rättigheterna. tog också upp regeringsfrågan. Då tycker jag att det börjar bli lite intressant. Jag har varit uppe i debatten och med en dåres envishet försökt få ett annat parti på den vänstra kanten, , att bekänna huruvida ett land som är en diktatur eller en demokrati. Det är något som det uppenbart har väldigt svårt med. Socialismen står enligt deras sätt att se på saker och ting uppenbarligen framför rätt till frihet. Om man tittar på regeringsalternativet, hur ser på att samarbeta ? Det är vad man uppenbarligen går till val på i de här frågorna när det gäller den sidan. 134 (S) replik: Jag har inga problem att diskutera etiketter på alla möjliga länder. Däremot tänker jag inte sätta etiketter på andra partier hur som helst. är en enpartistat och en diktatur. Jag har inga problem med att uttrycka det. Vi har deklarerat hur vi kommer att gå till val. Vi går till val på en socialdemokratisk politik. ser vi som en naturlig samarbetspartner. Vi kan också tänka oss att samarbeta med andra partier. Där har vi nämnt Vänstern, och . Vi har sagt att vi aldrig någonsin på något vis kommer att göra oss beroende av eller samarbeta med . får nöja sig med det svaret. Sedan får väljarna se hur det blir efter valet. Jag lovar att vi kommer att ta ansvar för att regera landet på ett ansvarsfullt sätt utan att vara beroende av ett främlingsfientligt parti med sina rötter i nynazismen. 135 (M) replik: Tack, , för tydliggörandet inte minst när det gäller . Det tycker vi är bra. Vi har lämnat samma besked, som du vet. Det är också bra att man är tydlig med hur man går till val, och jag respekterar det. är det viktigt gentemot väljarna att vara tydlig. Alliansen har deklarerat att Alliansen går till val med oss fyra partier tillsammans. De andra partierna i Alliansen eller vi som moderater har inte varit apostroferade av vare sig eller någon annan socialdemokrat. Men jag vet att och har varit väldigt tydliga med att ett samarbete med Socialdemokraterna eller den sidan inte är aktuellt, utan vi går till val gemensamt. Då återstår tre partier, eftersom är uteslutna på den andra sidan. Det är , och . Det är besvärande om skulle ha en utrikespolitik som baseras bland annat på ett parti som uppenbarligen inte är förmöget att kalla en diktatur för en diktatur. 136 (S) replik: Jag kan lugna , tv-tittarna och lyssnarna. De behöver inte vara oroliga. Om det blir en socialdemokratisk regering ledd av kommer inte vi att ha några problem att skilja på diktaturer och demokratier i världen. ska man inte ropa hej innan man är över ån. Men förmodligen kan man tänka sig att Socialdemokraterna kommer att ha ett dominerande inflytande i den regering som bildas. Det är lite komiskt att och andra borgerliga debattörer framställer Alliansen som ett sammanhållet fyrmannagäng som vet precis hur det kommer att bli. Om man ser till opinionsmätningarna är Alliansen ett tämligen decimerat sällskap på ett och ett halvt parti och två utomparlamentariska grupper som kanske inte kommer in i . Socialdemokraterna och är betydligt större än den decimerade alliansen. 137 (M): Det finns ett skämt som säger att det är underligt att det händer precis så mycket som det får plats i tidningen. Med en travesti skulle man kunna säga att det är underligt att det alltid finns så mycket utrikespolitiska oklarheter som får plats i en utrikesdeklaration och exakt så mycket kritik som det får plats i ett inlägg. Det har väl att göra med att man lyfter upp problembilden. Men just det beteendet innebär också att vi ibland missar den positiva utveckling som varit, de möjligheter som finns och kanske också de drivkrafter till utveckling som är de avgörande. Ser vi på världen har det funnits färre fattiga. Det har aldrig funnits fler som har haft tillgång till rent vatten. Det har aldrig funnits fler som har tillgång till näringsriktig mat. Det är till och med så att det är ett större problem med övernäring än med undernäring. Det har aldrig funnits fler som har tillgång till grundläggande hälso- och sjukvård. Det har aldrig funnits fler som har kunnat gå i skola. Det manifesterades väldigt tydligt i går när Aktuellt hade ett inslag om ett universitet i med 600 platser och just nu 10 000 studenter. Det är en aning överplacering. Det har heller aldrig funnits fler länder på jorden som har möjlighet att generera egna resurser. Sedan kan man ha synpunkter på hur många av de länderna fördelar sina resurser internt. Men det finns faktiskt möjlighet för utveckling och överlevnad i allt fler länder på jorden. Vi kommer fortfarande att behöva komma med idéer. Vi behöver visa på exempel på hur man kan fördela om. Men vi missar den här utvecklingen i vår debatteknik. Man kan ställa sig frågan: Vad beror det på? Jag tror att det i grunden beror på tre saker som alla i olika grad ifrågasätts i den svenska debatten. Det första är öppenheten, rörligheten och migrationen. Det handlar om att människor kan mötas, träffas över gränser och dela idéer. Idéer är en smittsam sjukdom som smittar människa till människa. Det betyder oerhört mycket för att få utveckling. Det är en fråga om teknik där vi med hjälp av it-system och information kan vara närvarande på Majdan, på eller vad det nu är och få del av samma information globalt. Det är också en fråga om handel. Genom att ha affärsrelationer länkar vi ekonomier till varandra. Men det är inte bara ekonomier och jobben som kommer via handeln. Vi har också en möjlighet att föra över värden med handeln. När vi hade diskussionen om angorakaniner var det väldigt tydligt att svenska konsumenter inte accepterar den typen av djurhållning som exemplen visade. Det är ett tydligt om än litet exempel på att handel också för över värden länder emellan. Vi tenderar tyvärr att lyfta fram problemen och inte möjligheterna i detta. Just därför är det väldigt bra att kunna säga att det finns ett instrument som samlar möjligheterna. Det är frihandelsavtalet mellan och , det så kallade . Det kommer att möjliggöra att de stora demokratierna har en frihandel och ett utbyte som gör det möjligt för dem som har avtal i sekundärt led att komma in i ett helt, stort område där vi kan dela handel, skapa resurser och förändra och förbättra för utveckling. Det är därför viktigt att vi talar om TTIP för vad det innebär för priser och konsumenter och vad det innebär för vår rikedom men kanske framför allt för allt vad det innebär att vi får ytterligare ett organ där demokratier kan träffas. Det är ett organ där det betyder något att vara med men där det också krävs en demokratisk grundsyn för att kunna komma in. Vi behöver den typen av grupper som kan visa exempel på hur utvecklingen kan drivas, om man utgår från rättsstatens principer, från mänskliga rättigheter och från demokrati. När det gäller TTIP är det nog viktigt att vi pratar om den ideologiska sidan – demokratiernas klubb – och handelssidan. Framför allt ska det sägas att vi inte strävar efter ett så minimalistiskt avtal som möjligt. När det finns ett problem är det inte genom att plocka bort frågan som vi ska lösa det. Vi bör i stället sträva efter att få ett så omfattande avtal som möjligt. Då får vi möjligheter på många fler områden, och det innebär fler kontakter, fler mötespunkter och mer av det som har gjort jorden till en trevligare plats att vara på. Sedan ska vi också naturligtvis ta tag i de kvarvarande problemen, må det vara barnarbete, kvinnors rättigheter, demokrati och yttrandefrihet. Må det hända i eller någon annanstans på jorden, men det är alltid bra om man har ett bättre utgångsläge. Det garanterar handel, öppenhet, rörlighet och teknik. Jag tycker att det är synd att vi så sällan talar om den positiva utvecklingen utan mer om problemen. 138 (S) replik: Det är många saker som man kan hålla med om. Frihandel är viktigt. Avtalet med kommer att ha stor betydelse för och framöver. Och man ska inte bara fokusera på allt elände i världen. Världen blir en bättre plats vartefter. Inte minst professor har visat det på ett utmärkt sätt, och det är något som vi som sysslar med det här behöver påminna oss om. Men jag vill ta upp en fråga där jag inte har kunnat utläsa någon position från eller regeringen i utrikesdeklarationen, replikskiften eller anföranden. Hur ställer sig och de borgerliga partierna till det humanitära initiativet när det gäller kärnvapennedrustning som beslutades i ? 139 (M) replik: Om jag inte alldeles missminner mig innehöll utrikesdeklarationen i debattens början ett ganska tydligt ställningstagande av betydelse för kärnvapennedrustning och det arbete som bedrivs. Exakt vilka instrument som ska användas är alltid en fråga som måste diskuteras noggrant. Ska kärnvapennedrustning vara effektiv krävs det att de länder som har kärnvapen känner att initiativet svarar mot deras behov. Det är ju inte de länder som inte har kärnvapen som är de centrala i nedrustningen. Under debatten har nämnts både och som eventuellt har kärnvapen. Det är argument som får den typen av stater att tänka om som är de viktiga. 140 (S) replik: Det här är precis samma linje som utrikesministern och har drivit när det gäller klustervapen. Man förlöjligar initiativ från länder som inte själva besitter klustervapen eller kärnvapen och tänker använda dem och säger: Det är ingen idé att komma överens med länder som inte innehar dessa vapen. Det är ändå stormakterna och supermakterna som måste nedrusta. Ja, men om det inte gör det? Vad ska vi göra då? Då kan vi göra som världen har gjort beträffande kemiska vapen, personminor och klustervapen. Man kommer överens, man sätter press, man ser till att bygga upp ett politiskt tryck på de stormakter som har dessa hemska vapen för att få dem att avrusta. Jag undrar: Varför är och den borgerliga regeringen emot den metoden? Är det för att man inte vill stöta sig med stormakterna? 141 (M) replik: ställde frågan varför för fram synpunkten att för att nedrustningen ska bli effektiv måste den möta dem som har vapnen. Egentligen är det ganska självklart att det är så. Vad är ute efter är om man kan skapa ännu tydligare opinion genom att anta konventioner. Vi kan lätt konstatera att kemvapenkonventionen inledningsvis inte var något hinder för att använda kemiska vapen i . har man anslutit sig till konventionen. Det finns ett stort värde i att ha den här typen av överenskommelser. Jag kan inte i detalj gå in på det initiativ som du tog upp och varför man avvisar det. Men så mycket vet jag att ett framgångsrikt nedrustningsarbete kräver förtroende, inte bara bland dem som inte har vapen utan också bland dem som har vapen. 142 (S): I den utrikesdeklaration som utrikesministern läste upp i inledningen av den här debatten pekade han bland annat på att regeringen ska presentera en ny biståndspolitisk plattform som slår fast regeringens prioriteringar och tydliggör styrningen av det svenska biståndet. Det är ju inte första gången vi hör det löftet, men det är garanterat den sista gången vi hör det. Kanske vi också till slut får en biståndspolitisk plattform från regeringen. Men jag vill rekommendera de fyra regeringspartierna och biståndsministern att inte fullfölja plattformsarbetet i dess nuvarande form. Vi socialdemokrater sträcker ut handen till er på regeringssidan och öppnar för att den plattform som är i sitt slutskede – hur surt det än kan kännas arbete – läggs åt sidan. Låt oss i stället starta ett brett, väl förankrat arbete med att ta fram en ny riktig biståndsplattform som kan få den förankring och den verkshöjd som en biståndsplattform behöver ha. Det behövs en biståndsplattform som är hållbar och val genom att den är brett förankrad.