prot · H109131 · 2014-06-25 00:00:00 — driver debatten, och sedan försöker regeringen och övriga partier att hänga på. Jag är ganska besviken på att debatten om finanskrisen och om vad som behöver göras i finanssektorn är så himla tunn i den här kammaren, inte minst från övriga oppositionspartier, tyvärr. Totalt sett behövs det högre kapitaltäckningskrav än vad ni har föreslagit. Krisen i sig visar att det behövs ännu högre krav. Jag är glad att regeringen tar det här steget. Men det behövs mer, och definitivt bör vi få bort bonussystemen från finanssektorn. De ökar risken i hela systemet. Vi har en banksektor som omsluter fyra gånger så mycket som vår bnp. De måste ha särskilda regelsystem för att inte utgöra ett hot mot hela det ekonomiska systemet, oavsett hur starkt reglerade de är. Därför måste vi ha en mycket starkare reglering av finanssektorn och övrig verksamhet. 8 (M) replik: Detta med finansmarknaden är oerhört komplexa system. Jag tror att varken eller jag själv har någon överblick och kan förstå vad varje enskild åtgärd får för effekter. Det är nog så svårt att se dessa konsekvenser, men att se konsekvenserna för alla olika åtgärder som har vidtagits är ännu svårare. När jag säger att gör det enkelt för sig menar jag att hon å ena sidan förespråkar att hon vill ha mer av stimulanser i ekonomin. Hon vill ha mer av kreditgivning och mer av tillväxt. Å andra sidan förespråkar att finansmarknaden ska stramas åt. Det där får jag inte riktigt att gå ihop. Man kan inte å ena sidan tycka att det ska vara mer stimulanser, men å andra sidan ska man försvåra och förhindra stimulanserna. Det är där jag menar att gör det enkelt för sig. Men det är väl oppositionens privilegium att kritisera och tycka att det borde vara mer och snabbare av allting utan att man egentligen behöver ta ansvar för helheten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 21 §.) 10 § Uppskov med behandlingen av vissa ärenden betänkande 2013/14:SkU32 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden föredrogs. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 21 §.) 11 § Nämndemannauppdraget – stärkt förtroende och högre krav betänkande 2013/14:JuU32 Nämndemannauppdraget – stärkt förtroende och högre krav (prop. 2013/14:169) föredrogs. 9 (S): Som utgångspunkt har vi ett väl fungerande nämndemannasystem som vi ska värna om och var stolta över, men visst behövs det justeringar i systemet för att förbättra möjligheten för våra nämndemän att göra ett fullgott arbete i våra domstolar.1 Det är oerhört viktigt att vi har ett system med likar i våra domstolar så att det inte finns en chans att det uppfattas som att det sitter en juristelit och dömer utan folklig insyn med lokalkännedom. Inte minst är det viktigt att domarna är begripliga för allmänheten. Jag tror att nämndemännen har en viktig roll i det sammanhanget, och de har bidragit till att domarna har blivit lättare att förstå. Vi debatterar nu ett betänkande om nämndemannauppdraget – stärkt förtroende och högre krav. Domstolarna utgör grundbulten i rättssystemet, och de måste ha ett högt förtroende bland allmänheten. Både brottsoffret och den åtalade måste kunna räkna med en rättvis och opartisk rättegång. Därför måste det ställas höga krav på dem som utses till nämndemän. Nämndemannasystemet har en stark ställning i , och nämndemännen har en oerhört viktig funktion i rättssystemet. De utses efter nominering av partierna, men deras uppgift är ju inte att bedriva partipolitik i rättssalen. De är lekmannadomare som är med och fattar beslut om såväl skuldfrågan som påföljdsfrågan. Formellt sett väger deras röst lika tungt som den lagfarne domarens. De är allmänhetens representanter i dömandet. Nämndemännen ska med ledning av sitt sunda förnuft och goda omdöme vara med och fatta beslut som utgår från lagar och rättspraxis, men som också överensstämmer med det allmänna rättsmedvetandet. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av nämndemannasystemet. Utredningen, som antog namnet , skulle överväga åtgärder för att skapa ett modernt nämndemannasystem som även kan bidra till att upprätthålla allmänhetens förtroende för domstolarna. Resultatet av utredningen var enligt mig i princip en slakt av nämndemannasystemet. Nämndemännen skulle i stor utsträckning försvinna i överrätterna och minskas i antal i tingsrätterna. Även antalet mål där nämndemän deltar skulle minska. Man skulle också, enligt utredningens förslag, införa en så kallad fri kvot som innebär att av nämndemännen skulle nomineras från de politiska partierna och skulle nomineras från andra håll. finns inte det förslaget med i det betänkande som vi nu debatterar, men jag vill ändå varna för det tänket. Genom att det är de politiska partierna som nominerar nämndemän är det ju inte så att de är politiker som ibland hörs i debatten. Man ska inte ta med sig partiboken i domstolen, det är oerhört viktigt. Men om ska nomineras av de politiska partierna och från andra håll riskerar ju ett sådant system att öka motsättningarna. Det andra är att det dessutom finns en risk – och den kanske är än mer bekymmersam – att olika kriminella grupperingar i samhället nominerar personer som inte är kriminellt belastade, men som ändå följer en agenda som är olycklig i våra domstolar. Såsom förslaget ligger på bordet i det här betänkandet välkomnar jag regeringens ställningstagande där man står upp för det system som vi har . Det finns några förändringar väl värda att nämna i det betänkande vi ska fatta beslut om och som regeringen ansluter sig till. Det är krav som vi från Socialdemokraterna drivit. Vi har bland annat sagt, och det finns också med i utredningen, att vi vill ha en förskjuten valprocess. När nomineringarna sker efter ett val får vi ganska många uppdrag som det ska nomineras till. I betänkandet föreslås att man skjuter upp . Jag tror att det på så sätt blir mer fokus på systemet, och förtroendet för det ökar. En annan oerhört viktig ändring är att införa obligatorisk utbildning för nyvalda nämndemän, att de genomgår en introduktionsutbildning innan tjänstgöringen påbörjas. Det bör även vara obligatoriskt för en omvald nämndeman att genomgå en repetitionsutbildning från tillträdet. Jag tror, fru talman, att vi med förskjuten valprocess får ett bättre system med mer fokus på nomineringar, vilket är bra. Därmed stärker vi förtroendet för nämndemannasystemet, och vi underlättar för våra nämndemän genom att ha en obligatorisk utbildning. Det har vi saknat. Jag tror att det är oerhört klokt att inte dra ned på antalet nämndemän utan i stället försvara det i stort sett väl fungerande system som vi har. Däremot tror jag inte på utredningens förslag om fri kvot. Det finns en reservation som jag vill yrka bifall till, nämligen reservation 2, som tar sikte på arvoden för nämndemännen. Det är en fråga som vi behandlat i kammaren under den här mandatperioden. Vi har velat ha en översyn av hur arvodena till nämndemännen ser ut. Det får inte vara så att man som nämndeman upplever att man förlorar på sina uppdrag. Så har det dock blivit, framför allt sedan halvdagsersättning infördes. Av reservation 2, som jag alltså yrkar bifall till, framgår att vi vill att ersättningen till nämndemännen ska ses över. Med det vill jag önska kammaren och utskottskamraterna en trevlig sommar. 10 (MP): Vi behandlar justitieutskottets betänkande 32, Nämndemannauppdraget – stärkt förtroende och högre krav, som baseras på regeringens proposition och nio motioner. Det är ett efterlängtat betänkande. Innan utredningen presenterades fanns mycket kritik i samhället och många förslag som gick ut på att helt avveckla nämndemannasystemet. Så började utredningen titta på frågan, och som väl var vände debatten. Att nämndemannasystemet har en central roll i det svenska rättssystemet slogs fast. Det behöver göras ganska mycket. Det som föreslås är att kravet på lämplighet ska skärpas. Det ska vara en uppgift för domstolen att kontrollera lämpligheten hos den som valts som nämndeman, och därför ska domstolarna kunna begära utdrag ur belastningsregistret. Konkursfrihet ska vara ett krav. Dessutom ska domstolen kunna entlediga en nämndeman som begått brott eller på annat sätt visat sig vara olämplig för uppdraget. Det är viktigt att val av nämndemän sker än vid val till kommun- och . Vidare ska en obligatorisk introduktions- och repetitionsutbildning finnas för nämndemännen. Ett problem är fortfarande att gruppen nämndemän inte representerar hela befolkningen. Man behöver på olika sätt helt enkelt stimulera en bredare rekrytering. Utredningen har presenterat många förslag som syftar till just det, men jag tror att många av oss hade hoppats på en betydligt större omläggning än vad som framgår av det förslag som ligger på bordet. Vi i tycker att man borde ha gått längre för att stärka nämndemannarollen, och vi har därför skrivit sju reservationer baserade på den breda och omfattande kommittémotion som vi skrev . Där utvecklar vi vår syn på problemen med nämndemannasystemet och vad man skulle kunna göra för att bredda en kommande rekrytering. Jag står givetvis bakom samtliga våra reservationer men tänker här nöja mig med att yrka bifall till den gemensamma reservationen, nr 2, som handlar om ersättning till nämndemännen. Det är min bestämda uppfattning att något behöver göras för att ersättningarna ska bli mer i paritet med arvoden för motsvarande arbetsuppgifter. Det skulle ge ett större utrymme åt de förvärvsarbetande och studenter som vill ta ett uppdrag som nämndeman. Jag ska också säga några ord om våra andra reservationer. Den viktigaste frågan, som jag ser det, är synen på fri kvot, och där delar vi i utredningens uppfattning. Vi sticker ut och vill att en så stor andel som av nämndemännen ska komma från områden utanför de politiska partierna. För att kunna göra den typen av rekryteringar kräver det givetvis organisation i kommunerna. Men skulle det vara omöjligt? Jag tror inte det. varnade för att det skulle kunna medföra att kriminella element tog sin in, men självklart skulle man fortfarande behöva ha någon form av valberedning. Och självklart skulle man fortfarande behöva ha någon form av beslutsordning, motsvarande fullmäktige, som fattade den typen av beslut. Naturligtvis behöver blivande nämndemän passera nålsögat. Det skulle vara ett sätt att få en bredare rekrytering än vad fallet är . Vi menar att antalet nämndemän borde ökas, inte nödvändigtvis för att sitta med och fatta beslut men för att ha några att plocka från och kunna ha en bredare sammansättning av personer vid domstolsprocesserna. På så sätt skulle det inte vid varje domstolsprocess sitta tre vita manliga pensionärer, eller något liknande. Man skulle kunna plocka personer som motsvarade ett bredare underlag. Vi vill även att kravet på svenskt medborgarskap för nämndemän tas bort, just för att få en större bredd på dem som dömer. Många sitter väldigt . kan det vara bra genom att man samlar på sig kompetens. Men tre mandatperioder, , tycker vi borde vara maxgränsen. Därför vill vi införa en rotationsprincip om tre mandatperioder. 11 (V): Precis som tidigare talare sagt är betänkandet Nämndemannauppdraget – stärkt förtroende och högre krav efterlängtat. Från välkomnar vi många av de förslag som regeringen lägger fram. Det gäller kravet på lämplighet, att det skärps, att konkursfrihet införs som krav och att domstolen ska kunna entlediga en nämndeman som visar sig vara olämplig för uppdraget. Det har sagts tidigare i debatten att det är viktigt att få till en förskjuten valprocess och att införa obligatorisk utbildning för nämndemän. Det här är förslag som vi hade när vi satt som referensgrupp till utredningen. Vi drev dem och var allihop väldigt överens om dem. Jag får tacka för att regeringspartierna inte lade fram alla förslag som utredningen presenterade. Som sade var det mer eller mindre en slakt av systemet. Från sida är vi väldigt glada att inte alla dessa förslag lades fram. Det lockades i utredningen med att man med den procentuella neddragningen skulle få mycket mer pengar över till att höja ersättningarna till nämndemän. Vi menar att vi minst ska bibehålla det system vi har och att man bör se över ersättningarna för att lättare kunna rekrytera nämndemän . Men det var neddragningen av antalet nämndemän som skulle kunna betala höjda ersättningar. Det tyckte vi var väldigt olämpligt. Vi gick emot det. Det är dock viktigt med en ekonomisk översyn. Att höja arvodena för nämndemän tycker vi är väldigt viktigt, för nämndemannauppdraget behövs verkligen. Allmänhetens förtroende för den dömande makten är central. Allmänheten måste kunna lita på den. Det förtroendet kommer att vara högre med det här betänkandet och de beslut som vi kommer att fatta. kommer alltid att försvara att vi har nämndemän i den dömande makten för att bibehålla förtroendet. Människor är mer skeptiska till en juridisk elit där allmänheten inte har någon insyn. Jag vill yrka bifall till vår reservation nr 3, som vi har gemensamt. Jag vill också ta upp den fria kvoten. För del tycker vi att det vore bra att ha en fri kvot, men vi tycker att man tog i ganska rejält . Det var inte heller bara 50, utan som utredningen lade fram som förslag. Det är lite magstarkt för oss att börja så. Vi tycker att man kunde ha börjat för att sedan utvärdera och se om det blev som vi trodde. Hade det blivit bra kunde man eventuellt ha ökat på kvoten. Vi har också tillsammans med en reservation som handlar om återkoppling från domstolarna till kommunfullmäktige om hur nämndemännen sköter sig. Vi tycker att det är en bra reservation. Det behövs inte så många nämndemän som missköter sig för att det ska bli ganska stora rubriker i tidningen. Det har vi sett när det har hänt något. Då finns det också direkt krafter som snappar upp det här och klämmer till med att nämndemannasystemet ska bort. Jag vill påstå att det är väldigt få nämndemän som missköter sig och att det får väldigt stora rubriker de gånger de gör det. Detta gynnar enbart de krafter som vill ha bort detta så viktiga system. Därför välkomnar jag regeringens förslag till förbättringar när det gäller nämndemannauppdraget. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Får jag fråga för klarläggandets skull: Under punkt 3 är det väl reservation nr 2 ledamoten vill yrka på?) Jaha, sade jag fel? Då ber jag så mycket om ursäkt. Det gäller naturligtvis reservation nr 2. Jag yrkar bifall till denna. 12 (M): presenterar sitt Rule of . För inte så länge sedan kom den senaste rapporten. Återigen placerade sig i den absoluta toppen. Med lite kortare handläggningstider och vissa andra små justeringar hade kommit allra längst upp. Men när det gäller handläggningstider är domstolarna nu i princip i balans. var det kanske 40 000 ärenden som låg och väntade. har domstolarna arbetat i kapp och har en bättre situation. Vi ser också att många av de målsättningar som regeringen satt upp för domstolarnas handläggningstider närmar sig de målsättningar som faktiskt ska vara de som gäller. Det är viktigt att rättsväsendet åtnjuter ett högt förtroende. Vi vet exempelvis att polisen enligt flera nationella mätningar åtnjuter ett högt förtroende som också ökat . Förtroendet för rättsväsendet är grundläggande för möjligheten till en rättvis process och upprättelse när brott begåtts. Men trots framskjutna placeringar i internationella mätningar och ökat förtroende nationellt är det viktigt att vi ständigt kan förbättra det rättssystem vi har. En del av detta gör vi med den proposition angående nämndemän som vi nu ska behandla. Den svenska nämndemannatraditionen är nästan tusenårig, i alla fall månghundraårig. Regeringens vilja och utredarens uppdrag har inte varit att slakta det system som har fungerat i huvudsak väl under många , utan att justera små felaktigheter och förbättra de små delar som vi har funnit att man kan förbättra. Som många andra poängterat i talarstolen före mig är det därför bra att inte alla de utredningsförslag som kom fram blev verklighet. Exempelvis kommer nämndemän att finnas kvar i överrätter som tidigare, och nämndemännens medverkan i underrätter kommer inte att förändras, med något enstaka praktiskt undantag. Men Alliansen har funnit att det finns anledning att förändra delar av nämndemannauppdraget. Den uppfattningen har också ett brett stöd i utskottet och kammaren, möjligtvis med undantag för , som kommer att förklara detta . Vi menar bland annat att nämndemännens kompetens bör skärpas. Det är viktigt. Det bör finnas en obligatorisk utbildning för både nyvalda och omvalda nämndemän, inte för att nämndemännen ska bli jurister utan för att nämndemännen ska kunna vara goda nämndemän. Vi vill också skärpa kravet på lämplighet. Domstolarna kommer att få ett uppdrag att säkerställa nämndemännens lämplighet. De kommer också att kontrollera deras laglydnad genom utdrag ur belastningsregistret löpande. Med dagens lagstiftning kan en nämndeman endast entledigas om denne bedöms som uppenbart olämplig. Den som enbart bedöms som olämplig kan därmed kvarstå som nämndeman. Detta är en ordning som vi givetvis inte tycker är riktigt tillfredsställande, varför vi nu tar bort kriteriet om uppenbar olämplighet och ersätter det med olämplighet som grund för entledigande. Konkursfrihet som behörighetskrav togs bort 1969. Vi vill nu återinföra det. Vi tycker att det är olämpligt att en person som är satt i konkurs ska sitta och döma andra människor i exempelvis skattemål. Det kan skada förtroendet för rättssystemet och för enskilda domslut. Därför återinförs detta krav. Jag skulle vilja säga att nämndemannakår i flera avseenden har en representation som avspeglar samhället, med ett undantag. Medelåldern för nämndemän är , enligt utredningen. Det innebär väl i praktiken att medelåldern nu kanske är 59–. Medelåldern har också blivit högre och högre , inte bara . Vi vill göra det lättare att uppfylla kravet att sammansättningen av nämndemannakåren ska vara allsidig, så att de partier och organisationer som nominerar personer enklare ska kunna nominera personer som bidrar till en sådan sammansättning. Alla vi som arbetar politiskt vet att efter val är det en hektisk period då många personer ska nomineras. Ofta hamnar nämndemännen längst ned på valberedningens lista på förslag till personer. Därför är det rimligt att skilja ut den processen och skjuta fram den efter. Det kommer i praktiken att innebära att det blir val av nämndemän både 2014 och 2015. Det senare valet kommer att gälla . Det finns mer vi vill göra. är det en förutsättning för att få en bredare rekrytering av nämndemän att se över ersättningarna. har många helt enkelt inte råd att lämna sina arbeten för att ta ett nämndemannauppdrag. Det kan handla om både dålig ersättning och att man inte vet hur en förhandling tar. Vi ser också att utvecklingen i domstolarna går mot längre förhandlingstider, och det är svårt att planera som arbetsgivarna ställer högre krav. Därför har vi gett ett uppdrag att se över hur ersättningarna kan förbättras på alla sätt och vis. Vi kan konstatera att svenskt nämndemannaväsen bärs upp av en stor kader med flinka seniorer. Utan dem hade nämndemannaväsendet inte fungerat. Vidare är det viktigt att poängtera att nämndemannauppdraget inte är politiskt. Därför vill vi gärna se en öppen kvot. Det har vi uttryckt . I utredningen om nämndemän reserverade vi oss tillsammans med några andra partier för ett sådant förslag. Vi vet också att den tidigare socialdemokratiske justitieministern lät göra en utredning som aldrig kom till skott, men den gick i alla fall vidare till en lagrådsremiss. Det var en uppfattning som delades av den tidigare socialdemokratiske justitieministern, även om den kanske inte delas av dagens socialdemokrater. Tyvärr får vi konstatera att den utredning som presenterats inte riktigt uppfyller de krav som kan ställas för att gå från utredning till lagstiftning, varför vi måste lämna ytterligare utredningsuppdrag. Men vi hoppas att kunna komma tillbaka och lämna förslag om fri kvot vid tillsättning av nämndemän och ersättningar till nämndemän. Vad kan vi den av debatter i riksdag före valrörelsen konstatera när det gäller oppositionens rättspolitik? Den är väl minst sagt spretig. Låt mig ge ett exempel angående den fria kvoten. Ett oppositionsparti föreslår , ett annat , ett tredje och ett fjärde . Dessutom har några partier ändrat sig på vägen. Det måste vara svårt att gå i mer otakt än så, men sammanfattar det på ett bra sätt hur rättspolitiken har drivits från oppositionens sida . Jag vill med detta, och med glada sommarhälsningar till er alla, yrka avslag på alla reservationer och bifall till förslaget i betänkandet. 13 (FP): Frågan om våra nämndemän och våra domstolar är central i den demokratiska rättsstaten. Vilket förtroende känner människor? Vilket förtroende bör människor känna för hur vi dömer i våra domstolar? Dessa frågor avgör mycket av kvaliteten på den svenska demokratin. Därför är betänkandet om nämndemannauppdraget viktigt. Från åhörarplats har jag konstaterat att det finns många spridda bilder av hur systemet fungerar. Någon säger att det i stort är perfekt och bör bevaras – gärna i en sarkofag till – medan någon annan tycker att det är lite problematiskt med tre vita, manliga pensionärer. En del påstår, kanske inte härifrån men från annat håll, att de sover. Det finns spridda bilder i kammaren av hur systemet fungerar. Jag kan konstatera från den erfarenhet jag har som enkel notarie vid en tingsrätt att systemet i huvudsak fungerar bra. Jag har sett , och även vid uppföljande möten, vilken roll nämndemannainstitutet har – som också finns i de flesta andra jämförbara demokratiska länder. Det är fråga om ett visst lekmannainflytande, en insyn i våra domstolar. Det är bra för att minska de problem vi har sett på andra håll i . Det finns exempel på hur domare kan köpas. Det är bra att det finns nämndemän som gör att det blir svårare att göra sådant. Insynen stärker demokratin och rättsstaten. Det finns en uppfattning att det är fråga om vanliga människor som tillämpar lagen så att den blir någorlunda begriplig. Om man tycker att det är stereotypt på nämndemannabänken, som någon framförde tidigare, kan man säga att avdelningen svenska jurister också är någorlunda stereotyp i allmänhet. I synnerhet i våra domstolar är det fråga om en avsmalnad grupp vad gäller bakgrund, studier och levnadssituation. Vi liberaler tror att mångfald är bra, och vi tycker att nämndemannainstitutet spelar en viktig roll. Flera av de saker som kom fram i utredningen – fri kvot och förbättrade ersättningar – är fullt relevanta att titta vidare på. Det är inte första gången vi talar om nämndemannainstitutet. Som det redogjordes för tidigare tittade den tidigare socialdemokratiska regeringen på frågan. Man gick långt men fick inte igenom förslagen i den socialdemokratiska riksdagsgruppen senast Socialdemokraterna hade makten. Jag förstår att Socialdemokraterna tycker att det är viktigt att behålla systemet, och jag tycker att det är bra att ni söker bred enighet. Därför står bakom förslaget, även om vi inte har gjort någon hemlighet av att vi kan tänka oss att genomföra vissa modifieringar . Här ska det finnas bred enighet, och vi får fortsätta arbetet. Jag ser fram emot att se vad Statskontoret kommer fram till när det gäller ersättningar och förutsättningar för rekrytering. Det är lätt att ställa sig bakom betänkandet och yrka bifall till förslaget och avslag på reservationerna. Jag önskar också talmannen en trevlig sommar. 14 (C): Jag har själv aldrig varit nämndeman, men jag skulle gärna bli nämndeman. När jag har slutat i kanske tiden medger att sitta som nämndeman. Att vara nämndeman är ett oerhört viktigt uppdrag – att döma andra människor. Det handlar om att döma någon från böter till livstids fängelse. Det handlar om att avgöra människors liv och framtid. Det säger sig självt att det måste vara mycket väl lämpade personer som ska vara nämndemän.