prot · H10991 · 2014-03-27 00:00:00 — Jag tror att många av oss som länge har verkat i inte har haft en aning om att det ligger alldeles här intill, mitt i Strömmen. De jobbar med demokratifrågor. är ett av 27 eller 28 medlemsländer i den här mellanstatliga organisationen. Vi har varit pådrivande , för det har uppstått misstankar om att man inte har använt pengar på ett ansvarsfullt sätt. Där har vi tagit initiativ som jag kan återkomma till i mitt nästa inlägg. 49 (FP): Jag vill gärna ha reda på vad , som är ett av de här 27 eller 28 medlemsländerna, gör för detta. Det har bland annat diskuterats, har jag förstått, att internrevisionen inte har fungerat. Just en organisation av internationellt snitt som denna, som ju ligger här på grannö , måste absolut vara ett föredöme för att man ska kunna ha förtroende för dess sätt att verka i dess verkliga syfte. Jag vill alltså gärna veta vad lilla kan göra i det här sammanhanget. 50 Statsrådet (M): För regeringen är det viktigt att biståndsmedel ska komma fattiga och förtryckta människor till del och att man ska kunna bidra till att genomföra val på ett demokratiskt sätt. var det betydande problem på , och den föregående biståndsministern höll då inne det årliga budgetstödet till med krav på att man skulle göra förändringar och införa internrevision. Jag är fortfarande inte nöjd med det som har skett, utan vi har gått vidare och till exempel sagt att den nya chef som ska rekryteras inte ska få en högre lön. Vi ska se till att rutiner fungerar och att det finns ett absolut stopp mot att biståndspengar går in på människors konton och används till amorteringar på bostadslån. Det finns fortfarande frågetecken, och jag är inte nöjd med hur det hanteras. Vi fortsätter att ha strikt påverkan så gott vi kan och att försöka få med oss likasinnade länder som till exempel och som också är stora givare. 51 (S): Jag har en fråga till infrastrukturministern, och den är en fortsättning på de tidigare två frågorna om järnvägsunderhållet. Vi har ju ett splittrat järnvägsunderhåll i . Det är splittrat och ineffektivt, och det kostar oss tågpendlare mycket tid och arbetade timmar och innebär stress. Som påtalade går industrin miste om stora belopp, och det påverkar ju jobben, tillväxten och konkurrenskraften. sade infrastrukturministern att hon alldeles snart ska tillsätta utredningen som vi i redan har bestämt att hon ska tillsätta. är det , sade infrastrukturministern. Vi är frustrerade, och industrin är frustrerad. I får man säga upp underhållsarbetare för att regeringen sänker underhållsanslaget jämfört med . 52 Statsrådet (M): Jag tror att många som använder järnvägen , oavsett om man ska åka till jobbet eller studier eller om man transporterar varor, skulle önska att vi hade en mer robust järnväg. Å andra sidan har antalet som faktiskt reser med järnvägen ökat otroligt , inte minst den regionala trafiken. Detta gör att vi har kapacitetsbrist vissa tider, och på vissa sträckor. Framför allt har vi flaskhalsar. Det håller just nu håller på att byggas bort, inte minst med . Jag har dock varit oerhört fokuserad på att vårda den infrastruktur vi har. Detta är ingen quick fix. Det börjar märkas genom det minskade antalet tågförseningar, men det är fortfarande inte bra. är vi uppe i nivåer där vi har dubbelt så stort anslag till järnvägens underhåll 2014 än vad som var fallet 2006. Och den vägen tänker vi fortsätta på. 53 (S): Det är ett märkligt uttalande att ni tänker fortsätta på den vägen eftersom ni drog ned från det som ni själva hade höjt. Det är naturligtvis rimligt att man höjer med tanke på inflation och att det kostar mer . Det är alldeles rätt. Tyvärr har ni alltid anslagit mindre pengar till underhåll än vad vi socialdemokrater har gjort, oavsett om ni har varit i opposition eller som när ni styr. Det är klart att det ska satsas mer, men ni har inte ökat anslagen . Ni har dragit ned, tvärtemot vad säger. Det är jättebra att fler vill åka tåg, men vi hindras i vår ambition att vilja åka tåg. Många tvingas numera att ta bilen i stället. Man litar nämligen inte på att tåget ska komma fram. Dessutom har vi ett splittrat järnvägsunderhåll som regeringen inte tänker göra något åt, som bara är ineffektivt och där människor nu sägs upp, till exempel i . Det är människor som inget hellre vill än att underhålla vårt fina järnvägsnät. 54 Statsrådet (M): Låt mig vara tydlig! var det avsatt för drift och underhåll av järnväg. Jag gör det enkelt även för : Det är priser, så att vi inte jämför äpplen och päron. , , disponerar för drift och underhåll. Min enkla fråga är: Är 9 miljarder mer eller mindre än 4,2? Detta är den stora skillnaden. Att järnvägens drift och underhåll behöver återhämta sig tar vi på allvar. Men vi är dessutom en regering som förmår att krona för krona stärka konkurrenskraften för fler jobb i genom att även bygga om och bygga ny järnväg, vilket också behövs. köp av ryskt kärnbränsle 55 (S): Jag har en fråga till finansmarknadsministern. Som har framgått i medierna undersöker statliga om det är möjligt att köpa ryskt kärnbränsle till de svenska kärnkraftsreaktorerna. Det ryska kärnbränslet ska testas i . Om det fungerar bra är tanken att börja köpa ryskt kärnbränsle . vice premiärminister uttalade för någon vecka sedan att man nu stoppar alla leveranser av kärnbränsle till på grund av, som det heter, det ostabila läget i landet. Därtill konstaterar han att har problem att leverera till EU-medlemmar som , , och . Enligt vilken strategi är det bra att ska förlita sig på ryska kärnbränsleleveranser? Vad är regeringens uppfattning om det som nu håller på med? Och tycker regeringen att detta ens är lämpligt? 56 Statsrådet (M): Tack för frågan, ! Det är en angelägen fråga som jag och har debatterat tidigare. och ledning fattar beslut för bolaget. Vår roll som ägare är att utforma riktlinjer för bolaget, sätta upp ekonomiska mål och inte minst utse styrelseledamöter i bolaget som ser till att bolaget sköter sig på det sätt som vi har stipulerat. Vad gäller kärnbränsle från har två leverantörer. Och för att få ökad konkurrens på marknaden prövar man sig nu fram för att eventuellt hitta ytterligare leverantörer. I det aktuella fallet prövar man en ny leverantör som råkar vara från . Man kommer att fatta beslut , förmodligen 2020, om man avser att ta in en ytterligare leverantör till . Hur läget ser ut då i och i omvärlden vet vi inte riktigt. Men jag tycker att ambition att öka konkurrensen på marknaden så att vi får lägre elpriser för våra konsumenter är att föredra. 57 (S): Det märkliga är att vi har en bra ordning för kärnbränsleleveranser. är leverantör till kärnbränslekraftverken genom . ligger som bekant i där över 1 000 personer jobbar inom verksamheten. Vad jag kan förstå finns det inte heller någon som helst kritik mot de leveranser som har på området. Det ryska företaget som förbereder sig för att göra affärer med är indraget i flera korruptionsskandaler. Det finns väldigt goda skäl att ifrågasätta om detta över huvud taget är lämpligt, inte minst med tanke på att EU:s ledare diskuterar sanktioner mot . Då kan man fråga sig om regeringen har glömt att informera om detta. Frågan kvarstår: Enligt vilken strategi är det bra för att börja förlita oss på leveranser från ? Dessa diskussioner pågår ju. 58 Statsrådet (M): strategi ska besvaras av styrelsen och ledningen i . Det är inte rimligt att vi som politiker går in och tar affärsmässiga beslut för om vilka leverantörer de ska ha. I och med att jag fick en interpellation av kontaktade jag bolaget och konstaterar att de har ambitionen att göra marknaden för kärnbränsle mer konkurrensutsatt. Därför tar de in nya leverantörer, för att studera om det är möjligt att öka konkurrensen och på så sätt pressa priserna. Naturligtvis ska de statliga företagen, som säger, agera föredömligt. Den alliansregering som sitter vid makten har, till skillnad får den socialdemokratiska regeringen, infört ett hållbarhetskriterium för de statliga bolagen som bland annat innebär att man ska agera föredömligt. Och det gäller även och deras leverantörer av kärnbränsle. 59 (KD): Jag vill ställa en fråga till försvarsministern. Utvecklingen på har förändrat säkerhetsbilden i vår närhet. Försvarsberedningen har därför getts mer tid, och försvarsministern har sagt sig vara beredd att ompröva anslagen till Försvarsmakten. är , utan att vara medlem, den mest aktiva parten i Natosamarbetet. Är det inte dags att nu tillsätta en bred utredning för att se över förutsättningarna för medlemskap i , med tanke på den förändrade säkerhetsbilden? 60 Försvarsminister (M): säkerhetspolitiska linje, eller säkerhetspolitik, har utvecklats successivt , naturligtvis mycket på grund av vad som har hänt i vår omvärld och vår syn på hur beroende vi är av andra länder. I det senaste försvarspolitiska inriktningsbeslutet konstaterar vi att vi bygger säkerhet tillsammans med andra. Vi ser också att vi är väldigt beroende av andra länder. Händelser, nära oss eller lite längre bort, kan få stora konsekvenser för vår säkerhet. Det är inte heller svårt att se att om vi skulle drabbas av något, en kris eller en konflikt, skulle det få påverkan både på våra grannländer och på övriga europeiska länder. Det vi nu ser i kommer verkligen att påverka säkerhet och därmed också säkerhet. Då kan man fundera kring om vi ska vidareutveckla vår säkerhetspolitiska linje. 61 (KD): Försvarsmakten har gjort en perspektivstudie där man på regeringens uppdrag har tittat på hur försvaret ska se ut och framåt. För att hantera en eventuell konfliktsituation i vårt närområde pekar Försvarsmakten själv på att det antingen behövs väsentligt ökade resurser eller att vi stärker vårt beroende av omvärlden. Därför tycker att det är läge att utreda Natomedlemskap. Min följdfråga till försvarsministern är: När tror försvarsministern att vi skulle kunna se en sådan utredning? 62 Försvarsminister (M): Jag själv, och mitt parti, tycker att en naturlig utveckling av vår säkerhetspolitiska linje skulle vara att skulle kunna bli medlem i Nato . Det är och ensamma om att tycka i . Vi har varit väldigt tydliga från sida – och statsministern har varit mycket tydlig – med att om vi verkligen ska diskutera den frågan, ja då måste det finnas ett brett politiskt stöd i och ett brett stöd hos befolkningen. Den typen av beslut är oerhört viktiga och långtgående, och de har stor betydelse för vår säkerhet och för vår framtid. Därför måste de fattas i brett samförstånd. Det är allvarliga och långsiktiga frågor. Jag har tillsatt en utredning om försvarspolitiska samarbeten utifrån det som Försvarsberedningen kom överens om i sin säkerhetspolitiska rapport. KU:s utfrågning om Nuonaffären 63 (S): Jag har en fråga till med anledning av att han är ansvarigt statsråd vad gäller det statliga ägandet. Jag har debatterat statens agerande kring Nuonaffären och fått olika svar. Finansministern angav att hela regeringen var informerad. Statsministern har därefter sagt att det var den tidigare näringsministern som kände till allt beträffande affären. Sedan har vi kunnat läsa en logg från där det framgår att hela det inre kabinettet, det vill säga partiledarna för samtliga allianspartier, varit informerat, vilket finansmarknadsministern sagt sig inte känna till. vägrar den tidigare näringsministern att komma till , likaså tidigare sakkunniga . Min fråga till är: Finns det någon i regeringen som borde komma till KU i stället för ? 64 Statsrådet (M): väljer att kalla de personer de så önskar. I den här frågan har de begärt att få kalla statsministern och finansministern, och de kommer naturligtvis till KU för att svara på frågor. Vad jag vet kommer KU att inleda sin granskning . Det är den ordning vi har i . De här frågorna behandlas i , och sedan reder man ut dem på bästa sätt. Jag är övertygad om att både statsministern och finansministern kan svara för sig och bringa klarhet i affären. 65 (S): Eftersom finansministern, statsministern, finansmarknadsministern och även tidigare näringsministern har olika bilder hade det varit vällovligt om tidigare näringsministern kommit till KU för att diskutera frågan. Finansmarknadsministern har ju sagt att det är hon, och bara hon, som känner till hur turerna gått när det gäller hanteringen av Nuon. säger finansmarknadsministern att det räcker med finansministerns och statsministerns syn, som är en helt annan än den tidigare näringsministerns. Oppositionen kan inte känna någon större tillfredsställelse med att alla korten inte läggs på bordet. Därmed, herr talman, får jag väl inse att jag inte kommer att få reda på något mer. 66 Statsrådet (M): Jag får nog korrigera . Det jag sade var att har rätt att kalla dem de så önskar. Det är inte jag som kallar, det är inte heller statsministern, utan det är som gör det. Vilka de kallar har jag som minister egentligen inga synpunkter på. Det viktiga är att det bringas klarhet i affären, och är det format som har för att göra det. Låt oss se fram emot den behandling som kommer att börja . Jag är övertygad om att ifall inte är nöjt med de personer som kommer kan de kalla fler för utfrågning. Det är väl deras prerogativ att göra det. 67 (M): Min fråga går till försvarsminister . försvarsmakt genomgår för tillfället en omfattande förändring i syfte att stärka vår försvarsförmåga. I stället för förband som tidigare endast fanns på papperet får vi nu förband som är direkt tillgängliga, användbara och effektiva. En förutsättning för det är dock en fungerande materielförsörjning. Tyvärr har vi sett flertalet upphandlingar som till synes skenat i väg, utanför såväl regeringens som Försvarsmaktens kontroll. Vad avser försvarsministern att göra för att säkerställa att i synnerhet större försvarsmaterielbeställningar kan ske mer kontrollerat och strukturerat? 68 Försvarsminister (M): Som frågeställaren säger bygger vi försvarsförmåga. Vi stärker försvarsförmåga. Det gör vi genom att personal utbildas och får öva och genom att förbanden har den materiel de behöver. Det är viktigt att påpeka att det är försvarets operativa behov som styr materielanskaffningen. Den fråga som har diskuterats både i och, tror jag, vid myndigheterna är: Hur får man en så bra styrning och ordning som möjligt när det gäller anskaffandet av försvarsmateriel? Jag har tillsatt en utredning, och tagit emot den, som just handlar om hur regeringen bättre kan styra Försvarsmaktens långsiktiga materielplanering och materielinvesteringar. Utredarens förslag ser ut att kunna lösa det på ett sätt som liknar infrastrukturlösningar. 69 (M): besökte jag i och diskuterade med ombud från olika fackföreningar frågan om införskaffande av nästa generations ubåt. Det är ett stort och viktigt projekt. Jag kan meddela att de var mycket positiva till försvarsministerns tydliga ställningstagande i om att undervattensförmåga är ett nationellt säkerhetsintresse. Det är jättebra att utredningen nu läggs fram. Det är viktigt att få ordning på de större beställningarna. Vi talar om väldigt mycket pengar. Mina följdfrågor blir: Vad sker nu när utredningen har kommit? När kan vi se effekterna av en mer kontrollerad investeringsplan för Försvarsmaktens materielinförskaffning? 70 Försvarsminister (M): Målet med de förslag som lagts fram i utredningen är att vi ska få bättre styrning, bättre uppföljning, större transparens samt även långsiktighet. Det gäller från beslutsfattarnas sida men självklart också från myndigheternas sida. Myndigheterna kommer att ge underlag till regeringen som sedan lämnar förslagen till att avgöra om de kan förverkligas – och då ha en betydligt längre framförhållning än . Det blir en helhetssyn, inte uppsplittrat i delar. Utredningens förslag kommer att gå ut på remiss. När vi fått in synpunkterna kan vi börja arbeta för att få in dem i planeringsprocesserna. Det handlar om – nu låter det mycket – tolvåriga materielplaner. De ska naturligtvis vara betydligt mer detaljerade när det gäller och något mindre detaljerade när det gäller de därpå följande tre åren. Tanken med det är att få en helhetssyn och långsiktighet. Olika beskattning av löntagare och pensionärer 71 (S): Min fråga går till statsrådet och är skattepolitisk. Regeringen har sagt sig ha som mål att avskaffa arbetslösheten. Metoden är att sänka skatterna. Vi har fått fem så kallade jobbskatteavdrag, dock inte lägre arbetslöshet. Men jobbskatteskatteavdragen har haft två andra effekter, nämligen mindre resurser till välfärden och en klyfta i beskattning av olika inkomstslag. Alltså betalar en löntagare väsentligt mycket mindre skatt än en pensionär, eller en föräldraledig, på samma inkomst. Det är en djup orättvisa då exempelvis pension är uppskjuten lön. Anser statsrådet att det är rimligt att ha denna klyfta i beskattning av olika inkomstslag? 72 Statsrådet (M): tar upp en situation som i mångt och mycket är beroende av hur ett land står sig i en ekonomisk kris, hur man klarar av att ha ordning och reda i ekonomin och framför allt hur man klarar av att framtidsinvestera. Regeringen har gjort det mer lönsamt för människor att arbeta men också att arbeta mer. Det är i grunden bra, för det driver en arbetslinje. Det är inte en slump att vi har fler än 2006 som är sysselsatta. Det har gjort det möjligt för oss att satsa mer. På låter det ungefär som att skattesänkningarna skulle ha gjort att vi haft mindre pengar i landet att röra oss med, och det är ju inte fallet. Snarare har skatteintäkterna ökat, vilket gjort att vi kunnat satsa på fler sjuksköterskor, på fler vårdcentraler, på fler läkare, på bättre skola och så vidare. Dessutom har vi sänkt skatten för pensionärer ett antal gånger. 73 (S): Jag noterar att statsrådet rent sakligt faktiskt inte berörde min huvudfråga. Är det rimligt att ha en klyfta i beskattning av olika inkomstslag? Är det rimligt att beskatta exempelvis pensionärer och arbetslösa hårdare? Det tycker inte vi socialdemokrater, men när kammaren i går voterade sade allianspartierna nej till att utreda skattesystemet, nej till att ha lika beskattning av samma inkomst. Det var tydligt. säger i Riksdag & Departement angående skattesänkningar: Tittar vi framåt, så ska vi fortsätta den här vägen. – – – Det måste bli större skillnader mellan att arbeta och att inte arbeta. Säg att ni vill ha denna orättvisa i beskattning mellan löntagare och pensionärer! Vi tycker att det är orättfärdigt. 74 Statsrådet (M): Den tydligheten ligger väl i så fall i att alliansregeringen står bakom en politik som leder till stärkt konkurrenskraft och till att fler människor får jobb. Det är fler som betalar skatt, och skatteintäkterna har ökat . Därför har vi kunnat göra stora satsningar. Den klarsynte kan se att skillnaden snarare ligger i att socialdemokratin och andra satsar mer pengar på dem som inte vill arbeta och på dem som möjligtvis måste ha bidrag. På vilket sätt skapar det fler jobb? Det är där vi har den stora konflikten. Alliansregeringen gör reformer som syftar framåt men tar också det som är viktigt här och . Vi klarar även av att finansiera det krona för krona. Det är nog det viktigaste beskedet till den som är pensionär och vill ha pension . och behandlingen av spelmissbrukare 75 (S): Jag vill ställa min fråga till . gick till behandling av spelmissbrukare. Det är tyvärr många som är spelmissbrukare : nästan 170 000 personer, av befolkningen. Bland unga män är var tionde spelmissbrukare. Man kan även se en fördubbling bland medelålders kvinnor. De här människorna får sina liv ödelagda. De spelar bort väldigt mycket pengar. Man kan inte komma ifrån att spelmissbrukare står för en del av intäkterna till . Svenska staten gör också vinst på . Är det inte rimligt att staten tar ett större ansvar och avsätter mer av vinsten från till behandling av spelmissbruk? 76 Statsrådet (M): Jag tackar så mycket för denna fråga, som verkligen är behjärtansvärd. Jag vill börja med att säga att det är väldigt svårt att utreda och hantera spelpolitiken och visa exakt hur man ska gå vidare. Om man rent teoretiskt skulle ha många tusen människor runt gränser som kollade alla inkommande transporter skulle man kanske kunna stoppa illegal alkohol från att komma in i . Men vad gäller spel är det inte så, för spel går som bekant genom luften. Därför är det svårt att veta vilken väg man ska ta. Våra grannländer har gått olika vägar. har valt ett antal statliga spelbolag. har valt ett licensieringssystem. Vad vi gör nu är att försöka utvärdera bägge dessa länders erfarenheter och se om vi ska ändra vår spelpolitik i något avseende. Vi avser att komma tillbaka till kulturutskottet i denna fråga under höstriksdagen. 77 (S): Det är naturligtvis bra att man utvärderar systemen och i bästa fall kan förbättra dem. Men min fråga handlade om pengar. omsätter 20 miljarder, och svenska staten fick väl 4 miljarder i intäkter som överskott. Då är det rimligt att en del av pengarna går till behandling av spelmissbruk. Det är ett stort problem att det avsätts så lite resurser. Spelmissbrukarna hamnar mellan stolarna. Många kommuner har ingen behandling över huvud taget för spelmissbruk. Spelmissbrukare hänvisas till vårdcentraler, där det i många fall inte finns några resurser. Sedan kan de hamna hos psykvården. Med tanke på hur stort det här problemet är och att spelmissbrukarna faktiskt bidrar till Svenska Spels intäkter, är det inte rimligt att vi avsätter mer pengar till behandling som bevisligen fungerar och kan rädda en människa och dennes familj? 78 Statsrådet (M): De belopp vi avsätter för vård av spelmissbrukare är inte marginella. Låt mig också säga att det som ska vara i fokus när man utreder olika typer av spelreglering i är att motverka spelmissbruket, inte att gynna spelindustrin. Något som vi har gjort i den här frågan och som jag hoppas att känner till är att i samråd med inrätta första spelprofessur, som ska inriktas på skadeverkningar av spel och spelmissbruk. Min förhoppning är att denna professur kan leda till ett antal doktorandtjänster och att behandlingsformerna kommer att bli bättre för de personer som har svårt att hantera spel. På så vis hjälper vi spelmissbrukare på ett mycket adekvat sätt, tycker jag. Sedan kan vi alltid diskutera pengar. Jag utesluter inte att mer pengar från kan komma att gå till behandling av spelmissbruk. 79 (C): Min fråga går till statsrådet . Jag har blivit kontaktad av ett stort antal partikolleger som bor längs med och runt . De är helt vansinniga över att det rödgröna har tagit ett beslut om att den nya ska vara lägre än den nuvarande , som ska ersättas. Kan verkligen ta ett sådant beslut själv? 80 Statsrådet (M): Den här frågan är otroligt angelägen. har det kommunala ansvaret och det fysiska planmonopolet. Men naturligtvis samråder man på olika sätt. Jag ska försöka göra detta begripligt. Vi har hela den stora inre vattenvägen som kommer från . och är en oerhört viktig transportled till största hamn i och kanske vidare ut i världen. Tänker man i det stråket blir det väldigt märkligt att ha en låg bro. Men ur stads perspektiv handlar det om hur man kommer över vattnet, även med kollektivtrafiken. Man vill helst inte ha så mycket broöppningar och inte så branta uppförslut och nedförslut för cyklar. Då blir det en låg bro. Någonstans däremellan har diskussionerna gått. De kan inte ta beslutet helt själva, men i stort sett, ja. 81 (C): Vem anser statsrådet att ska samråda med i denna fråga? 82 Statsrådet (M): Det finns naturligtvis formella gångar för hur man ska göra. som region har självklart ett helhetsansvar, och tänker trafikslagsövergripande. Det har även gjorts utredningar av hela Trollhätte–älv-delen av den inre vattenvägen. Detta måste givetvis hänga samman med det som görs i . Riktigt så har det väl inte varit fullt ut, vad jag förstår, och det är där konflikterna uppstår. Vem som gör rätt och vem som gör fel är kanske dumt att peka ut. Det bästa vore väl om man kunde hitta en gemensam lösning genom att förstå varandras olika problem och söka möjligheter. Höjden på en bro kan vara den lilla enkla lösningen.