prot · H10992 · 2014-03-28 00:00:00 — pekar på att för att få balans framöver och för att klara välfärden behövs det skattehöjningar i storleksordningen 100 miljarder. Därför blir min motfråga, och det är ingen lätt uppgift att svara på den: Vad är alternativet för , regeringen och ? Jag misstänker att det tyvärr är att låta välfärden förfalla. 54 (M): Vi har lyssnat på hur Socialdemokraterna försöker svartmåla och ge en felaktig bild av verkligheten. De försöker föra i bevis att svensk ekonomi är i förfall, men Socialdemokraterna har ertappats med byxorna nere. Det är en tom och oärlig retorik. Svensk ekonomis funktionssätt har förbättrats och är bättre än på många decennier. Denna väg måste vi fortsätta. Vi måste fortsätta stärka svenskt funktionssätt på samma väg. Då fungerar det inte att återgå till den bidragspolitik som Socialdemokraterna förde tidigare. Det kan inte heller vara riktigt att man bekymrar sig om budgetsaldot som man går till val på att lova allt till alla och har stora hål i sin egen budget. Det kan inte vara riktigt att Socialdemokraterna för en sådan oärlig och oseriös diskussion och debatt i denna kammare. 55 (S): kom äntligen erkännandet från , det som vi har försökt få under den här förmiddagens debatt. säger här från talarstol att han tänker nå överskottsmålet nästa mandatperiod. Det är fantastiskt att det finns lite hederlighet kvar i finansministern. Finansministern har alltså övergett överskottsmålet. Det är det vi vet, det är det konstaterar i sina rapporter, och det är det vi har försökt diskutera. säger att han misstänker att Socialdemokraterna tänker överge överskottsmålet. Men vi är tydliga: Vi överger det inte, och vi har en ekonomisk politik som dessutom, till skillnad från finansministerns, lyckas uppfylla överskottsmålet. Sammanfattningsvis, herr talman, är det detta som är problemet. Problemet är inte om regeringen och rent principiellt säger sig gilla idén om ett överskottsmål, utan problemet är att man i sin politik inte uppnår det. 56 (M): Det blir allt tydligare att Socialdemokraterna börjar bli något slags förvrängd spegelversion av vad gamla var tidigare, nämligen att man utlovade stora skattesänkningar utan finansiering. Den här gången utlovar man stora utgiftshöjningar utan finansiering. Man klagar på , målar i svart, trots att det egentligen var ett ganska bra land med vissa förbättringar att göra. Man klagade på det svenska välfärdssystemet trots att man egentligen tyckte om det. Och Socialdemokraterna klagar på jobbskatteavdraget, trots att de går till val på det. Det börjar bli som en förvrängd spegelversion. En lärdom som vi hade med oss från det var att det är ett mycket effektivt sätt att inte bli vald. Fortsätt på den banan, så får ni se att det inte kommer att gå så himla bra! 57 Finansminister (M): Låt mig vara tydlig med principerna för vår budgetpolitik. När vi har god tillväxt har vi stora överskott. 2007 och 2008 hade vi 170 miljarder i överskott, . Det var 3,6 procents överskott 2007. Det var därför att det var viktigt att föra en balanserad politik för att vi inte skulle få en överhettning med bekymmer i svensk ekonomi. Åren 2009–2014 har vi haft underskott eller balans, för i en lågkonjunktur, den värsta sedan depressionen, benämnd den stora recessionen, är det viktigt att stimulera. är vi tillbaka på 1 procents överskott. Det betyder att vi – 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017 och 2018 – uppfyller ramverket för den ekonomiska politiken och överskottsmålet, för det är så överskottsmålet är utformat: när det är högkonjunktur och när det är lågkonjunktur. Det är uppenbart att vi har ett bekymmer i svensk politik. Socialdemokraterna tänker mörka sig igenom valrörelsen. De har ett budgethål på 25 miljarder. säger att svaret är att se över överskottsmålet. Varför ska vi misstänka att det är det man tänker göra? Jo, för det första har man inte pengarna. Man berättar inte varifrån de 25 miljarderna ska komma. För det andra avser man att regera ihop med , som faktiskt vill avskaffa överskottsmålet. För det tredje existerar det inte ett enda dokument – inte ett enda – där Socialdemokraterna deklarerar att man avser att stå fast vid överskottsmålet över nästa mandatperiod. Det man har är , som säger Det är kvar tills vi tar bort det, och , som aviserar en översyn. Har ni för avsikt att stå fast vid överskottsmålet, eller är planen att täcka de 25 miljarderna genom att avskaffa det, som man så lätt misstänker? Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2013/14:369 om besparingar inom Försvarsmakten 58 Försvarsminister (M): har frågat finansministern vilka åtgärder ministern avser att vidta för att tydliggöra huruvida finansministerns tidigare besked om ytterligare besparing på försvaret med gäller eller ej. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Först ett klargörande: skriver i inledningen av sin fråga att regeringen har ålagt Försvarsmakten ett besparingsbeting omfattande . Men regeringen har inte beslutat om någon besparing på Försvarsmakten om . Beslutet om att minska Försvarsmaktens lönekostnader med jämfört med myndighetens planering innebär inte att myndighetens anslag minskas. Som jag tidigare svarade på fråga 2013/14:501 Besparingar inom Försvarsmakten aviserade regeringen åtgärder som syftar till att skapa ett extra omvandlingstryck och driva fram ytterligare effektiviseringar i den statliga verksamheten. Effektiviseringen uppnås genom en minskad ökning av anslagen. Minskningen berör samtliga PLO-anslag och fördelas proportionerligt på respektive anslag baserat på storlek. beräknades den pris- och löneomräkning som tillförs utgiftsområde 6, Försvar och samhällets krisberedskap, uppgå till . Det handlar således inte om en minskad ökning specifikt riktad mot Försvarsmakten. De av beslutade förstärkningarna av anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap med 2014, 2015, 2016 och ligger fast. 59 (S): Jag tackar för svaret. Jag kan konstatera att verkligheten ser ut så att regeringen när det gäller försvarets ekonomi ger med ena handen och tar med den andra. Man kan trolla hur man vill med formuleringarna och ordvändningarna och försöka beskriva det ena och det andra på olika sätt. Men realiteten är att vad man nu upplever i Försvarsmakten är att de 500 miljonerna är ett besparingsbeting och att man ute på förbanden tittar på hur man ska få ihop dessa pengar. Då skär man på det ena och det andra. Ett exempel är försvarets överlevnadsskola i , där man tittar på hur man ska kunna gå ned från 16 tjänster till 6. Det är bara ett exempel av många. Med den typ av beskrivning som ministern ger i sitt svar blir bilden att det inte spelar någon roll, att det inte påverkar verksamheten, att det i stort sett är något som sker i marginalen. Men efter alla mina förbandsbesök får jag signaler om att det betyder något. Man använder ordet omvandlingstryck och säger att man ska ta 100 miljoner mer. Omvandlingstryck låter som en fin omskrivning. I praktiken innebär det att man nu på något sätt ska ta hem 600 miljoner i organisationen. Det ska ställas mot den andra delen. I takt med att omvärlden förändras och verkligheten kommer i kapp börjar man från sida säga att det nu är dags för ökade försvarsutgifter. går ut och säger att försvarsutgifterna ska ökas. Det blir en dag-för-dag-politik där man ändrar sig i takt med vad vi kallar konjunkturen. Då blir det ifrågasättande: Var finns den politiska linjen? Var finns hållfastheten och seriositeten? Det känns liksom inte ansvarsfullt att agera på det här sättet. Det är ungefär likadant som när det gäller synen på , där vi från vårt partis sida länge har pekat på riskerna med det militära förmågelyftet, den ökade nationalismen och hårdförheten i den ryska regimen. Det ville man länge inte ta till sig från regeringens sida och från den moderata sidan. blev vi överens i Försvarsberedningens säkerhetspolitiska analys. Men har man i olika uttalanden tonat ned den utvecklingen. är språkbruket ett annat, efter det som har hänt i . På något sätt tycker jag att det är tydligt att det förändras och att man liksom inte har någon tydlig och klar linje. Jag har en fråga. Om man nu har sagt att man ska öka försvarsutgifterna – skulle man dra ned dem med ytterligare 100 miljoner – kommer man då i vårbudgeten att lägga på dessa 100 miljoner så att den delen inte blir genomförd? Det är lite uppseendeväckande att man med ett så kort intervall förändrar ett ställningstagande. Vi kommer inte att ha denna 100-miljonersdel med i vår budget. Det omvandlingstryck som ministern talar om är i praktiken bara ett ytterligare besparingsbeting. Hur blir det? Står ni fast vid de 100 miljonerna eller inte? 60 (M): Frågan om försvarets finansiering är viktig. När man diskuterar detta tror jag att det är betydelsefullt att man också har hela bilden och att man ser detta i ett historiskt perspektiv. Vi har haft en utveckling där försvarsanslaget gradvis har minskat. låg det på av bnp, och 2011 låg det på av bnp. Här finns det anledning, inte minst för flera här i kammaren, att fundera på vilket parti som har haft regeringsmakten under merparten av . Jag tycker att det är naturligt att hotbilden ska få påverka försvarsanslaget. har alliansregeringen presenterat två budgetar i rad där anslaget faktiskt höjs. Det är ett viktigt besked. Lika viktigt är det att dessa pengar används till rätt saker. Försvarsministern har där varit tydlig med att det ska vara fokus på mer övning, mer utbildning och mer rekrytering. Lika viktigt är det naturligtvis att det sedan följs upp. diskuterar vi också . Det är på många sätt en oroande händelseutveckling där som leder till en högre grad av osäkerhet. Det illustrerar också att det är svårt att förutse händelseförlopp. Ambition är en sak, handling är någonting annat. Min slutsats av detta är att försvarsreformerna måste fortsätta. hade fyra av åtta mekaniserade bataljoner i en beredskap . Vem såg det egentligen som troligt med rysk trupp i , eller ? Här är naturligtvis finansieringsdiskussionerna viktiga. Men vi ska inte heller låta träden skymma skogen. Budgetpropositionen innebar en gradvis höjning av ramen – det är bara att läsa innantill – med ungefär 3 miljarder . Det var före händelseutvecklingen i och före de besked som har levererats kring fortsatta satsningar på försvaret. Det tycker jag är betydelsefullt. får vi höra att detta verkar vara för lite. Jag tycker att det i grund och botten är bra om vi kan enas kring att vi ska satsa på försvaret. Det skulle bli en upprepning att stå här och påminna om att S, V och MP faktiskt ville spara på försvaret med 2 miljarder . Det behöver jag inte påminna om. Men det vore klädsamt om Socialdemokraterna kunde ta bladet från munnen. Det är såklart lätt att alltid kritisera andra. Men vad vill ni själva? Jag minns till exempel ord om puts i marginalen, som var det uttryck som användes för att beskriva regeringens satsningar. Man blev lite förvånad när det sedan visade sig att Socialdemokraternas egen satsning uppgick till dramatiska noll kronor utöver regeringens nivå. Om det är så att ni satsar så mycket mer kan man säga att dessa satsningar i så fall är mycket välkamouflerade. I er budget finns i alla fall inga spår av det. Dessutom har Socialdemokraterna faktiskt en budget som inte går ihop. I den budget som ni lade fram fanns det satsningar på 27 miljarder med en finansiering på 16 miljarder. Det blir ett hål på . Jag skulle därför vilja be som har väckt denna diskussion, vilket är bra, att också vara tydlig med vad Socialdemokraterna vill. Hur mycket mer pengar vill ni anslå? Vilka konsekvenser får ert presenterade budgethål på 11 miljarder för försvaret? 61 (S): Jag ska ärligt säga att jag egentligen inte hade tänkt delta i debatten om denna interpellation. Min interpellation ska debatteras efter debatten om denna interpellation. Men bjöd faktiskt upp till det hela. när han sade att man ska ta bladet från munnen tänkte jag att det är ett ypperligt tillfälle att göra det. tar upp det historiska perspektivet, och han talar om tidigare beslut. Men var fanns era reservationer under dessa år? Jag vet att ni valde att i vissa delar lämna dåvarande försvarsutredningar. Men det var en bred parlamentarisk enighet kring de slutsatser som drogs i betänkandena från försvarsberedningarna under de socialdemokratiska regeringarnas tid. När kommer med dessa påståenden tycker jag att han är svaret skyldig. Försvarsanslagen har aldrig någonsin varit så låga som de är nu – åtminstone vad jag har sett. De ligger av bnp eller bni. Det kan kräva sin förklaring med tanke på det som påstår. Jag vill göra ett tillrättaläggande – detta vet – när det gäller våra så kallade besparingar på 2 miljarder som han tar upp. Jag ska informera dig igen, . Med tre rösters övervikt övergav regeringen och partierna som anslöt sig till det värnplikten. Vi sade att vi ville ha den kvar. Budgeten byggde på att vi skulle ha plikten kvar. Vi sade nämligen tidigt i detta skede att detta kommer att kosta så mycket pengar – det har vi tyvärr fått rätt i – att vi kan använda dessa pengar till annat. Vi var också tydliga med att säga att Kosovoinsatsen skulle övergå från en militär insats till en civil insats. Där har vi pengarna, . Jag tycker därför inte att det är så konstigt att vi kunde ligga på en rimligare nivå. ser vi facit: skenande kostnader för ett yrkesförsvar med anställda soldater och sjömän. Detta sade vi . Jag sade också i många debatter med partikamrater till hemma i mitt hemlän att jag är ledsen. Jag kommer förmodligen en gång , när det gäller det beslut som fattades om att skrota värnplikten och kostnaderna i detta sammanhang, att säga: Vad var det jag sade? Facit har vi faktiskt. Det finns väl ingen här i kammaren som kan säga att denna omställning inte har kostat oerhört mycket pengar som skulle ha kunnat gå till mycket annan verksamhet? Jag tycker att vi ska vara ärliga i vår debattretorik och inte glömma historien från alla vinklar. Därför valde jag att gå upp i debatten och bemöta detta. Jag tycker nämligen att det som har framförts är direkt felaktigt. Vi har inte heller något hål på 11 miljarder. Jag skulle därför vilja be att förklara varifrån han får de 11 miljarderna. Var finns de 11 miljarderna i ditt kalkylblad? Jag har inte hittat dem i våra. 62 Försvarsminister (M): Den här debatten handlar både om pengar och om historia. Då vill jag gå då denna kammare beslutade om en ny inriktning för försvarspolitik och för det militära försvaret. Denna nya inriktning var väl förankrad i den parlamentariskt sammansatta försvarsberedning som arbetade och som jag själv hade förmånen att få leda under dess senare del. I bred politisk enighet konstaterade att den allmänna värnplikten inte längre var ändamålsenlig för att bemanna Försvarsmaktens insatsorganisation med personal. Med färre än 10 000 personer som fullgjorde sin värnplikt var den varken allmän eller pliktig. Den nya inriktningen innebär en omfattande ambitionsökning när det gäller kvalitet och tillgänglighet för våra förband. Det är detta reformarbete som Försvarsmakten är mitt uppe i, och syftet är att stärka vårt försvar. Reformen innebär bland annat att samtliga förband ska ha krigsplacerad personal och materiel. Vi har också stärkt försvarsförmågan genom att vi har givit uppdraget till Försvarsmakten att återuppta försvarsplaneringen. Vi har återinfört och börjat genomföra krigsförbandsövningar, vilket hade upphört första hälft. Försvarsmaktens övningsverksamhet har ökat både i omfattning och i kvalitet. Här fortsätter vi; har vi givit Försvarsmakten i uppdrag att genomföra både mobiliseringsplanering och mobiliseringsövning. Vi har också givit dem i uppdrag att genomföra en större övning med armé, marin och flygförband. som allt det här sker som en följd av försvarsbeslut har ju syftet varit att effektivisera inte minst försvarets logistik när det gäller stödfunktioner och materielförsörjning, just för att vi ska kunna få pengar till det som skapar försvarsförmåga. Det har medfört att över 2 miljarder har kunnat tillföras förbandsverksamheten. Dessutom har regeringen fört över medel från anslaget 1:2 för internationella insatser till förbandsverksamheten. För att säkerställa ett fortsatt genomförande av försvarsreformen har regeringen också tillfört nya pengar till såväl materiel som förbandsverksamheten. Vi är även beredda att tillföra ytterligare medel, inte minst med tanke på det som händer i vår omvärld. Jag kommer att återkomma till ekonomin, men framför allt skulle jag vilja återkomma till det jag har hört här . För det första står och säger att han förutsåg och visste i förväg vad som skulle hända i . Det tycker jag nog måste tåla en syning. Vi har alla sett en ökad rysk förmåga, men jag tror ändå att det för de flesta kom som en oväntad vändning att man så tydligt var beredd att använda hot om militärt våld för att förändra gränser. För det andra måste jag fråga Socialdemokraterna om de på allvar är beredda att, som säger, återinföra den allmänna värnplikten. Jag tänker på vad det skulle innebära för Försvarsmakten när det gäller kvalitet, kompetens och inte minst kostnader att hatta från det ena till det andra. Det här är en intressant debatt, och jag måste alltså fråga hur det ser ut med förmågan att spå in när det gäller ryskt agerande samt om det är Socialdemokraternas nya försvarspolitik att vi ska återinföra den allmänna värnplikten. 63 (S): Jag kan inte förstå varför ministern står och säger saker som inte är sanna. Jag har aldrig sagt att jag förutspådde det som händer i ; det jag har sagt är att vi tydligt har visat att den ryska militära förmågan ökar. Vi har tydligt visat nationalismen och det auktoritära styret. Vi anser att vi har haft svårt att få gehör för det, och vi anser att vi har fått ta en rätt rejäl fajt för att få bland annat att begripa detta. Vi tycker att regeringen fram till Ukrainakrisen i väldigt stor utsträckning har försökt tona ned detta, medan vi har tyckt att det har varit rätt uppenbart. Däremot har jag aldrig sagt att jag förutspådde det som händer i , så det påståendet var inte sant från ministerns sida. När det gäller vår ekonomi och budget kan jag bara konstatera att vi inte har lagt fram några budgetar med hål i över huvud taget, och vi kommer inte heller att lägga fram några budgetar med hål i. Det ni sysslar med är att ni räknar in hur det eventuellt skulle se ut i en framtida budget som inte har lagts fram . Det är inte hederligt att bedriva debatten med den typen av metoder. Sedan är det för de flesta uppenbart att personalförsörjningssystemet är svajigt. Vi har avhopp på bland de kontinuerligt anställda, vi har svårt att rekrytera på deltidssidan och vi har det krångligt med ekonomin – det är inte finansierat fullt ut. Det här är en sak vi naturligtvis också måste titta på i Försvarsberedningen. Jag tror att det är klokt att föreslå en del förändringar i personalförsörjningssystemet, och jag är till och med nästan övertygad om att det kommer att bli så. Däremot kommer kanske inte förslaget att bli att vi återinför den allmänna värnplikten, men man kan ta till sig en del av värnpliktssystemets fördelar – bland annat att det i strukturen var betydligt stabilare än det vi har . Vi har stora ekonomiska problem också i materielsystemen. Det är mycket kärvt, och det tror jag att ministern är väl insatt i. Oavsett de pengar som har anslagits är det alltså inget att yvas över eller skryta med, för de löser inte problemen. Jag har inte sagt att vår budget löser problemen heller, men jag säger att vi kan göra en politisk uppgörelse som bringar stabilitet i det här på ett bättre sätt långsiktigt. Det är mycket seriöst från vår sida; vi vill verkligen det, och det gäller både ekonomin i personalförsörjningen och materielsystemet. Då kan vi komma bort från den här typen av kortsiktig politik där man satsar hundra miljoner hit eller dit och sedan ska göra ett stort politiskt nummer av det, trots att det i konfrontationen med verkligheten inte är mycket att skryta med. En politisk uppgörelse är väl ändå också någonting som måste ligga till grund för utvecklingen under . Ett försvarsbeslut och en linje är inte ett tokigt perspektiv. Vi har ingen ambition att överpolitisera frågorna, men det är naturligtvis så – och det tror jag säkert att ni förstår – att det blir lite konstigt för oss som opposition. Här blåser man upp hur mycket man satsar, trots att Försvarsmakten jobbar väldigt hårt för att få de pengar som finns att räcka till. De tycker att besparingsbetinget på 500 miljoner är rätt jobbigt, och det kommer ett besked om 100 miljoner till. Sedan ska man plötsligt öka försvarsanslagen, lite diffust och utan att det är konkret. Det är i någon sorts populistisk politisk mening. Det enda som egentligen är intressant är vad vi lyckas prestera i form av en politisk uppgörelse. Jag hoppas verkligen att vi ska nå dit , så att vi kan bringa stabilitet i det här. Det är nog rätt få som är imponerade av vad som pågår , och det är lika bra att inse den realiteten och försöka göra någonting åt det. Slutligen: Hur blir det med de 100 miljonerna? Kommer ni att korrigera det? 64 (M): var väldigt tydlig i sitt anförande. Han sade att S, V och MP förra gången gick till val på en rimligare nivå, och det var väl bra att vi fick klarlagt vad det var. Det var alltså minus 2 miljarder, och det var Socialdemokraternas budgetalternativ efter beslutet om förändringen. Jag ställer mig fortfarande frågande till hur det på något sätt hade gjort saken bättre att ligga på minus 2 miljarder. Sedan var det frågan om budgethålet, ja. Det är egentligen inte så svår matematik; jag ska ta det på ett sätt som jag hoppas att alla hänger med i. Ni lade i er budget fram reformer på 27 miljarder, och ni hade idén om att säga nej till jobbskatteavdragets femte steg. Sedan har ni gett besked om att ni nu plötsligt accepterar jobbskatteavdraget. Då försvinner en finansiering på 11 miljarder. Då kan man ha den inställning ni verkar ha här i kammaren, alltså att det inte gäller eftersom det är en gammal budget. Frågan är då: Varför fortsätter Socialdemokraterna att hänvisa till den budgeten när det gäller de satsningar som finns i den? Då går det tydligen väldigt bra att hänvisa till den. När det kommer till finansieringar är dock allting överspelat; budgeten gäller inte längre, det går inte att ta hänsyn till den etcetera. Det är en lite märklig inställning, måste jag säga. Det är en märklig inställning till politiken i stort men kanske framför allt till hur vi finansierar reformer. Ska ord vara mer än just ord – om de också ska ha en innebörd på riktigt – tycker jag att man måste ha lite större allvar än så i hur man väljer att finansiera reformer. Min fråga kvarstår: Vad får egentligen hålet på 11 miljarder i er budget för följder för försvaret? 65 (S): Jag måste tyvärr säga till : Du personifierar egentligen det gigantiska underskott alliansregeringen och ert parti har totalt. Ni ligger alltså på 87 miljarder i underskott i de totala finanserna. Det är underfinansierade skattesänkningar. Ska man tala om underskott kanske 87 miljarder är en siffra att ta till sig. När det gäller de 11 miljarder som du talar om vill jag säga att det inte finns något hål i vårt budgetförslag på 11 miljarder. Det verkar vara en luftsiffra som dyker upp. Jag vet inte varför, men varje åhörare får väl göra sin egen bedömning av det hela. Sedan vill jag säga till försvarsministern att jag blev lite förvånad över hennes påstående. Jag gav en beskrivning av besluten och vad vi varnade för då vad gällde kostnadsökningarna, och vi har inte sagt att vi vill återinföra allmän värnplikt. Däremot redogjorde på ett bra sätt för andra tankar och idéer som vi har kring systemet, som vi kommer att jobba vidare med och som vi tror kan vara gynnsamma för helheten för Försvarsmakten.