prot · H20926 · 2014-11-25 00:00:00 — Jag har själv en bakgrund inom forskning, och regeringen är självklart inte kritisk till forskning. Det finns dock mycket forskning på annat håll som inte är finansierad via denna specifika forskningssatsning. Denna forskning kommer alltså inte att försvinna helt och hållet, vilket det har låtit som i debatten, utan det finns forskning inom andra institutioner som inte är finansierad genom just denna 30-miljonerspott. Regeringen ser positivt på den forskning som har bedrivits, och vi ser att den har ett värde. Ambitionen har aldrig varit att denna forskning skulle upphöra eller försvinna, utan den har varit att se om man kan hitta finansiering från andra håll. Det normala sättet att finansiera forskning är att man har forskningsråd och forskningsstiftelser och att man ansöker i konkurrens. Att man har konkurrens i forskningen och väger olika forskningsområden mot varandra borde vara ett system som även passar de borgerliga ledamöterna i . Anledningen till att vi är tvungna att göra olika typer av besparingar är att vi har ett väldigt bekymmersamt budgetläge. Vi har statsfinanser som går med 2 procents underskott, och det är klart att vi inte kan fortsätta att ha den situationen framöver. Det skulle göra att vi frångår det finanspolitiska budgetramverket och aldrig kan nå överskottsmålet. Där har regeringen en ambition och ett ansvar att se till att vi kan gå tillbaka till starkare statsfinanser. Detta motsvarar som successivt måste fyllas , och då måste vi i regeringen vara beredda att titta på alla områden och se vilka möjligheter som finns till besparingar. Om vi inte hade gjort den här typen av insatser hade vi inte kunnat göra de förstärkningar vi nu kommer med i budgeten, till exempel att förstärka trygghetssystemen, genomföra stora och viktiga satsningar på klimat och biologisk mångfald och göra de stora satsningar på till exempel skolan som finns med i den budget som kommer att hanteras här i . Självklart måste vi försöka se olika möjligheter att finansiera detta vidare. Vi har dock tagit till oss den oro som finns hos interpellanterna men även hos andra och sett att det är värt att göra en konsekvensanalys. Där kan vi titta på om det finns möjligheter att finansiera forskningen på andra sätt, genom privata eller offentliga insatser. Konsekvensanalysen ska göras skyndsamt så att vi får ett underlag så snabbt som möjligt. Avsikten är att ska få uppdraget och redovisa resultaten . Det kommer alltså att vara en skyndsam hantering av denna fråga. Utifrån det underlag som kommer in via konsekvensanalysen får vi i regeringen göra en förnyad bedömning av situationen. 40 (FP): Ökad kunskap om de finansiella marknaderna är inte oviktigt, inte minst i eftersom vi är ett av de länder i som har en banksektor som utgör en stor del av vår ekonomi. De fyra stora bankerna i är systemkritiska för hela det svenska finansiella systemet. Hur de utvecklas och hur det finansiella systemet i och internationellt ser ut är viktigt för hela den svenska ekonomin. Det var mot den bakgrunden som alliansregeringen tog det speciella initiativet att långsiktigt titta på de här frågorna och att strategiskt satsa på ett särskilt program för dem med säte i , och . Syftet var att öka kunskapen om frågorna. har gjort en utvärdering – man kan kalla det en halvtidsrapport. En av mina frågor till ministern är: Vad är det i utvärdering som regeringen inte är nöjd med, och vad är det man tror att man kommer att hitta i konsekvensanalysen som skiljer sig från ? En annan del handlar om att när ni nu mycket försiktigt öppnar upp för att titta på frågan kvarstår oron, Per . Vad händer med finansieringen 2015? Kommer det att ligga , eller kommer en tredjedel av verksamheten att behöva dras ned 2015? Kommer man att leva i ovisshet om vad som händer till 2016? Min konkreta fråga till Per är: Avser ni att avsätta pengar till verksamheten och även ? Min andra fråga är: Vad är det i utvärdering som regeringen inte är nöjd med? Den har uppenbarligen inte varit tillräcklig ur ert perspektiv eftersom ni väljer att lägga ned verksamheten. 41 (M): Jag tackar finansmarknadsministern för svaret och utvecklingen av svaret. Det är inte någon slump att utformningen av den här delen av forskningen är som den är. Som jag nämnde tidigare handlar detta mer om att skapa en plattform, ett center och en infrastruktur för att kunna bedriva forskning i världsklass på det här området. Det blir därför inte riktigt relevant när finansmarknadsministern nämner att det vore bättre att hitta en annan modell där man har någon form av konkurrens inom forskningen. Det har man ju. Man måste söka pengar för att bedriva forskning på precis samma sätt som man gör i andra sammanhang. Det fungerar redan så. Det här handlar mer om att se till att plattformen finns så att man kan bedriva detta på ett seriöst sätt. Om plattformen inte finns kan forskning inte bedrivas, och då spelar det ingen roll om man försöker hävda att det finns pengar någon annanstans i systemet. Om man drar undan plattformen kommer det att begränsa möjligheterna. Jag uppfattar det inte som riktigt seriöst att man försöker hävda att det här är en del av ett bekymmersamt budgetläge och att man ska genomföra någon form av budgetsanering där man drar undan hela anslaget på 30 miljoner för finansmarknadsforskningen. Per vet att det är ett väldigt litet anslag i det stora sammanhang som statsbudgeten är – vi pratar om 900 miljarder. Detta handlar om 30 miljoner. Jag tycker att man kan se det som en i sammanhanget väldigt billig försäkringspremie från statens sida där man investerar en liten slant i att säkerställa att vi kan ha spjutspetsforskning på området för att undvika att hamna i problem, vilket vi annars skulle kunna riskera att göra om den finansiella sektorn inte fungerar som den ska. Vi har en stor banksektor och en stor finanssektor. Det är viktigt för oss att de fungerar i , och där tycker jag att staten bör kunna dra sitt strå till stacken. Då är det extra allvarligt att staten går in i ett åtagande som man sedan är beredd att bryta med så här kort varsel. Det riskerar statens trovärdighet som part. Men det är inte nog med det. Utöver att den allmänna forskningen bedrivs drar staten nytta av resurserna på annat sätt. Såväl och som och såvitt jag förstår även AP-fonderna använder sig av resultat från forskningen och har alltså nytta av att den finns. Staten får nog igen en hel del av detta på fler sätt än vad finansmarknadsministern kanske har uppfattat. Det som jag också tycker är allvarligt i ett mer demokratiskt sammanhang är att ingen kunde förutse detta. Det var ingenting som eller Socialdemokraterna berättade för väljarna före valet. Om vi vinner valet ska vi spara pengar i statens budget genom att dra in anslaget för finansmarknadsforskning – det har inte stått någonstans, Per , inte i era budgetmotioner under era år i opposition och inte i era program som ni gått till val på. Ingen visste detta, utan det har dykt upp efter valet. Jag tror att det är ganska uppenbart för de flesta att någon har sett att det finns ett anslag som man lite lätt – har man trott – bara kan plocka in. Jag tycker inte att det är seriöst. är ändå signalen från finansmarknadsministern lite positiv. Han säger att man vill se över det här och göra någon form av analys eller utvärdering. Men egentligen behöver detta inte analyseras eller utvärderas. Det finns en analys av verksamheten, och vi vet att den är bra. Vad som händer om man drar undan pengarna behöver vi ingen analys av heller. Vi vet att om man drar undan pengarna försvinner verksamheten. Jag tycker att det vore bättre om finansmarknadsministern kunde lova här att han ska göra vad han kan för att redan i vårändringsbudgeten säkerställa att anslaget återställs på det sätt som staten en gång har åtagit sig att det ska vara. 42 Statsrådet (MP): När vi tillträdde som regering fick vi bistra besked från om hur allvarligt budgetläget var. Det var information vi inte hade innan vi kom i regeringsställning, och det är djupt bekymmersamt hur det ekonomiska läget ser ut. Vi har därför känt oss tvungna att genom principen många bäckar små hitta finansiering för att göra de reformer behöver för att kunna säkra till exempel skolsystemet och bedriva ett aktivt miljö- och klimatarbete som vi vet behövs för att vi ska kunna undvika andra typer av kriser. Det finns inte bara finansiella kriser i vår värld utan även andra sorters kriser som vi behöver hantera och motverka. När jag talade om ansökningar i konkurrens pratade jag snarare om konkurrensen mellan forskningsfält. Där är det ganska ovanligt att regeringen går in och pekar ut ett speciellt fält som ska ha speciell finansiering. Så brukar man inte göra i vanliga fall. Det är en intressant fråga om det är den principen som ska gälla framöver. Om den sittande regeringen till exempel skulle utpeka att ska skickas till klimatforskning, kan jag då räkna med herrar interpellanternas stöd för att det ska fortsätta eller liknande? Det är i så fall en lite ny princip som införs när det gäller forskningsfinansiering. När det gäller frågan om finansiella risker är jag, precis som var inne på, bekymrad över de risker som finns. Jag ser stora behov av att hantera riskerna för att vi på nytt hamnar i finansiell oro. Det ser jag som en av mina absoluta huvuduppgifter som finansmarknadsminister. Den sittande regeringen har redan haft möten med Finansiella stabilitetsrådet och de myndigheter som är ansvariga för att tillgodose att vi har en finansiell stabilitet. Efter det mötet har en av myndigheterna – – föreslagit ett amorteringskrav som skulle kunna göra att vi minskar riskerna för att hushållen har en skuldsättning som kan medföra finansiella kriser. har den här regeringen agerat ganska kraftfullt på det området. Det är vi såklart beredda att göra även fortsättningsvis, att fortsätta verka för att vi ska se till att ha en finansiell stabilitet. Jag fick också en fråga kring tidigare konsekvensanalys, den analys som har gjorts av forskningen. Den har vi tittat på. Jag håller med om att det är en mycket bra granskning som har gjorts, och den ger en inblick i en forskning som bedrivs med hög kvalitet. Jag återupprepar att regeringens ambition aldrig har varit att den forskningen skulle upphöra, utan det handlar snarare om att se om man kan finansiera den med andra metoder. Den konsekvensanalys som ni nu föreslår gäller att titta över vilka konsekvenser en förändring av finansieringen får för verksamheten, och det är ett helt annat fokus. Det är inte samma typ av analyser som vi diskuterar. Vi har föreslagit att det ska göras en konsekvensanalys, och den kommer att göras skyndsamt. Där kommer vi att få en analys från den ansvariga myndigheten, , om vilka effekter en sådan neddragning kan få och om det finns möjligheter att hitta finansiering från andra källor, privata eller offentliga. Vi kommer att avvakta när den konsekvensanalysen utförs och se vilka förslag som kommer med i en sådan analys. Därefter kommer vi att göra en förnyad analys av behovet av att komma med ytterligare politiska åtgärder. låter vi den processen verka, och sedan återkommer vi med besked i frågan. 43 (FP): När man lyssnar på finansmarknadsministern kan man få intrycket att staten aldrig har gett långsiktigt stöd till forskning och att tioåriga stöd till forskning är något ovanligt. Men så är det inte. Jag tror att finansministern och de flesta i kammaren är helt införstådda med att framgångsrik forskning bygger på att man har långsiktiga förutsättningar för att undersöka, vrida och vända på frågeställningar och framför allt har tid att analysera resultaten och på det sättet kan föra ut kunskapen i samhället som helhet. Det är inte minst viktigt när det handlar om frågor om hur den finansiella marknaden påverkar ekonomin som helhet. Det rimliga i min värld när man går in i ett budgetarbete är att man för de förändringar som man avser att göra funderar över: Finns det verksamheter som är dåliga? Finns det verksamheter som är bra? Om man ska göra förändringar, vad blir då effekten om man lägger ned verksamheter som är bra? Då finns det en bra grund i den utvärdering som har gjort. Det handlar om en verksamhet som håller hög kvalitet och som bidrar till forskning som är viktig för samhället. Då säger att man , i detta skede, ska börja göra en konsekvensanalys av hur det blir om man drar undan pengarna. Vi kan redan nu se konsekvenser för forskning som bedrivs i , och , som riskerar att läggas ned. Det är verksamhet som man har börjat bygga upp eftersom man har fått en signal från den ansvariga myndigheten att verksamheten håller hög kvalitet. Vi kan alltså egentligen redan nu se konsekvenserna av en osäkerhet som en oansvarig rödgrön regering skapar i och med det här beslutet och i och med budgetpropositionen. Jag upprepar min fråga, eftersom jag inte har fått något svar på den frågan: Avser ni med tanke på detta att avsätta pengar till den här verksamheten, så att den kan fortsätta? Och varför gör man en konsekvensanalys först efter fattat beslut? Borde man inte göra tvärtom? 44 (M): Som jag har uppfattat det, finansmarknadsministern, har vi genom haft ett mycket brett stöd generellt sett i för det arbete med att skapa finansiell stabilitet som har bedrivits. Jag har inte uppfattat att det har varit några politiska skiljelinjer här, i varje fall inga större fast ibland i några detaljer. Generellt har jag sett att det har funnits en bred samsyn kring hur de här frågorna ska hanteras, eftersom vi alla har uppfattat det som viktigt för med en stor finansiell sektor. Då blir det lite märkligt att anföra det som något slags argument. Du får det lite grann att låta som om Socialdemokraterna och skulle ha varit emot de här satsningarna, men så har det inte varit. Ni har aldrig lagt något annat förslag i någon budgetmotion, och ni har inte heller inför valet berättat att ni var beredda att göra den här neddragningen. Uppenbarligen är det en omprioritering som ni har gjort, och det har ni gjort utan att berätta i förväg att den var på väg. Jag tror att det handlar om att ni har varit lite dåligt förberedda. Är man inte förberedd är man oförberedd. Ni har förmodligen inte varit överens om var ni ska hitta de pengar som ni har tyckt att ni behöver. Är man inte överens är man oenig. En regering som är oenig och oförberedd riskerar att skapa osäkerhet och otydlighet. Det är precis vad vi ser det inom det här området. Vi har tidigare sett det på en rad andra områden, och kommer det på finansmarknadsforskningsområdet. Jag tycker att det är mycket olyckligt, och det riskerar att skada statens trovärdighet som långsiktig part. Jag vill upprepa frågan till Per och hoppas att du tar tillfället i akt i ditt sista inlägg att ge ett besked: Är regeringen beredd att ompröva förslaget att fasa ut det här anslaget, om det visar sig att den här forskningen påverkas negativt av utfasningen av den statliga delfinansieringen? 45 Statsrådet (MP): Anledningen till att vi har hamnat i det läge där vi är nu – där vi har varit tvungna att hitta besparingar och finansiering för våra reformer, när vi nu lägger en fullt finansierad budget – är att vi har tagit över efter den tidigare regeringen, som har bedrivit en ganska oansvarig ekonomisk politik, där man har drivit statsfinanserna med stora underskott för att genomföra skattesänkningar. Det är en politik som vi inte är beredda att fortsätta, utan vi vill föra en ansvarsfull ekonomisk politik där vi ser till att finansiera våra reformer fullt ut och steg för steg närmar oss överskottsmålet och de mål som finns i det budgetpolitiska ramverket. Det handlar om att föra en ansvarsfull politik. Då måste man gräva ganska djupt. Man måste vända på alla stenar för att se om det finns möjlighet att hitta resurser som gör att vi kan göra viktiga satsningar som helt enkelt måste utföras för att ska bli det land som vi alla vill att det ska vara, med väl fungerande utbildning och trygghetssystem som alla kan lita på och som även gör att vi lämnar över en planet i hållbart skick till våra barn och barnbarn. Jag tycker att det är lite tråkigt när man i en sådan här debatt säger att motparten inte svarar på frågor. Jag har svarat på de frågor som har ställts vid ett flertal tillfällen. På frågan om vi avser att avsätta pengar har jag till exempel tydligt sagt att vi nu gör en konsekvensanalys och sedan avvaktar och ser vilket resultat det blir och vad analysen säger. Därefter är vi beredda att göra en ny prövning av frågan, just för att kunna se om det finns möjligheter att hitta finansiering från annat håll eller om vi måste skjuta till pengar . Men innan den analysen är gjord är det dumt att svara på den frågan, tycker jag, utan då är det bättre att vänta på analysen och återkomma. Det är också svaret på fråga som han har ställt. Det rimliga är att vi , som jag har sagt i svaret, gör en konsekvensanalys, tar del av den analysen och därefter återkommer med förslag på åtgärder. Målet från regeringens sida är såklart att fortsätta med den här forskningen. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2014/15:115 om i fritt fall 46 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig hur min och regeringens planer för brunkolsverksamhet i ser ut, om det är hela regeringens uppfattning att man välkomnar beslutet från att leta köpare till brunkolsverksamheten samt vilka besked om tidpunkter jag kan ge dem i Brandenburg och om planer. Vattenfallskoncernen är hel- eller delägare till fyra brunkolseldade kraftverk i , belägna i delstaterna . Koncernen äger även brunkolsgruvorna som förser tre av dessa kraftverk med bränsle. Den operativa driften är en bolagsfråga. Styrelsen för har tagit initiativ till att undersöka olika möjligheter att skapa en ny ägarstruktur för brunkolsverksamheten. Jag noterar att det ligger i linje med bolagets eget hållbarhetsmål om att reducera sina koldioxidutsläpp till . Regeringen välkomnar därför detta initiativ. Ägaren analyserar vidare hur vi säkrar att bolaget är ledande i omställningen av energisystemet mot en högre andel förnybar energi. Processen med en ny ägarstruktur för brunkolsverksamheten bedrivs av och är således ett ansvar för bolagets styrelse och ledning. Enligt information från bolaget kommer processen att ske i nära dialog med delstaterna . Som företrädare för staten som ägare till kommer jag att hålla mig noga informerad om utvecklingen av processen. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga, och temperaturökningen riskerar att leda till mycket allvarliga konsekvenser. uppdrag är att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Regeringens ambition är därför att ska vara ledande i omställningen av energisystemet mot en högre andel förnybar energi. För att ta ett helhetsgrepp när det gäller styrningen av i syfte att nå denna ambition har det skapats en särskild statsrådsgrupp som leds av mig, och där kommer brunkolet att vara en av de frågor som diskuteras. 47 (C): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Inledningsvis vill jag påpeka att mitt namn är felstavat i det skriftliga svar som jag har fått. Jag hoppas att det kan bli korrekt nästa gång, eftersom jag inser att vi kommer att vara här framöver. Därefter återgår jag till innehållet i interpellationen. Det är trevligt att statsrådet välkomnar initiativet från . Vi i har länge varit för att man ska avyttra de utomnordiska delarna av för att kunna investera i mer förnybart och på det sättet också leva upp till fler hållbarhetskriterier. är faktiskt det förnybara det bästa ur social, ekologisk och ekonomisk hållbarhetssynpunkt. Jag noterar också att regeringen är glad över styrelsens initiativ i detta fall. Det gläder mig speciellt, eftersom det då är hela regeringen. Vi har nämligen haft regeringsföreträdare som så sent som för någon vecka sedan har varit ute och tyckt att man ska göra på ett annorlunda sätt. Jag ser också att statsrådet säger att frågan om avyttringar är en fråga för och ledning samt att statsrådet kommer att hålla sig informerad om utvecklingen. Då vill jag ställa en fråga. Om kommer fram till att man vill sälja, om man får en fråga om att sälja brunkolsverksamheten, kommer regeringen då att tillåta detta med tanke på att statsrådet säger att frågan är en fråga för och ledning? Spekulanter verkar faktiskt finnas. Det är åtminstone en officiell, och det kommer säkert att finnas fler. 48 Närings- och innovationsminister (S): Jag vill betona att som partier är både Socialdemokraterna och överens om att regeringens styrning av ska förändras på ett sådant sätt att expansionen av brunkol, som den tidigare borgerliga regeringen har tillåtit, inte fortsätter. Den särskilda statsrådsgrupp som jag leder ska diskutera hur detta kan ske. Den fråga som följs upp här handlar om vad som händer i nästa steg. Det är en bit kvar tills bolaget har kommit i en sådan situation att det finns en eventuell köpare eller fler. Man måste beskriva hur den affären ser ut. kommer man att ha haft en dialog med de berörda delstaterna, som jag framhöll i interpellationssvaret. Jag vill redan nu säga i denna kammare att om det skulle visa sig att bolaget vill genomföra en affär av denna magnitud, kan jag garantera att den nuvarande regeringen kommer att ta ställning till den affären. Det kommer inte att bli en repris av Nuonaffären, där man efteråt inte vet huruvida regeringen godkände affären. Den affären är en av förklaringarna till att har så stora ekonomiska utmaningar. Det är en av förklaringarna till att inte har de muskler som vi skulle önska att de hade för att kunna göra de investeringar i förnybar energi som behövs för att denna omställning ska framöver. Som min kollega i säkert vet har nedskrivningarna av varit mycket stora . Jag tror att nedskrivningarna av Nuon sammantaget är . Det är klart att det påverkar bolagets ställning. När bolagets ledning och styrelse har jobbat igenom denna fråga, och möjligen har en ny ägarstruktur på förslag, är det regeringens uppdrag att värdera denna affär. Vi har nämligen ett ansvar som ägare att värdera att det är affärsmässigt, att det är klokt och att det är en bra affär som kan försvaras ekonomiskt och som naturligtvis också är i linje med den ambition som jag har försökt beskriva både i detta interpellationssvar och tidigare och som jag uppfattar att vi delar, nämligen att ska vara ett bolag som är ledande i den ekologiska omställningen av energimarknaden. 49 (C): Jag tackar statsrådet för detta. Jag är den första att hålla med om att det är tragiskt att se hur mycket nedskrivningar har varit tvungna att göra i samband med Nuonaffären. Man var ganska enig tillsammans med Socialdemokraterna om att det var en ganska bra affär när den genomfördes. Så här i efterhand är det lätt att vara kritisk. Det vet vi båda två. Statsrådet lyfter fram den statsrådsgrupp som han tillsätter. Är det den gruppen som ska analysera förslaget till ny ägarstruktur som ledning i så fall skulle lägga fram, eller hur har man tänkt sig att gå vidare med den processen? Man säger att denna statsrådsgrupp ska diskutera bland annat brunkol. Ska den gruppen diskutera innehav, eller är det en ledningsfråga för bolaget? Vilket mandat kommer den här gruppen att ha, och hur mycket kommer den att lägga sig i interna styrning? 50 Närings- och innovationsminister (S): Först vill jag bara passa på att rätta min kollega i när det gäller enigheten kring Nuon. Den fanns inte där. Vi var kritiska till Nuonaffären . Vi trodde inte på affären, framför allt av hållbarhetsskäl. Det var inte bara ekonomiska skäl som gjorde oss misstänksamma, utan det var varför gick in med en så stor investering så långt ifrån de hållbara ambitioner som vi hade med bolaget. I efterhand har det visat sig vara en mycket dålig affär, kanske sämsta affär någonsin, som har kostat skattebetalarna .