prot · H109102 · 2014-04-16 00:00:00 — I Stockholmsprogrammet poängteras vikten av att etablera ett gemensamt asylförfarande och ett likvärdigt skydd i alla medlemsstater. Arbetet på EU-nivå kommer att fokusera på genomförandet av det gemensamma asylsystemet och praktiskt samarbete mellan medlemsstaterna. I ett yttrande till justitieutskottet om Stockholmsprogrammet framhöll utskottet bland annat att rätten att söka asyl är grundläggande och att en EU-gemensam asylpolitik måste garantera var och en tillgång till rättssäkra skyddssystem som grundar sig på solidaritet mellan medlemsstaterna. Det övergripande målet måste vara att öka EU:s sammantagna kapacitet att ta emot asylsökande. Det är eftersträvansvärt med ett fördjupat samarbete inom EU på asylområdet. Etableringen av ett gemensamt europeiskt asylsystem är ett viktigt grundläggande mål inom ramen för EU:s asylpolitik. Asylsökande ska behandlas på ett likvärdigt sätt oavsett vilken medlemsstat som har ansvaret för prövningen av asylansökan. vill betona att alla medlemsstater måste leva upp till tidigare överenskommen EU-lagstiftning och att unionens migrationssamarbete ska ske med och de mänskliga rättigheterna som grund. är och ska vara djupt engagerat i EU:s arbete med solidaritet med utsatta tredjelandsmedborgare. Tydligast görs det genom att verkar för vidarebosättning och för att alla 28 medlemsstater ska skaffa en kvot hos UNHCR, . Förutom vikten av att samtliga EU:s medlemsstater tar emot kvotflyktingar och ökar sina kvoter kan ett väl fungerande, gemensamt europeiskt asylsystem leda till att fler personer som söker skydd i får den hjälp som de behöver. Alla medlemsstater lever dock inte upp till sina förpliktelser. I ramöverenskommelsen mellan regeringen och de gröna om migrationspolitik anges bland annat att flera av EU:s medlemsstater brister på ett oacceptabelt sätt i sin hantering av asylsökande och att verkar för att ge , , en framträdande roll. Kommissionen har mandat att ingå återtagandeavtal med tredjeländer för att effektivisera återvändandearbetet. Tanken med återtagandeavtal är att de ska bidra till en förbättrad hantering av återvändande för personer som bedömts sakna skyddsbehov och som ska avvisas eller utvisas till länder utanför EU. Återtagandeavtalen ingås för att reglera procedurer och ansvar för tredjeländer att återta sina medborgare och innebär ett utökat samarbete med ursprungsländer och transitländer. Målen med det gemensamma asylsystemet är dels att alla medlemsstater ska erbjuda ett likvärdigt skydd, dels ökad solidaritet mellan EU:s medlemsländer. Det innebär att alla asylsökande ska få lika möjligheter och garanteras tillgång till ett rättssäkert skyddssystem, oavsett i vilket EU-land de söker asyl. 14 (S) replik: Som jag sade i mitt huvudanförande är problemet inte att vi har arbetskraftsinvandring. Problemet är att vi har dålig lagstiftning som och står bakom. måste på samma sätt som jag ha tagit del av rapporter, remisser och utredningar om den lagstiftning vi har. Redan innan lagstiftningen klubbades pekade en rad fackförbund och centralorganisationer på de risker de såg med fusk och missbruk. Utifrån att och utgör en del av regeringsunderlaget har ni säkert tagit del av än fler rapporter om det här. Man behöver bara gå till Hotell- och Restaurangfacket. Det här är ett citat från deras rapport: Vi har mött människor som arbetar , , utan någon chans till vila. Vi har träffat människor som hankar sig fram med månadslöner på 3 000–. Protesterar de förlorar de sin rätt att vistas i . Min fundering efter att ha hört är denna: Är det liberalt att ha en lagstiftning där arbetskraftsinvandrare brutalt kan utnyttjas på svensk arbetsmarknad? 15 HANS (FP) replik: Det är ingen lagstiftning som säger att arbetstagare ska misshandlas eller ha dåliga villkor på en arbetsmarknad. Lagstiftningen säger någonting helt annat. Där finns olika krav som arbetsgivaren ska uppfylla. Bland annat ska lönen uppgå till . I vissa branscher krävs det, vilket står i betänkandet, att arbetsgivaren redovisar hur företaget klarar av att garantera lönen för en person som söker arbetstillstånd. Lagstiftningen säger alltså att man ska ha goda villkor för de arbetstagare som kommer hit, precis som vi ska ha det för de arbetstagare som finns i . Det handlar i det här fallet mer om att finna vägar att stoppa missbruk och oseriösa arbetsgivare. Det är det som jag tycker att vi ska fokusera på. Jag tror ju att arbetskraftsinvandringen i sig är en bra sak. Här har vi, tycker jag, tagit steg framåt. Vi har öppnat upp och gjort det lättare att komma hit genom att arbetsgivarna får bedöma behovet av arbetskraft. De flesta arbetsgivare vi har i gör såklart detta i god dialog med fackföreningarna. Det är tillämpningen av lagstiftningen som är problemet mer än själva lagstiftningen. Detta ses också över , så jag är övertygad om att det kommer bra förslag på att täppa till de hål som gör att man tyvärr i vissa fall missbrukar arbetskraft. Det är ju ingen av oss här i kammaren som tycker att det är bra. 16 (S) replik: För mig som socialdemokrat är det viktigt att slå vakt om ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden och att det är svenska kollektivavtal som ska gälla. pekar på att det väl inte finns någon här i kammaren som vill att människor ska utnyttjas. Men det är ju här i kammaren vi har makten att stifta lagar som säkerställer att människor inte blir utnyttjade. har du, , stått bakom lagstiftning som bidrar till att människor utnyttjas på arbetsmarknaden i detta land. Lagstiftningen har vi både för att visa på och skapa möjligheter för människor att komma hit. Men vi behöver också säkerställa lagstiftning som gör att människor inte kan utnyttjas och att oseriösa arbetsgivare inte har de möjligheter som de har . Detta är en verklighet som väldigt många har ringat in . Det är 2014 . Förhoppningsvis har vi en lagstiftning på plats innan den här mandatperioden är över. Men varför har det tagit sådan tid? Vad är det ni inte har förstått av de larmrapporter som kommer från mängder av olika håll? Man kan inte bara prata om efterkontroller och delar som handlar om att följa upp i efterhand. Det handlar också om att säkerställa att de människor som kommer hit har sjysta villkor . 17 HANS (FP) replik: Lagstiftningen är byggd för att man inte ska kunna missbruka arbetstagare. Vi har satt villkoret att det ska vara samma nivå som svenska kollektivavtal eller vad som är brukligt inom branschen eller yrket. Det är klart att det finns arbetsgivare som missbrukar detta. Jag vet att LO har haft kampanjer för att man ska vara vaksam som sommarjobbare, även som svensk så att säga infödd, så att man inte blir utsatt för oseriösa arbetsgivare. Det är väl samma sak här. Vi ska försöka hitta de arbetsgivare som är oseriösa. De allra flesta är seriösa och bra och ger sjysta villkor. Men det är det som det nya lagstiftningsarbetet försöker fokusera på – att finna vägar för att täppa till de hål som tyvärr uppenbarligen finns och för att finna de oseriösa arbetsgivare som gör så här. Vi ska dock vara medvetna om att det är väldigt många som har kommit hit som arbetskraftsinvandrare som har hamnat väldigt bra till, fått en bra anställning och är nöjda med sina anställningsvillkor. Dessutom tycker jag att det är värt att notera siffrorna från som visar att arbetskraftsinvandringen i handlar om totalt 20 279 personer, alltså av en arbetskraft på totalt 4,6 miljoner. Även LO:s expert har sagt att det inte blir någon lönepress när arbetskraftsinvandringen ligger på den nivån. Det var en de saker som Socialdemokraterna tog upp bland annat här i kammaren som ett stort hot när vi ville införa reformen för att öka arbetskraftsinvandringen, Det skulle bli lönedumpning på arbetsmarknaden. Även LO:s experter säger att så inte är fallet. Det är ett gott tecken på att det ändå i många stycken fungerar väl på den svenska arbetsmarknaden. Sedan ska vi göra allt vad vi kan för att täppa till hålen och komma åt oseriösa arbetsgivare. 18 (C): Vi närmar oss slutet av en mandatperiod. Jag har fått förmånen att för räkning föra talan i de migrationspolitiska frågorna under två mandatperioder. Vår ambition har varit att vi ska se till att vi får en öppen, human, generös och rättssäker migrationspolitik som bygger på att den som behöver skydd från svält, krig och förföljelse ska kunna få detta i vårt land men också att människor ska kunna röra sig av andra skäl. Därför är vi väldigt stolta över den reform som vi kunde omsätta i verklighet när vi fick mest generösa arbetskraftsinvandringspolitik. Vi närmar oss en valrörelse. Det är viktigt att väljarna följer debatten i migrationspolitiskt hänseende eftersom den politiken skiljer sig otroligt mycket åt mellan de olika partierna. Det säger också en hel del om människovärde och människosyn. Tror vi att människor primärt är en belastning, eller tror vi att människor är en tillgång som har kapacitet att bidra? Ett slående uttryck för den migrationspolitiska debatten i och hur den har kantrat är att man kommit att se på människor som bara varande i stunden om de kommer från ett annat land. Min dotter som är ses som en nationalekonomisk gåva eftersom man beräknar att hon kommer att betala in mer skatt över sin livscykel än vad hon kommer att kosta. Däremot är det så att om du kommer från ett annat land och är född i ett annat land ses du bara som den kostnad du kanske är vid inträdet i landet. Man ser inte över en livscykel den potential som varje människa besitter. Är det så att man bryr sig om migrationspolitiken och säger att det är den viktigaste frågan måste följdpolitiken här inne bli att vi skapar ett system som gör vägen till utbildning så kort som möjligt, vägen till språket så kort som möjligt och vägen till arbete så kort som möjligt. Det är en gåva att få åka runt i landet och träffa människor som jobbar med detta. De är tiotusentals som jobbar med att finna system för att få en bättre integration och ett väl fungerande mottagande. Men de jobbar i det tysta. Det är ständigt den kritiska rösten som får plats i medierna och får sätta agendan. Detta måste ändras. Vi står inför en valrörelse där vi har en stor möjlighet att lägga an en helt ny ton i detta än vad det blev efter 2010. Vi ska se människor som en tillgång och människors förmåga att bidra. Vi ska heller inte fastna i en diskussion där vi etiketterar och bedömer människor utifrån om de är en tillgång eller en ekonomisk belastning. Trappan är väldigt tydlig. Börjar vi se människor antingen som bidragande till samhället och systemet eller som kostnader för samhället och systemet kommer vi att få en uppdelning som är väldigt obehaglig. Den påminner om den retorik som vi har sett tidigare i historien när man gör skillnad på människor och människor. Då är vi inne på en trappa där man kommer att titta på var och en av oss. Vi kan vara fullt friska och arbetsföra och bidra med skattepengar. I nästa stund, efter en olycka, en skada eller en sjukdom, kan vi vara en kostnad. Om vi börjar utmåla människor som en belastning för systemet kommer det att vara en politik som drabbar människor som precis har kommit till landet. Det kommer att drabba våra unga som ännu inte är ute på arbetsmarknaden. Det kommer att drabba den som för tillfället eller långvarigt är utan ett arbete för att arbetsmarknaden ser sådan ut. Det kommer att drabba den som har en funktionsnedsättning. Det kommer att drabba dem som behöver samhällets stöd allra mest och har mentala eller fysiska hinder för att kunna fullt ut delta i samhället. Därför hänger den politiken otroligt mycket samman med migrationspolitiken. Tillåter vi oss att börja att på etnisk grund belägga människor med epitetet kostnad är vi snart inne på att vi börjar titta på varandra. Då börjar vi också titta på dem som är unga , dem som behöver samhällets stöd mest, dem som är sjuka och dem som inte har ett arbete och utmåla dem som en belastning för samhället. Det är inte en väg som vi i eller alliansregeringen vill gå. Vi har kunnat få en tydlig politik med en reformerad asylhantering i som i det stora hela har fått gott beröm. Men det finns en hel del saker kvar att göra. Det är därför vi fortsätter att arbeta i denna kammare. Inget system kommer någonsin att vara komplett. Vi behöver ständigt göra nya reformer och förbättringar också vad gäller arbetskraftsinvandringssystemet. I den diskussion som har varit har från Socialdemokraterna redovisat siffrorna. Det finns 7 miljoner internflyktingar i och 3 miljoner externflyktingar från . Till de siffrorna måste också för att bilden ska bli mer komplett läggas 150 000 döda. Det är precis som från sade. Hur ska vi stå till svars den dagen som våra barn eller efterkommande frågar oss: Varför gjorde ni inte mer? Såg ni inte vad som skedde? har rysk militär gått in i östra med ryskflaggade fordon. Vi har precis fått detta meddelat för oss. Det är en orolig tid vi lever i. Där kommer också människovärdet att spela en väldigt stor roll. Av befolkning är flyktingar från . Vi ska heller inte glömma att det i finns väldigt många palestinska flyktingar. Man är inne på tredje generationen statslösa palestinier som ännu inte har fått fullvärdigt medborgarskap eller kommit att bli en fullt integrerad del av det libanesiska samhället. Vi har också fortfarande många flyktingar från . Därför är det viktigt att vi sätter migrationspolitiken i ett helhetsperspektiv. Trycket på länderna kring är oerhört hårt sedan konflikten mellan och började. Vi har haft flyktingar från . Det som sker gör att hela området är i gungning. Det finns ett parti här i som säger: Vi ska inte låta tiotusentals människor komma hit, utan vi ska hjälpa dem där de befinner sig. Men man måste se till den situation som är i lägren som finns där. Det tryck som är på de staterna är ofantligt stort. Det skulle dessutom innebära att vi skulle neka den internationella asylrätten. Det är rätten som varje människa har att söka asyl i ett annat land. Det skulle vi åsidosätta. Det är oerhört viktigt att vi i denna kammare men också väljarna som följer debatten är tydligt medvetna om att det finns partier som vill åsidosätta den viktiga asylrätten. Det är inte bara ett perspektiv som berör den som kommer hit. Det kan vara ett perspektiv som rör oss eller våra grannländer som till exempel . Det är också dessa människors rätt att röra sig som man vill begränsa. I valrörelsen hoppas jag att vi får diskutera migrationspolitiken ur ett perspektiv som handlar om medmänsklighet och vårt ansvar som en rik del av världen. kommer ungefär 40 000 människor från till EU. Vi vet att det är kring tio miljoner människor på flykt. Det är oerhört få och knappt en rännil av de människor som har behövt lämna sitt hemområde för att kunna söka skydd i en annan del av världen som kommer till oss. Därför är den kommande Europavalrörelsen oerhört viktig. Där har vi under punkt 5 i det föreliggande betänkandet rubriken europeiska asylpolitiken. Den har inte fallit så otroligt väl ut av flera skäl. Om vi går tillbaka historiskt var det i den här kammaren som vi hade ganska stor påverkan på det Stockholmsprogram som antogs 2009 när var ordförandeland. Där ändrades perspektivet i migrationspolitiken från att tidigare ha varit oerhört befläckat av en ny tankekonstruktion i hela västvärlden efter attacken mot 2001. Man såg migranter och människor från andra länder primärt som problem och potentiella flyktingar som skulle kontrolleras. Det gällde inte bara dem som kom från andra länder, utan också de som fanns inom landet skulle komma att kontrolleras med övervakningsregleringar som hade varit omöjliga att införa före . I Stockholmsprogrammet började vi tala om migrationens möjligheter och behov av mer människor. Den befolkningspyramid vi ser för och övriga ger vid handen att vi inte kommer att ha tillräckligt många händer som kommer att jobba och därmed vara bidragande till att kunna se till att våra gamla och sjuka, vår infrastruktur och vår skola har tillräckliga resurser för att bibehålla eller öka sin kvalitet. Många länder har valt att inte ta sitt ansvar. Det är inte vi stod här i talarstolen och debatterade situationen i . Vid det tillfället när det var som värst i fick av dem som sökte asyl i från uppehållstillstånd av asylskäl i . var det i . Vi är alla medvetna om de två olikheterna som rör sig inom det europeiska systemet. EU är inte längre bara en handelsunion utan också i allra högsta grad en rättighetsunion som bygger på värderingar. Om ungefär 23 av 28 länder undandrar sig ansvaret får det flera konsekvenser. En av de konsekvenserna är att det blir ett lotteri med asylsystemet. Vilket land du hamnar i avgör om du ens kommer att få lämna in din ansökan. Den andra biten handlar om att man driver flyktingströmmar från många länder till ett antal länder som tar sitt ansvar. Det är i mångt och mycket kommunicerande kärl. Är det så att vi inte kan få en gemensam hantering av migrationspolitiken kommer det att innebära att trovärdigheten raseras för hela EU som en kraft att kunna arbeta med detta. Det innebär också att vi måste vilja vara en del av Europeiska unionen för att kunna arbeta tillsammans. Svaret på de migrationspolitiska utmaningarna för är inte att säga att vi ska lämna Europeiska unionen utan att säga att vi ska lägga mer ansvar i arbetet för att underifrån trycka på rättighetsstadgorna. Vi ska inte förbjuda något land som vill gå än längre i det arbetet, men vi måste skapa en gemensam ansvarsfull rättighetsgrund. Vi kan säga att som land är stolt över att vara medlem i Europeiska unionen därför att man hedrar internationella överenskommelser. Vi vet att det sker en likabehandling. Vi vet att oavsett om du har lämnat in din asylansökan i , , eller har den blivit rättssäkert prövad utifrån individuella asylskäl. Vi måste i det kommande arbetet diskutera hur vi kan få fler legala vägar in i Europeiska unionen. Det är omöjligt att stoppa människors behov av och vilja att röra sig vid en flyktsituation. Människor kommer att göra det. Frågan är vilket ansvar vi bär som politiker för att se till att det finns en rimlig möjlighet att förflytta sig. Är det att med hjälp av sjöovärdiga båtar ta sig över med risk för livet? Eller är det den som har mest pengar som ska få möjlighet att komma undan krig och förföljelse? Eller ska vi inom unionen, tillsammans 28 hyggligt starka länder, arbeta fram system så att det är möjligt att komma till unionen på legala vägar? Det är inte flyktingsmugglare som ska avgöra ödet och vilket land man kommer till, och det är inte plånbokens tjocklek som ska avgöra vilka barn som ska få stanna. Det här ger vid handen att de migrationspolitiska utmaningarna absolut inte är över. Men om vi menar allvar måste vi ändra synsättet på de människor vi möter. Vi måste se människor som en tillgång, en potentiell resurs, och korta vägen till utbildning, språk och ut på arbetsmarknaden. Det ska också finnas legala vägar in. Allt annat kommer att leda till ett mer stängt , ökade konflikter och en motsättningspolitik. och alliansregeringen ogillar denna typ av motsättningspolitik. 19 (KD): Också jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Migration och asylpolitik handlar i grund och botten om att rädda liv. Människor som inte kan leva i trygghet och säkerhet i det land de har vuxit upp i tvingas att fly. En liten andel av dem lyckas ta sig till vårt land. Vi kristdemokrater utgår i migrations- och asylpolitiken, precis som i all annan politik, från vår syn på människan. Alla människor är lika mycket värda, och alla har ett unikt människovärde. Det är okränkbart. I takt med att vår förmåga ökar ökar också vårt ansvar. På oss som har haft förmånen att få växa upp i det land i världen som längst av alla nationer har klarat sig från krig ligger självklart ett stort ansvar. Migration och asylpolitik kan aldrig handla om hur mycket ett liv är värt i pengar utan om vilken förmåga vi har att rädda liv. Precis som vi i vården lär oss mer och mer och klarar av mer och mer räddar vi också fler liv i vården. Det görs ingen kalkyl när en födande kvinna kommer in efter alldeles för få veckors graviditet. Man tar inte fram miniräknaren och kalkylerar vad det kommer att kosta att rädda barnet och om det är värt det. Vi gör allt vi kan för att rädda barnet eftersom det barnet har rätt till liv – den mest grundläggande rättigheten. Vi måste också ha det perspektivet när vi bygger upp vår migrations- och asylpolitik. Om vi kan rädda en människa har vi en skyldighet att rädda den människan. formulerade detta i munnen på : Det finns saker man måste göra, annars är man ingen människa utan bara en liten lort. Visst är det så att en del av det vi gör för att rädda människor kostar. Jag är som kristdemokrat otroligt stolt över att vi äntligen fick igenom möjligheten att ge det som är en mänsklig rättighet, nämligen rätten till vård, till alla människor som bor i vårt land – även de som bor här utan att ha fått tillstånd och även de som är gömda. Vård är en mänsklig rättighet. Det är svårt att beräkna kostnaderna eftersom vi inte vet hur många människor som lever gömda. Men om vi räknar högt, och det har vi gjort för att ta höjd så att sjukvården kan , är kostnaden för var och en av oss motsvarande att vi får avstå en liter mjölk . En liter mjölk är vad jag behöver avstå för att någon ska få en säker förlossning, för att en diabetiker ska få sitt insulin, för att en femåring med lunginflammation inte ska motas ut från sjukhuset utan faktiskt få antibiotika. Det är ett pris som utan tvivel är värt att betala. I debatten om migrationspolitik missar vi det som också är vinsten, det vill säga alla de människor som kommer hit därför att vi har ett ansvar för våra medmänniskor. De kommer inte hit därför att vi kalkylerar med vad de kommer att kosta eller vad de ska bidra med, men i debatten missar vi vad de bidrar med. En av de människor som jag har stött på i mitt liv var en av dem som kom hit och som i våra tabeller har räknats som en kostnad. Efter att jag hade slutat på gymnasiet där han jobbade som vaktmästare – den absolut bästa vaktmästaren – höll jag inte på att hitta honom nästa gång jag skulle träffa honom eftersom jag inte kände igen hans namn. Han hade nämligen bytt namn till . Han insåg att om han hette var det lättare att komma vidare i karriären. från Kosovo, från och Yesab från har tillsammans startat i . De insåg att deras chanser att få bidra till det land där de har fått skydd ökade om de tillsammans slog sina kloka huvuden ihop och hjälpte andra som precis som de hade svårt att få komma till en anställningsintervju. Sharam Rahi är vice vd för . En gång syntes han i tabellerna hos oss som en kostnad, men är han en av dem som har gjort till ett bostadsbolag som efter kravallerna i några av förorter ordnade ett seminarium i på temat om varför det inte brann i . Där hade man lyckats skapa en trygghet i bostadsområdet med den kompetens som finns hos människor som vet hur det är att komma till ett land och försöka starta om. Bland de 116 587 personer som fick uppehållstillstånd 2013 fanns människor som flydde, som blev kära, som kom hit därför att de ville jobba eller studera här. När diskuterar migrationspolitik talar de om massinvandring. Sedan säger de att människor som inte behöver vara här inte ska få komma hit. Men låt oss titta på deras förslag om vilka människor de anser inte ska beviljas asyl. Den absolut största kategorin är alla de personer som kommer hit med hjälp av en människosmugglare, och de ska åka härifrån direkt. Vi har skrivit under internationella konventioner som säger att rätten att söka asyl är grundläggande. säger att om du har använt den enda vägen du har kunnat för att ta dig hit har du inte rätt att prövas som asylsökande. Det är klart att det skulle vara effektivt. Om alla som tar sig hit direkt får vända i dörren får vi ingen större invandring och inget större flyktingmottagande. Men då är vi inget annat är små lortar.