prot · H20932 · 2014-12-04 00:00:00 — Flytten till större lokaler fick avblåsas, och man såg mörkret framför sig. I går avvisade kammaren regeringens jobbfientliga förslag. Direkt hörde företaget av sig och sa: sätter vi oss på bussen och åker till för att börja nyrekrytera. De var glada. Det har pratats mycket om utsträckta händer och samarbete över blockgränsen. Detta kanske inte alltid har varit starkaste sida. Han har trivts så bra i oppositionsrollen att valresultatet gått honom lite grann förbi, känns det som. går vi till val, och jag får väl önska att får återvända till den roll han verkar trivas så bra i. 11 (KD): Vi diskuterar förbättringar av HUS-avdragen, alltså ROT-avdraget och RUT-avdraget, som har varit delar av arbetslinjen. De har lett till att tiotusentals nya arbeten har vuxit fram, liksom många nya företag. Reformen har dock medfört fler fördelar. Vi har sett ett tydligt skifte i synen på svartarbete och på att anlita svart arbetskraft. Det har också varit tjänster som har underlättat för många människor och familjer att få vardagen att gå ihop. var det mer än en halv miljon människor som köpte RUT-tjänster, och som det verkar nu blir det uppåt 600 000 personer . Det är helt nya sektorer som har vuxit fram, och många jobb har skapats. Förbättringar av husavdragets fakturamodell När man frågar RUT-företagen vad det största hindret för att expandera verksamheten ytterligare är finns det en sak de allra flesta svarar, och det är osäkerheten kring RUT-avdraget. Vad kommer att hända med detta? Kommer det att ligga kvar, kommer begränsningar att införas eller finns det till och med ett hot om att det tas bort? Jag tycker att det är olyckligt att den diskussionen finns. Eftersom det har varit en så lyckad reform borde vi diskutera hur vi kan utveckla detta. Jag ser några möjligheter. En möjlighet skulle kunna vara att skilja från . En annan möjlighet skulle kunna vara att lägga in fler tjänster i RUT-avdraget, till exempel olika typer av it-tjänster. En tredje sak handlar om att styra upp det här med regler, krav och kontroller, vilket också är en viktig del i utvecklandet av RUT-avdraget. Därför vill jag yrka bifall till utskottets förslag i den delen. Sedan föreligger även ett förslag om att göra en samhällsekonomisk studie som belyser HUS-avdragens effekter och ger ett underlag för en utvärdering av deras effektivitet. Jag tycker att det också är bra. Jag tycker att man ska göra ordentliga utvärderingar av alla större reformer, och vad gäller just HUS-avdragen är jag övertygad om att den studie man kommer att göra kommer att ha ett positivt resultat. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 7.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 12 vice talmannen: Jag hälsar statsråden välkomna. Frågor besvaras av klimat- och miljöminister , statsrådet , försvarsminister , socialförsäkringsminister och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Klimat- och miljöminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor och svar ska vara korta och i princip inte överstiga en minut. Regeringens målsättning inför klimattoppmötet i 13 (M): enades EU:s stats- och regeringschefer om en viktig överenskommelse, nämligen om EU:s klimat- och energipaket och dess målsättningar. Men inför förhandlingarna hade den nya S-MP-regeringen uppenbara och stora bekymmer att komma överens. Olika ministrar gav olika och motstridiga besked. När statsminister väl kom till blev det sifferbingo i stället för ett tydligt besked om vilken och regeringens position var. Regeringens sjabbel var allvarligt och försvagade annars så starka röst när det gäller klimatpolitiken. Med anledning av det viktiga klimattoppmöte som inletts i och dit ministern åker vill jag fråga klimat- och miljöminister om hon och regeringen nu är bättre förberedda. 14 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar för frågan. Regeringens ståndpunkt inför de interna förhandlingarna i EU om EU:s viktiga ramverk för energi- och klimatfrågor till 2030 var tydlig och klar. Vi ville ha en stark ambitionshöjning i förhållande till den tidigare regeringen i , med till exempel 50 procents minskningar av klimatutsläppen till 2030. Det var om något det dåliga samarbetsklimatet i som fördröjde beslutet på rådsmötet i . bestämde sig lite hit och dit och huvuddelen av nämndens ledamöter valde till slut att lägga ned sina röster. Man vågade inte säga ja eller nej till det som gick att besluta om i EU, utan gav ett ganska svagt stöd till detta. Det är att beklaga. Men vad gäller positionen inför mötet i var ganska enig. Jag är glad att vi har ett ambitiöst ramverk att jobba för med det beslutet. 15 (M): Jag kan väl börja med att upplysa alla som följer frågestunden om att det samråd som minister refererar till finns att se i efterhand på hemsida. Därigenom kan man bilda sig en egen uppfattning om vem det var som sjabblade och inte. Ståndpunkten var inte klar, men jag går vidare till . På ett seminarium fick ministern en fråga om vilka hennes förhoppningar var inför mötet i . Ministern svarade att det var god stämning hon hoppades på. God stämning är bra. Det är också något som är viktigt inför de ännu viktigare förhandlingarna i . Men för egen del har jag större förhoppningar på mötet i än bara god stämning. Jag hoppas att fortsatt kan vara en tydlig röst för konkreta framsteg i förhandlingarna. Jag hoppas också att ministern vill lyfta fram det klimatpolitiska föregångslandet som ett gott exempel där man har förenat en stark ekonomisk utveckling med sjunkande utsläpp. Därför vill jag fråga ministern vilka mer konkreta förhoppningar och ambitioner hon har, utöver god stämning. 16 Klimat- och miljöminister (MP): Riksdagsledamoten vet mycket väl att de svenska ambitionerna inför mötet i är höga. Det är sådant vi också är överens om. Det har gått genom i nämnd ordning. Jag är väldigt glad att fortsätter en stark tradition av att vara pådrivare i klimatförhandlingarna. Vi har varit pådrivande inte minst för de nyckelbeslut som vi hoppas på inför . Det handlar om en tydlig agenda inför , om en tydlig inriktning på vad ländernas bidrag som ska levereras in ska innebära och om hur man kan verifiera de utsläppsminskningar och andra rapporteringskrav som läggs till den processen. Men det kanske viktigaste är att vi får en diskussion om hur den ambitionshöjande mekanism som kommer att krävas inom detta regelverk ska se ut. Vi ska vara tydliga med att de bidrag som länderna erbjuder och lägger på bordet tyvärr inte kommer att räcka för att klara tvågradersmålet för jordens klimat. Det är det som är den politiskt riktigt svåra uppgiften inför våra barn och barnbarn. 17 (SD): släppte sin senaste verksamhets- och kostnadsprognos. Den innebär en kraftig revidering inför kommande budgetperiod. justeras och ökar det förväntade antalet flyktingar till som mest 105 000 personer. Den finansiella effekten av detta uppgår enligt till ökade kostnader på för kommande budgetperiod, framför allt för boendekostnader och kommunersättningar. Innan släppte denna rapport presenterade regeringen sitt budgetförslag, där man inte tagit höjd för denna ökning. Mina frågor till är: Om nu regeringen står fast vid sitt budgetförslag, vilka områden avser ni att sänka anslagen för med motsvarande ? Är det sjukvården? Är det kanske äldrevården? Eller är det möjligtvis skolan? 18 Klimat- och miljöminister (MP): Efter gårdagens debatt vet säkerligen vi alla i den här salen att det är en oerhört ansvarsfull uppgift att anta en budget. Detta misslyckades kammaren med i går därför att man spelade efter taburetter, som jag uttrycker det. Det uppstod en ny praxis i : att man kan rösta på både det ena och det andra förslaget. Det var kanske inte största förtjänst i gårdagens debatt att de ansvarsfullt skulle ha bringat klarhet och tydlighet om vilken budget som ska gälla i framöver. Vi kan vara tydliga med att de utgifter och inkomster som statsbudget har är oerhört viktiga att hålla koll på. Det gör den här regeringen. Vi ser att det inom flera områden finns utgiftsökningar som man måste följa noga. Man måste veta att det kommer att uppstå kostnader om vi inte hejdar sjukskrivningarna, om vi inte får en global situation med minskat flyktingtryck och så vidare. Allt det är stora uppgifter, och dem är den här regeringen beredd att ta på sig. 19 (SD): För att en budget inte ska vara underfinansierad krävs att ökade migrationskostnader, som dessa 17 miljarder, matchas med antingen försämrad välfärd eller högre skatter. bygger dessutom sina kostnadsprognoser på antalet asylsökande som väntas till . Men i kölvattnet av dessa kan vi även förvänta oss en mycket kraftigt ökad anhöriginvandring. För att kunna svara för kostnaderna för dessa förutsätts att man också vet hur stora dessa kostnader är. Jag beklagar att jag inte fick svar på min fråga, men trots det har jag en följdfråga. Hur stora kostnader, utöver dessa , räknar ni med att anhöriginvandringen till kommer att innebära? 20 Klimat- och miljöminister (MP): Ett detaljerat svar om de siffrorna beror helt enkelt på vilka prognoser som finns. Det finns en rad utgiftsområden där vi ser att det finns risk för kostnadshöjningar. Det är bara att titta på skolans område. Vad blir det för kostnad för det svenska samhället när elever inte får det stöd de behöver redan från början? Det finns väldigt tydliga prognoser som säger att det blir ganska stora kostnadshöjningar när man antingen måste ge de resurserna och det stödet sent i skolsystemet eller inte gör det då heller, med följden att ungdomar går ut skolan med ofullständiga kunskaper inför det framtida arbetslivet. Det finns alltid en relation mellan vilka kostnader vi kan se och vilken politik vi för . Jag är övertygad om att merparten i ser behovet av kraftiga insatser för förebyggande åtgärder inom skolans område och inom kommunernas sektorer för att ta hand om både nyanlända och hittillsvarande medborgare så att de på ett bra sätt ska kunna bidra till den svenska ekonomin. Det är en kärnuppgift. Det behöver man en stabil budgethantering för, och det är det den här regeringen hade önskat i behandling i går. 21 (C): Jag vill ställa en fråga till vice statsminister . Företrädare för har framfört att de har som mål att all odling i ska ställas om till ekologisk odling. Men två professorer från har framfört att ekologisk odling inte är bättre för miljön eller klimatet och inte heller är bättre för människor näringsmässigt. Dessutom lyfter de fram att ekologisk odling skulle innebära att får en lägre produktion av mat, som många inom näringen anser att vi både kan och bör öka den svenska matproduktionen. Jag vill fråga vice statsministern: Hur bör storleken vara på den svenska matproduktionen ? Vad anser ministern om uttalande att all odling i borde vara ekologisk? 22 Klimat- och miljöminister (MP): Tack för frågan som engagerar sig i hur den svenska livsmedelsproduktionen ser ut. Det är en fråga som är angelägen för många, och jag är glad efter valrörelsen att det är fler politiker som engagerat sig i den. Vi behöver en livsmedelsstrategi som nationellt slår fast hur den svenska livsmedelsproduktionen kan stärkas och också öka. Vi har sett en gradvis utflyttning med allt större import och allt mindre av egenproducerad mat. Det tror jag är en utveckling som många svenska konsumenter inte gillar. Framför allt är den dålig för de svenska producenterna och de svenska bönderna. Här behöver vi möta varandra. Att vi ska ha ökade miljökrav är också någonting som är starkt motiverat i konsumentkretsarna. Vi ser att ekologiska livsmedel ökar väldigt starkt på marknaden. Här är det positivt om vi kan se till att också de svenska producenterna kan få del av den marknadsandelen och därmed också se till att vi får en ökad ekologisk produktion i . 23 (C): När det gäller efterfrågan och fördelningen mellan konventionell mat och ekologisk mat styrs den i allt väsentligt av den efterfrågan som konsumenterna har. Anser vice statsministern att det behövs andra styrmedel för att påverka fördelningen? 24 Klimat- och miljöminister (MP): Det finns ett styrmedel som debatteras väldigt vitt i vårt land i många fullmäktigesalar på kommun- och landstingsnivå. Det är den offentliga upphandlingen. Den utgör av omslutningen av bnp och är en väldigt stark marknadskraft för vilka produkter som efterfrågas också från svenska producenter. Där hör jag en tydlig politisk vilja från lokalt håll men också från regeringen att säkra att vi har en upphandlingspolicy i som gör att vi stärker de svenska bönderna i att producera kvalitativt bra produkter och få avsättning för dem i skolornas matsalar, i förskolornas kök och också inom sjukvården och på andra ställen. 25 (S): Min fråga går till klimat- och miljöministern. De senaste dagarnas budgetdramatik har handlat väldigt lite om vad de borgerliga partierna och röstade bort i går. Det handlar om sänkt skatt för pensionärerna, nya pengar till äldreomsorg och sjukvård, nya pengar och nya möjligheter inom utbildningen och nya vägar för de unga in på arbetsmarknaden via äldreomsorg och skola. Men det handlar också om en förstärkt miljöbudget på 1,6 miljarder med fokus på biologisk mångfald och minskade klimatutsläpp. Lägg därtill att man också röstade bort högre internationella klimatambitioner. Ministern får nu åka till den internationella klimatkonferensen utan det starka stöd som hon med 4 nya miljarder i internationell klimatfinansiering till klimatbra produkter och klimatanpassning hade kunnat få med sig om regeringens budget vunnit. Till viss del solkades vår ledartröja ned. Vad är dina reflexioner om detta? 26 Klimat- och miljöminister (MP): Tack för frågan från ! Självklart stärker det inte vår svenska pådrivande kraft under förberedelsemötet i om de internationella klimatförhandlingarna för ett globalt avtal så att alla världens länder kan få ett ramverk inom vilket man kan se att ens egna klimatarbete kan växlas upp och gå framåt. Det hade varit bra att redan i förväg kunna säga: Vi vet att håller på att ta ytterligare stora steg. Vi gör stora investeringar motsvarande klimat- och miljöinvesteringar på 4 miljarder i den svenska budgeten. Det kan vi nu inte säga. Det blev en tummetott. Det blev en halv miljard i stället för 4 miljarder till miljö- och klimatinvesteringar. Jag tycker att det är tråkigt. Men det är en anledning till att jag tror att det är rätt väg för att säkerställa att folket har en möjlighet att säga någonting om budgeten i det utlysta nyval som regeringen har tagit. 27 (S): Ministerns svar och här i visar att det inte fanns något större ansvarstagande för att ta tag i de stora samhällsproblemen. Det gör att finns mindre möjligheter att exempelvis få på plats en mer långsiktig klimatpolitik som klarar sig i och inte är utsatt för till exempel nycker. Det är ett parti som inte ens tycker att klimatförändringarna är speciellt viktiga. Det känns som att de långsiktiga spelreglerna är allt viktigare att få på plats. Den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen har allt mitt stöd att försöka använda de möjligheter som ändå finns för att hitta en bredare samverkan om mer långsiktiga spelregler för klimatpolitiken. Det tror jag att behöver. Det skulle vara mycket intressant att höra ministerns svar på hur man tänkt sig att gå vidare med arbetet. 28 Klimat- och miljöminister (MP): När det gäller de långsiktiga planerna för klimatmål i vet vi som politiker att vi har mål till 2020 men hanterar investeringar som vi gör , 2040, 2050. Vem i bygger ett hus eller en transportinfrastruktur för ett samhälle om bara ? När vi bygger den typen av infrastruktur gör vi det med ambitionen att det ska hålla eller . Då måste vi rimligtvis ha ett klimatpolitiskt ramverk i eller åtminstone en ambition med mål att minska utsläppen så att våra barn och barnbarn har en möjlighet att säga: Vi lever i ett samhälle där vi har det enkelt att ha minskade utsläpp. Vi har modern kollektivtrafik. Vi har sätt att värma upp våra hus som inte kräver fossila bränslen. Vi har modern teknik som gör att vi kan få den service vi behöver med minskad energiomvandling och så vidare. Den gröna omställningen tror jag har stöd om man ställer frågan till det svenska folket på det sättet. 29 (M): Jag har en fråga till försvarsministern om Försvarsmaktens ekonomi. blev det klart att försvaret inte behöver utsättas för skattehöjningen på , och det är positivt att vi inte behöver skära i övningsverksamheten. Men det finns också andra utmaningar för Försvarsmaktens ekonomi. utlovade försvarsministern en översyn av det så kallade försvarsprisindexet som reglerar hur mycket Försvarsmaktens anslag räknas upp med. Vi var många som såg fram emot det. Men kom det en statssekreterare till försvarsutskottet och förklarade att någon sådan översyn inte alls skulle ske. Min fråga till försvarsministern är: Vems ord ska man lita på här? Är det försvarsministerns eller statssekreterarens? 30 Försvarsminister (S): Det är en intressant frågeställning. Det som avgör är den samlade ekonomin för Försvarsmakten. Den samlade ekonomin måste bedömas utifrån alla plus- och minusfaktorer som påverkar budgeten. Det inriktningspropositionen kommer att säga, och den uppgörelse som görs i anslutning till den, är det som slutligen kommer att vara det intressanta för att se vilket utrymme Försvarsmakten kommer att ha när det gäller de olika utmaningarna. Vi har stora utmaningar framför oss. När vi utformar inriktningspropositionen förutsätter jag att vi har med alla plus- och minusfaktorer. Då kan vi också väga in vad olika index betyder i det sammanhanget. Jag har en fråga som kanske skulle fundera på: Vad kommer att bidra med i samband med inriktningspropositionen för att vi ska kunna nå en bred överenskommelse? 31 (M): talar försvarsministern om att vi ska väga in saker och ting, och gärna då att andra partier ska göra det. Men det var inte det som försvarsministern lovade i valrörelsen, utan att det var att det skulle förändras. Det är inte det enda löfte som försvarsministern gav några månader före valet. Vi minns också att försvarsanslaget skulle ligga över det som Alliansen gav besked om. I praktiken blev det minus 300 miljoner. Vi skulle förbättra förutsättningarna för försvarsindustrin. Man aviserade i stället en nedläggning av . handlar det tydligen också om försvarsprisindex. Först skulle det ses över, men verkar det inte alls vara så prioriterat. Jag håller med om mycket av det försvarsministern säger om att stärka försvarsförmågan. Det tycker jag är bra. Problemet är bara att försvarsministern säger en sak men sedan tyvärr gör någonting helt annat. 32 Försvarsminister (S): är det så, , att när man ska väga ihop den samlade ekonomin och tydliggöra plus- och minusfaktorer väger man också in försvarsprisindex betydelse. Vi kommer att jobba så som jag har sagt när det handlar om inriktningspropositionen. Vad jag är intresserad av är att redovisa reda pengar som verkligen ger de pluseffekter vi är ute efter. Jag är inte intresserad av den typ av ekonomi som hade, där man sade att det var en viss nivå på plus och sedan inte redovisade minusfaktorerna. är en del av Försvarsmaktens ekonomiska problem. När vi erbjöd en uppgörelse med plus 900 miljoner till 2018 var ert bud 75 miljoner. Om ni hade haft ork och kraft att göra upp med oss då hade vi också haft en högre nivå . Vi är inte ett ensamt parti, utan det krävs att det finns motparter som är beredda att göra upp. Så enkelt är det. Där kommer ni att prövas när vi ska diskutera inriktningspropositionen. internationella miljö- och klimatarbete 33 (V): Som bekant reser klimat- och miljöministern till klimattoppmötet i i . Vi är även några härifrån riksdag som kommer att resa dit. Det är vi i de rika länderna som har skapat klimatproblemet, men dessvärre är det världens fattiga som här och drabbas av våra utsläpp. Därför är det så olyckligt att vi nu har fått en budget som på grund av de borgerliga partierna och gör att man kommer att skära ned på det viktiga miljö- och klimatarbetet med över 1 ½ miljard kronor. Dessutom kommer detta att äventyra den viktiga klimatfinansieringen för världens fattiga. Med anledning av det svåra läget vill jag fråga klimat- och miljöministern vad hon kommer att göra för att vi trots allt ska kunna få en överenskommelse på plats i som snabbt minskar världens utsläpp, tar särskild hänsyn till världens fattiga och hjälper dem att hantera detta svåra läge. 34 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar för frågan. Precis som du säger är det en avgörande faktor i de internationella klimatförhandlingarna, såväl i som vid alla toppmöten fram till detta möte, att man får en samsyn på att detta är ett gemensamt ansvar. Klimathotet är ett gemensamt ansvar för denna generations politiker i stor utsträckning i solidaritet med våra kommande generationer. Det utrymme vi har för att släppa ut växthusgaser på jorden minskar allt snabbare. Frågan är om vi ska ta det till den sista droppen inom vår generation eller om vi ska lämna någonting till våra barn och möjliggöra övergångsperioder. När det gäller klimatfinansieringen delar jag uppfattningen att det är oerhört olyckligt om man begränsar möjligheter att aktivt delta och bidra i internationella forum på ett starkt sätt, så som vi har gjort. Den gröna klimatfonden har ett oerhört stort nyckelvärde för att förhandlingarna ska hålla ihop. Det är min ambition att vi lyckas genomföra den bidragsökning på sammanlagt 4 miljarder som gick igenom i hösttilläggsbudgeten. 35 (V): FN:s senaste klimatpanel visar att vi snarare är inne på en utsläppskurva som pekar mot en fyrgradig temperaturhöjning. En fyra grader varmare värld skulle, kära riksdagskolleger, innebära ett slut på civilisationen så som vi känner den. Det är alltså ett akut läge. Jag skulle vilja att klimat- och miljöministern när hon talar inför hela världen om precis – jag tror att det är – säger att vi i kommer att skärpa våra klimatmål. Vi står fast vid att vi ska bidra med klimatfinansiering bland annat till den nya klimatfonden. Vi ska föra över ny teknik till världens fattiga på ett kostnadseffektivt och billigt sätt så att de inte behöver betala dyra patent- och licensavgifter till stora företag i den rika världen. Kommer klimat- och miljöministern att verka för just det här i ? 36 Klimat- och miljöminister (MP): Jag kommer att verka för en fortsatt oerhört hög profil för i de internationella klimatförhandlingarna. Jag hade velat verka också med basen att vi nationellt hade fattat beslut om att ta stora steg i grön omställning i . Om detta kommer svenska folket att få rösta i extraval . I de internationella förhandlingarna är det dock oerhört tydligt att har en nyckelroll, och den vill jag axla på ett tydligt sätt. Det har en historisk betydelse. Vi har byggt upp den vetenskapliga panelen inom FN-systemet, och vi har bidragit med oerhört många internationella initiativ som är viktiga och som har burit frukt. Inte minst kan vi vara brobyggaren till fattiga länder och visa att vi ser att detta är ett gemensamt ansvar, där klimatfinansieringen är en viktig del. Därför är jag glad över att vi ändå har det bemyndigande som gick igenom i hösttilläggsbudgeten om 4 miljarder för bidrag till den gröna fonden. Med detta kommer vi att stå ganska starka i . Jag hoppas att andra länder också lägger sina påsar till detta. 37 (FP): Min fråga riktar sig till försvarsministern. Till följd av de personalförsörjningsproblem som det svenska försvaret lider av består cirka hälften av hela insatsorganisationen av personal som har utbildats och placerats med stöd av värnplikt. När det gäller förbandsreserven om fyra bataljoner är motsvarande siffra ; det är uteslutande värnpliktiga soldater som finns där.