prot · H109121 · 2014-06-09 00:00:00 — Det gäller också politiskt beslutsfattande på alla nivåer. Insatserna omfattar bland annat stöd till politiska intressegrupper och nätverk som arbetar över parti- eller organisationsgränser och till kvinnliga parlamentariker och kvinnor som vill kandidera till parlament. Stöd går också till utbildning om hur man utövar sin rösträtt och hur val går till – det senare gäller också män. Mäns våld mot kvinnor är ett utvecklingshinder världen över. Systematiska våldtäkter och annat könsrelaterat våld i samband med väpnade konflikter blir allt vanligare. Väldigt många kvinnor drabbas också av hiv/aids på grund av våldtäkter. Det är som enhälligt antog resolution om kvinnor, fred och säkerhet. Det var första gången som medlemsstaterna agerade för att inlemma ett genusperspektiv i alla delar av fredsarbetet. Regeringen arbetar för att kvinnor ska få ökad tillgång till rättsväsendet och för att motverka att män inte straffas för sexuella övergrepp mot kvinnor och flickor. Skyddet för kvinnor och flickor i samband med konflikter ska stärkas, liksom ökade insatser ska göras med såväl psykosocial som medicinsk vård för kvinnor och flickor som utsätts för sådant våld. Att fler kvinnor får delta i att lösa konflikter är också angeläget. Människohandel med kvinnor och flickor är ett annat område där arbetet intensifieras. Hundratals miljoner människor har lyfts ur fattigdom, och åtnjutandet av rätten till hälsa har förbättrats för miljontals människor, särskilt när stater ökar sina satsningar på sjukvård, rent vatten och sanitet. togs frågan om tillgång på rent vatten upp som en ren miljöfråga. har vatten och sanitet blivit en demokratifråga utifrån många olika aspekter. I råder det på många håll stor brist på rent vatten och sanitet. För flickor medför bristen på skoltoaletter särskilda problem eftersom det gör att många undviker att gå till skolan, speciellt i samband med menstruation, liksom att de hoppar av skolan . I i finns en organisation som heter som jag har tagit upp tidigare. I folkmun kallas grundaren av detta center för . Han har arbetat för att öka tillgången på toaletter runt om i . Han har byggt miljontals toaletter och tack vare det ökat förståelsen för att sanitet och hälsa hör ihop. Denna organisation utbildar även kvinnor och flickor till ett yrke för att de ska kunna försörja sig själva. Att öka tillgången på rent vatten innebär också en avgörande förbättring för flickor och kvinnor, eftersom det ofta är deras uppgift att hämta vatten. Lokala brunnar sparar många timmar som kan användas till skolarbete och annan produktiv verksamhet. ledarskap i dessa frågor är avgörande för en förändring av attityder, normer och värderingar. Med kunskap, engagemang och bred politisk enighet försvarar vi de landvinningar som gjorts . Vi fortsätter att med riktade biståndssatsningar bidra till att stärka kvinnors rättigheter. har sett att en satsad biståndskrona på en kvinna ger betydligt mer tillbaka, då det är kvinnors ansvar att ta hand om barn och familj. satsade biståndskronor får dubbel effekt, då kvinnor som erbjuds utbildning också kommer att se till att deras barn får utbildning. SRHR står för ett erkännande av alla människors lika värde och är en grundbult i allt arbete mot förtryck och för mänskliga rättigheter. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2013/14:UU3 (skr. 2013/14:90 och redog. 2013/14:NR1) föredrogs. 47 (S): behandlar vi utrikesutskottets betänkande om . Det gäller dels svenska delegations berättelse, dels regeringens skrivelse om det nordiska samarbetet. För mig och för oss nordister är det årets höjdpunkt i kammaren att få debattera och reflektera över vårt nordiska samarbete. Jag kommer att blicka bakåt, befinna mig här och men naturligtvis också ta sikte i det nordiska samarbetet. Vi har ett unikt samarbete som vi har haft organiserat , och vårt sätt att samarbeta med öppenhet, demokrati, rättvisa och folklig förankring har gjort till en känd välfärdsregion i världsklass. Det är något vi ska vara stolta över, men givetvis måste vi ständigt utveckla vårt samarbete. Vi måste bli ännu bättre på att möta de utmaningar vi möter inom men också det som händer i , också sett i ett globalt perspektiv. I berättelsen från svenska delegation tar vi upp det nordiska samarbetet, där vi bland annat har arbetat med utbildning och hälso- och sjukvårdsfrågor. Vi har diskuterat vårt konkurrensutsatta och innovativa näringsliv, liksom jämställdhet och de krav som ställs på arbetsmarknaden. Givetvis har klimat- och miljöfrågorna som alltid, i synnerhet , stått högt upp på våra dagordningar. Den fråga som haft mest fokus på sig är försvars- och säkerhetspolitiken. Den kom att överlägset dominera under det norska ordförandeskapet. Det resulterade i uppstart av rundabordssamtal som genomförs en gång i regi av tillsammans med Nordefco. Det är ett framgångsrikt arbete som bedrivits länge med fokus på bland annat händelseutvecklingen inom och inom . Detta har tagit ett ytterligare steg genom rundabordssamtalen. Inom har vi många väl fungerande samarbeten med de baltiska länderna och med länder som ingår i . Vi har , och vi har rundabordssamtal även med nordvästra parlamentariker, bara för att nämna några bland flera samråd som vi ingår i. Detta har varit samtal som har varit mycket framgångsrika och där vi fört debatt om allt från demokrati och mänskliga rättigheter till handelsutbyten och jämställdhet. Allt som har varit på den aktuella politiska dagordningen har vi velat beröra. har den alltmer kaotiska utvecklingen mellan och lett till att NR tillsammans med den parlamentariska församlingen i tog beslut om timeout i våra rundabordssamtal. Det har visat sig inte vara framgångsrikt vare sig från svenska parlamentarikers sida eller från de ryska parlamentarikernas sida att genomföra den typ av rundabordssamtal som vi har brukat. Jag vill säga att vi följer utvecklingen på mycket nära håll, och jag menar att det är klokt att hålla kommunikationen i gång mellan ryska och nordiska organisationer och institutioner på olika nivåer, även om vi på nationell parlamentarisk nivå för tillfället har sagt att rundabordssamtalen måste vara vilande ytterligare ett tag. , 2014, har övertagit ordförandeklubban för . Inför detta har vi tagit fram ett ordförandeprogram som får symbolisera att vi tror på ett fördjupat samarbete mellan och och vice versa, kanske mer nu än . Som underrubriker har vi valt tre områden som vi tycker är viktiga, nämligen arbetsmarknaden, utbildning och firandet av det unika att vi har haft fred mellan de nordiska länderna . Med det sagt, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 1. Det är en reservation där man tar upp det nordiska samarbetet, som varit mycket framgångsrikt i utvecklandet av vår välfärdsmodell, som håller världsklass, och att vi i kan gå vidare och bli ledande i just omställningen till ett klimatneutralt samhälle. Det är vad som tas upp i reservation 1. Ur den reservationen väljer jag att ta upp frågan om vår välfärdsmodell. Det gör jag utifrån att detta är min sista debatt i denna kammare. Och vår välfärd för framtiden är, sett ur mitt perspektiv, den klart viktigaste fråga som vi behöver kunna hantera politiskt framöver. Naturligtvis är vår välfärdsmodell framgångsrik, men den utsätts för ständiga prövningar. Man kan fråga sig om den är tillräckligt robust för att klara framtidens utmaningar, som vi står inför. Jag är övertygad om att som region aldrig skulle ha blivit så framgångsrik som den är om vi hade valt en annan väg. Detta är resultatet av vår aktiva politik och medvetna val som våra medborgare gjorde när vi valde att påbörja vårt reformarbete för länge sedan i de nordiska länderna. Och vi valde den vägen där välfärdstjänsterna blev något som vi alla, oavsett vilken samhällsklass vi tillhörde, kunde använda oss av. Vi sade ungefär så här: Tjockleken på plånboken ska aldrig få avgöra vilken vård en person ska få eller vilken skola ens barn ska kunna få gå i. Det välfärdskonceptet har varit oerhört framgångsrikt. Vår välfärdsmodell uppfattas av många som en självklarhet , men vi måste komma ihåg att det inför varje reform naturligtvis har funnits ett politiskt motstånd mot detta. Det finns inte heller någon naturlag som säger att vi i ska ha en bra välfärd för alla, bara så där, av ingenting. Det handlar givetvis om politiska och medvetna val som görs över tiden. Välfärdssamhället är inte en självklarhet. Vår idé med vår nordiska välfärdsmodell är att vi ska ha en relativt robust och stark offentlig sektor som tar det fulla ansvaret och finansierar bland annat vård, skola och omsorg till alla. Ett starkt, brett och inkluderande folkrörelsearbete står i fokus, och demokratiskt fattade beslut är absolut nödvändiga. Vi tycker att alla medborgare i ska ha rätt till grundläggande trygghet. Vi står för det som vi kallar ett inkomstrelaterat försäkringssystem. Om man blir arbetslös, sjuk eller får pension ska det vara självklart att man har rätt till en ersättning som är knuten till den inkomst man haft när man jobbade. Det är en av de viktiga byggstenarna i vår nordiska välfärdsmodell och vårt sätt att se det. Med det sagt är vi medvetna om att detta går att montera ned, och det görs nu i . Det är konservativa politiska idéer att vi, om jag får uttrycka det så, ska betala mindre i skatt och på så sätt krympa den offentliga sektorn. I stället ska den som har mer resurser kunna köpa sig trygghet i form av bättre och snabbare sjukvård, skola etcetera. Enligt mitt sätt att se på den nordiska välfärdsmodellen går man då ifrån det som har varit grundsynen, nämligen att människor ska bedömas utifrån de behov de har, inte utifrån vilken tjocklek på plånboken som finns eller eventuellt vilken maktposition de kan tänkas ha i ett samhälle. En av förutsättningarna för en fortsatt nordisk och robust välfärd handlar givetvis om jobb och utbildning. Med fler i jobb ser vi till att få mer skatteintäkter, som vi kan investera i sådant som ger jobb, bättre utbildningar och klimatsmarta lösningar för vår miljö. Det är därför oerhört oroande, tycker jag, med den ökande arbetslöshet som vi ser i och i . är det land i som redovisar skrämmande dåliga resultat på området. Det är 27 miljoner arbetslösa i , inklusive . 6 miljoner av dessa är unga. Det är ett mänskligt lidande utan dess like och ett stort hot mot en fortsatt väl fungerande välfärdsmodell i . Den här utvecklingen ska vi aldrig någonsin acceptera. Det är 27 miljoner arbetslösa i hela . Jämför det med befolkningssiffra, som är 25 miljoner! Vi kan aldrig acceptera en sådan utveckling. Om vi i vill att vi ska fortsätta att ha det som vi är mest kända för, en stark ekonomi med en robust välfärdsmodell, måste fler människor komma i jobb. Det kommer att vara vår största utmaning . Därför behöver vi gå framåt mer seriöst och mer kraftfullt för att få en bättre samverkan på arbetsmarknadens område. Slutligen vill jag passa på att tacka alla i denna kammare för alla de år som jag har varit här och debatterat. Det är, som sagt, sista gången jag står i denna talarstol. Jag vill sända ett särskilt tack till kanslipersonal, som på alla olika sätt har sett till att vårt samarbete har fungerat på ett väldigt bra sätt. Jag vill också säga att ni kan vara säkra på att jag kommer att följa debatterna här i kammaren. Jag hoppas verkligen att ni allihop fortsätter att hålla den nordiska fanan högt. Jag yrkar, som sagt, bifall till reservation 1. 48 (SD): Jag ska börja med, så att jag inte glömmer det, att yrka bifall till reservation nr 4 från . Vi från betraktar , i fallande ordning, som en del av en nordisk, europeisk, västerländsk och global gemenskap. I linje med detta vill vi särskilt arbeta för att stärka den nordiska identiteten och bredda och fördjupa det nordiska samarbetet. De nordiska länderna har ett gemensamt kulturarv och gemensamma värderingar. Och samverkan mellan länderna är en god nordisk tradition som vi ska värna. Det gläder mig att det finns ett väldigt enigt utskott som anser att det nordiska samarbetet är av stor vikt för . Det är mest innehåll och inriktning som vi har lite olika åsikter om. har i många sammanhang fört fram vikten av att det nordiska samarbetet inom försvars- och säkerhetsområdet ökar och fördjupas. Den avslutade Försvarsberedningen här i har också fört fram liknande synpunkter. Till exempel var partierna i beredningen överens om att det finns uppenbara förtjänster med en organisation där och bildar gemensamma marinenheter som kan vara verksamma i . I beredningen diskuterades också möjligheten att bilda gemensamma förband inom , eventuellt också med de baltiska länderna. Den befintliga nordiska stridsgruppen står som modell för hur ett sådant förband skulle kunna se ut. Detta ligger i linje med vad har framfört. och har, liksom de övriga nordiska länderna, i hög grad gemensamma säkerhetsintressen. En utveckling som denna är därför naturlig för att förstärka våra respektive länders säkerhetssituation. Vi välkomnar därför att de nordiska länderna lanserade Nordefcosamarbetet 2009. Ett inrättande av gemensamma enheter i det nordiska försvarssamarbetet, som dem jag nämnde, är ett viktigt steg i rätt riktning. Vi har i en motion i detta betänkande föreslagit ett tätare samarbete vad gäller en samordning av den nordiska luftövervakningen, inklusive luftförsvaret över . De nordiska flygvapnen skulle därmed kunna knytas närmare varandra och utveckla ett samarbete som kan vara väldigt bra i ett skarpt läge. I princip borde de nordiska flygvapnen klara luftövervakningen över hela det nordiska luftrummet inklusive utan att vara avhängiga , Nato. Vi har även föreslagit i detta betänkande ett nordiskt försvarssamarbete som också omfattar ömsesidiga försvarsgarantier. Vi anser, med hänvisning till Försvarsberedningen och arbetet inom Nordefco, att det är dags att ta försvarssamarbetet till nästa nivå. Det finns en allmänt formulerad solidaritetsförklaring, men vi anser att det behövs mycket mer konkreta diskussioner om ömsesidiga försvarsgarantier. Vi tycker att ska påbörja diskussioner, med i första hand och på lite de övriga nordiska länderna, för att skapa förutsättningar för sådana försvarsgarantier. I vår motion har vi även några andra yrkanden som har behandlats tidigare och därför inte behandlats i samband med detta betänkande. Vi står givetvis fortfarande bakom de yrkandena. Jag ska bara lyfta fram några saker. En sak som jag tycker att vi ska värna är den gemensamma kulturen och vårt kulturarv. Vi uppvisar stora likheter i och har en kulturgemenskap som vi ska bygga vidare på. Vi har ett konkret förslag. togs det fram en nordisk litteraturkanon, vilket vi ser som ett positivt initiativ. Vi har föreslagit att en bredare litteraturkanon ska tas fram som även innefattar områden som arkitektur, bildkonst, musik, scenkonst, film och barnkultur. Det finns ett exempel i som har varit positivt och som vi tycker borde kunna föras vidare. Jag vet inte riktigt varför regeringen inte har anammat detta eller varför man skulle vara emot det. För oss sverigedemokrater har det varit centralt i vår politik att värna om djurens välbefinnande och ett starkt djurskydd. Vi strävar efter ett samhälle där inga djur utsätts för ett onödigt lidande. Djurskyddet inom de nordiska länderna har långa anor och en djup folklig förankring. Det ska vara starkt, och vi står oss väl i en internationell jämförelse. Men det finns fortfarande en stor förbättringspotential, och på vissa områden har halkat efter. Ett stort problem är att det fortfarande finns skillnader beträffande djurskyddslagstiftningen och uppföljningen av denna mellan de nordiska länderna. Detta bidrar till att skapa ekonomiska incitament till att ha ett bristande djurskydd. Man kan skaffa sig konkurrensfördelar gentemot andra nordiska länder. Ett tydligt exempel på detta har varit det förhållandevis svaga djurskyddet inom den danska grisnäringen, som gett danska grisbönder ekonomiska fördelar i förhållande till svenska grisbönder. Vi tycker inte att det ska finnas sådana konkurrensfördelar genom ett bristande djurskydd. Därför tycker vi att samarbetet inom djurskyddsområdet ska stärkas. Man ska föra seriösa diskussioner om hur vi ska kunna harmonisera djurskyddslagstiftningen och regelverket för att värna djurens välbefinnande. Det ska inte löna sig att ha ett bristande djurskydd. Vi står givetvis fortfarande bakom våra tidigare yrkanden, som är viktiga för oss, men i detta betänkande väljer jag att endast yrka bifall till reservation nr 4 avseende förstärkt försvarssamarbete. 49 HANS (M): I går stod jag vid i , och från Landborgen kunde jag blicka ut över ett av världens mer trafikerade vatten, . På andra sidan, i , tronar . är ett modernt hotell. För några decennier sedan invigdes det som vandrarhem av dåvarande , STF:s, ordförande . Vatten som binder samman, turism och företagande – det är ! firades av fred vid i , en storståtlig bastion med tornen Mors mössa och Fars hatt som skyddat mot , mot , mot och så vidare. Gemensam historia och delade traditioner – det är ! Jag skrev på Facebook att jag förberedde mitt anförande i dagens debatt. Då påminde kulturminister från om att det finns anledning att hågkomma som självstyrelsedag. Utöver fem självständiga stater har vi tre självstyrande områden, och för dem är det organiserade nordiska samarbetet viktigt. Något vi i bör tänka på är att ju större du är, desto större ansvar måste du som land axla. Fem nationer och , och – det är ! I min ungdom växte jag upp i , på andra sidan finländska , två städer som vuxit samman med . Det är naturligt att bo på den ena sidan men arbeta på den andra, på precis samma sätt som svenska ungdomar finner sina första jobb i eller i . Handel, utbyte och rörlighet – det är ! En debatt om ett så pass vittfamnande ämne som blir lätt detaljfokuserad. De tre reservationer som väckts från Socialdemokraterna och en från imponerar kanske inte så mycket. Så låt mig i stället få fästa blicken vid de stora utvecklingslinjerna. Den första gäller freden. har det rått av fred nordbor emellan. Länder har hemsökts av strider och krig. och ockuperades under , och kämpade heroiskt för sin självständighet, och genom sitt försvar lyckades landet förhindra att järnridå sänktes vid älv och att gick samma hemska öde till mötes som de stolta, vackra huvudstäderna i . Freden nordbor emellan är säkert en viktig förklaring till att är ett av världens mest välmående och framgångsrika områden i hela världen. En annan aspekt värd att lyfta fram är de konstitutionella processerna med som firar av Eidsvolldeklarationen. , som är grundlagsdag, har precis passerats. Land ska med lag byggas. Fred och en tydlig konstitutionell grund är viktiga för . har fått en ny rådsdirektör i efter hedersmannen från . har som tidigare socialdemokratisk gruppledare i den svenska rikligt med erfarenheter av det parlamentariska arbetet. Hon har också tagit initiativ till ett reformarbete inom , och det tycker jag är bra och välkommet. Som ett led i de nödvändiga förändringarna pågår nu en översyn av budgetarbetet. Detta är också ett av de viktigaste styrverktygen. Som vanligt i politiska sammanhang är det enkelt att starta projekt men svårare att avsluta dessa projekt. Med en förbättrad och skärpt budgetordning ska det bli lättare att utvärdera projekt och se om mål och syften verkligen uppfyllts. Det Gränshinderforum som tidigare fanns har ombildats till , med fortsatt en representant för varje land men med en starkare koppling direkt till respektive regering. Det är bra, för därmed finns det också en tydligare koppling till myndigheterna. Mycket av det som uppfattas som gränshinder handlar ju om hur olika myndigheter tolkar regler och bestämmelser. förtjänar det att framhållas att ett framgångsrikt arbete med att hyvla bort gränshinder, upplevda eller faktiska, i mångt och mycket är det som kommer att ligga till grund för hur relevant det nordiska samarbetet bedöms vara av medborgarna. Det handlar om nordisk nytta. Vi har en fantastisk kammare. brukar jag kalla den underbara skapelsen bakom talmannen för 101 nyanser av grått. Och så är vår riksdag också; det menat som någonting positivt. Vill man ha det eldfängt blir det parlament där smockor utdelas och folk kastar skor på varandra. är i mångt och mycket just 101 nyanser av grått. Vi lappar och lagar. Vi försöker göra det lite bättre. Vi är pragmatiska. Det erkänns: Inte alltid avvikande och spännande men, vill jag hävda, ärliga och välmenande. Politiker från många partier vill göra det bättre och enklare. Just därför är ett av de prioriterade områdena arbetet med att försöka ta bort gränshinder. Det handlar också om den nordiska välfärdsmodellen och kampen mot arbetslösheten. När jag i olika sammanhang berättat att Socialdemokraterna i lagt ned tid och pengar på att varumärkesskydda begreppet den nordiska modellen har en återkommande kommentar lytt: Du skämtar? Men det är på riktigt. har dokument och argument växlats mellan Socialdemokraterna och här i , och för sedan kunde man från socialdemokratiskt håll med viss stolthet proklamera att uttrycket nu kontrolleras. Jag tycker att det är fel och dessutom en smula grumligt. För mig är det självklart att vem som helst kan komma hit till och med sina insatser, sitt jobb och sina erfarenheter bli medborgare i ett av våra länder och därmed en nordbo. På samma sätt kan vilket parti som helst som önskar bidra till vårt gemensamma välfärdssamhälle, till den politiska kulturen, sägas vara en företrädare för den nordiska modellen. Något patentstöd borde inte behövas! Jämfört med att med meningsmotståndare ha ett fritt och frejdigt politiskt utbyte om själva innehållet framstår varumärkesskyddet som grinigt. Den nordiska modellen är ju något som vuxit fram genom många decennier och som formats av politiska krafter och regeringar med olika ideologiska förtecken. Avslutningsvis har jag två mycket personliga reflexioner. Politik handlar om att bryta idéer och uppfattningar med och mot varandra. Men det är också fråga om personliga möten. Inte minst i nordiska sammanhang har vi möjlighet att lära av varandra. Vi kan bli mycket bättre på att jämföra och ta lärdom. I min politiska gruppering i har jag lärt mig mycket av regeringspartiet i , som står oss moderater oerhört nära, och det finländska Samlingspartiet. Men det handlar även om möten över parti- och blockgränser. För sedan undrade en ledande vänsterpartist om jag inte hade interna problem i mitt parti då jag hade så bra kontakter med V-företrädare som , och . Inte alls – jag är rätt säker på min egen identitet, löd mitt svar. En som jag särskilt vill tacka men som dess värre inte finns i kammaren är just , vänsterpartist från . Via arbetet i har vi upptäckt varandra och politiskt haft såväl likartade som ganska åtskilda åsikter. Men vi har samarbetat. För det vill jag rikta ett varmt tack till , som är på väg att avsluta sin tjänstgöring i riksdag, för så har det inte alltid varit. var vi båda aktiva i . I av förtrolighet har berättat att hon och andra vänsterpartister tyckte ganska illa om mig. Du är en stropp! har hon sagt. Hur ska det gå att arbeta tillsammans i ? tänkte hon när vi båda hade valts in i den svenska delegationen. Jo tack, herr talman, det har gått riktigt bra! Ett stort tack även till de många andra som i och med utgången av slutar! Jag har inte möjlighet att nämna alla men vill ändå tacka delegationsledaren , tidigare vice delegationsledaren , från S, från M och från C. Jag avslutar med den andra personliga reflexionen. Enligt opinionsmätningar är ju läget för min allians si så där , och enligt Europaparlamentsvalet växer nu Feministiskt initiativ, och . Vänstern rycker fram! Då är det viktigt med andras erfarenheter. Utan jämförelser i övrigt drar jag mig till minnes historien om general , som kämpade för frihet. Han stod på en höjd, fixerade sin kikare och spejade mot .