prot · H10989 · 2014-03-25 00:00:00 — Men recept för det svenska lantbruket är tunga skattehöjningar på växtnäring, transporter och arbete, vilket leder helt snett. vill också sätta upp enorma politiska produktionsmål för just ekomat från hela världen. Jag har all respekt för det ekologiska konceptet. Det är ett radikalt miljöalternativ som har 4–av den svenska matmarknaden. Det är en nivå i världstäten. ligger i täten. De svenska ekostöden är generösa och ligger också i täten. Och det finns fortsatta utvecklingsmöjligheter till kanske 6–eller av den svenska matmarknaden inom överblickbar tid. vill nu att ska bestämma politiskt, planmässigt, att av åkermarken ska brukas ekologiskt och att av vad kommunerna upphandlar av mat ska vara ekologiskt producerat, från eller andra länder. Denna närmast sovjetiska planläggning skulle vara att spela rysk roulett med det svenska jordbruket. Produktionen skulle sjunka väsentligt, 30–, och ekomaten är 30–dyrare. Tyvärr skulle barnfamiljer, låginkomsttagare, pensionärer och många andra i stället köpa importmat från länder med i olagliga produktionsmetoder, vilket vi redan ser. Importmaten skulle kanske öka till över 80–, och den svenska livsmedelsindustrin skulle säcka ihop, vilket livsmedelsfacket varnar för om ensidigt fokuserar på att allt ska bli ekologiskt – all respekt för att det är en viktig del. Det får inte finnas på kartan att satsa enbart på nischproduktion för dem som har råd som importmaten blir helt dominerande, livsmedelsindustrin sjunker tillbaka, kretsloppen bryts genom importen, den biologiska mångfalden försämras och landsbygdens livsnerv klipps av. Det vore också ett svek mot de två tre miljarder ofödda människor här på jorden vars överlevnad är beroende av att livsmedelsproduktionen fördubblas inom det kommande halvseklet. Avgörande för att vända utvecklingen är att världens renaste, miljövänliga jordbruk – det svenska – ökar sin konkurrenskraft gentemot lågprisimporten från utlandet. Jag har stor respekt för det vanliga svenska jordbruket, liksom för ekojordbruket. Hur ser på världens mest miljö- och djuromsorgsvänliga jordbruk – det svenska? Delar han ordförandes föraktfulla svartmålning av detta som ett förkastligt giftjordbruk, eller har han respekt för de insatser som görs av av de svenska bönderna? mål är ett livskraftigt jordbruk som med gemensamma krafter bakom sig kan öka produktionen och skapa tiotusentals nya jobb. Det är de visionerna behöver , och jag välkomnar en framåtsyftande dialog med inriktningen att basen i det svenska jordbruket är världens främsta miljö- och djuromsorgsvänliga produktion. Vi har ett radikalt koncept, eko, som finns och som växer till. Men man måste respektera varandra. Jag respekterar båda. Respekterar dessa båda koncept? 86 (MP): Jag noterar att regeringen förlänger miljöersättningen för ekologisk produktion. Föga förvånande tycker vi att det är bra. Vi noterar också att konsumtionen av ekologiska livsmedel ökar, och det är glädjande. Däremot har vi en farhåga om att produktion och konsumtion inte går i takt. Det kan i sin tur öka importen. Om vi ska öka den inhemska livsmedelsproduktionen, vilket vi i tycker att vi ska, är det här besvärande. En besvärande faktor är när regeringen överför till . Det ser vi som ett steg i fel riktning. ska underlätta för kommuner att handla rätt. Vi tycker att regeringen skickar ut helt fel signal. Man behöver inte försvåra. har som mål att ekologisk produktion ska vara av jordbruksarealen , och för den ekologiska konsumtionen är vårt mål av den offentliga livsmedelskonsumtionen. Vår vision är som bekant att allt svenskt jordbruk ska vara ekologiskt. Jag undrar vilken vision ministern har? 87 Landsbygdsminister (C): Utgångspunkten för regeringen är att vi ska ha en miljömässigt hållbar jordbruks- och livsmedelsproduktion i vårt land. I det sammanhanget är den ekologiska produktionen av betydelse då den syftar till att vi får en livsmedelsproduktion som värnar om både djur och miljö och som därtill är konkurrenskraftig på lång sikt. Därför har vi mycket ambitiösa satsningar på olika typer av miljöersättningar i jordbruket. De finns för i stort sett alla de produktionsgrenar som vi har inom jordbruket. Vi har som jag nämnde i mitt inledningsanförande i landsbygdsprogrammet –2013 satsat mer än på den ekologiska produktionen. Vi har bestämt oss för att förlänga satsningarna. Det gläder mig att vi kunnat se en positiv utveckling. Låt mig i det sammanhanget korrigera genom att säga att vi inte ska glömma bort att har den näst största andelen ekologisk odling i . Det är bara som har större andel ekologisk odling än . Så är det inte med , som ofta nämns i de här sammanhangen. Det är förmodligen därför som vidtar nya åtgärder, och över huvud taget vidtar åtgärder som inte vidtagits tidigare. Vi är alltså näst bäst i med att ha ekologisk odling på vår areal. Varför har vi då valt att inte sätta upp några nya mål vad gäller konsumtionen av ekologiska produkter inom den offentliga sektorn? Vi anser att det inte är statens roll. Det är upp till varje kommun och landsting att själv bestämma vilka mål man vill ha. Det är i det här sammanhanget de lokala organen som har beslutskraften, inte staten. I enlighet med den ideologi som jag är uppväxt med och står för, nämligen att beslut ska fattas så nära människorna som möjligt, tycker jag alltså inte att vi ska ha någon statlig matsedel i våra skolor, på våra förskolor eller på äldreboendena, utan det ska beslutas så nära brukarna som möjligt enligt den ideologi som jag arbetar efter. går det att konstatera att många kommuner valt att sätta upp högre mål än det som staten hade . Det är upp till kommunerna att så besluta men också att infria de löften som de ger brukarna och kommuninvånarna i de nämnda fallen. Jag tycker att man i kommuner och landsting ska arbeta så att man gör en kostpolicy, det vill säga talar om vilken kvalitet det ska vara på olika saker, inklusive maten. Det gör man lämpligen i en kostpolicy, livsmedelspolicy, eller vad man nu vill kalla det, så att man på den politiska arenan verkligen fastställer vad man vill ha. När det gäller upphandlingsstödet, herr talman, satsar vi 35 miljarder nya pengar, permanent, på att förstärka upphandlingsstödet till den offentliga sektorn. 88 (V): Jag önskar att ni satsade 35 miljarder, , på offentlig upphandling, men det är nog 35 miljoner. De pengarna tar ni delvis från som ni lägger ned, vilket tog upp tidigare. ett erkänt och mycket omtyckt redskap för att alla våra upphandlare i kommuner och landsting ska kunna göra hållbara upphandlingar. lägger ni i stället det ansvaret på , som sällan intresserar sig för miljöfrågor utan ensidigt fokuserar på fri konkurrens och lägsta pris. Det kan inte vara till gagn för ekologiska livsmedel att göra på det sättet. Jag skulle vilja fråga ifall landsbygdsministern anser att ekologiska livsmedel över huvud taget är viktiga. Ifall man tycker att ekologiska livsmedel är viktiga då sätter man väl inte ett mål om att av odlingsarealen ska vara ekologisk, samma mål som man hade till 2010. sätter man det målet i stället till 2020. Det, , är ett icke-mål. När det gäller målsättningen om ekologiska livsmedel i offentlig sektor vill vi i att av de livsmedel som konsumeras i offentlig sektor ska vara ekologiska. Om vi kan anta ett sådant mål – den målsättningen hade vi – sänder vi tydliga signaler till våra kommuner och landsting, till branschen och till våra lantbrukare om att ekologiska livsmedel är viktiga. Det är en sak som jag inte riktigt får grepp om, , beträffande så kallade decentraliserade politik. När det gäller välfärdssektorn pekar staten med hela handen. Då ska alla kommuner och landsting konkurrensutsätta skolor, vårdcentraler, äldreomsorg och så vidare. Det ska alla kommuner och landsting göra, och det bestämmer ni i regering och riksdag. Men hjälpa kommunerna att köpa mer ekologiskt, sätta upp mål så att det blir lättare att upphandla mer ekologiskt, det vill ni inte göra. Jag förstår inte logiken i det. hade kunnat använda Matlandet om han tyckt att ekologiskt var viktigt och skriva in att uttalade mål i Matlandet är att vi ska öka den ekologiska produktionen, den ekologiska andelen. Jag håller med om att mycket i dansk livsmedelsindustri är sådant som vi inte vill se i . De har en mycket intensiv djuruppfödning. Generellt sett använder de mer kemikalier och så vidare. Men de har satt upp tydliga mål för ekologiska livsmedel, och därför konsumerar danskarna dubbelt så mycket ekologiska livsmedel som vi i . Jag tror att de har mest ekologiska livsmedel i världen, och det är resultatet av en mycket medveten satsning. Den ekologiska sektorn, som trots allt vuxit lite grann i , är tyvärr beroende av import. Hälften av de ekologiska livsmedel som äts i importeras, och det är olyckligt. Det skulle vi själva kunna producera och därmed skapa jobb och mervärden i . Till vill jag säga att jag redan varit inne på det mesta. Han nämner att det med Matlandet ska skapas tiotusentals nya jobb i landet. Kan berätta för mig hur många nya jobb som har skapats med Matlandet ? Såvitt jag vet har ungefär 10 000 jobb försvunnit från landsbygdssektorn , då Alliansen styrt landet. Jag ser positivt på svenskt jordbruk, men jag ser också att det finns en förbättringspotential. 89 (C): och kämpar hårt för att kraftigt fördyra den svenska maten genom ett radikalt, miljövänligt koncept. De lyfter fram att det importeras en del ekomat. Av de som konsumeras är 2 ½ procent ekoimport. Jag är med på att vi ska producera det i . och säger däremot ingenting om att vi av den samlade svenska matproduktionen importerar . Det är 20–30 gånger större volymer som världens främsta miljövänliga jordbruk har tappat . Jag hör inte ett ord från dem om att stärka världens främsta miljövänliga jordbruk för att ta tillbaka de volymer som vi har tappat. Där skulle jag vilja se dem på banan. Jag är med på att vi satsar på eko, men huvudspåret måste vara att stärka jordbruket i dess helhet, det jordbruk som är världens främsta, så att det kan tränga tillbaka importen och att vi, som landsbygdsministern brukar framhålla, kan exportera jordbruksprodukter. Konsumenter och kommuner väljer fortfarande själva hur de ska göra sina uppköp, . Det är inte staten och som bestämmer vad kommuner och medborgare ska köpa och hur, och det är jag väldigt glad för. Min slogan är: Välj närodlat från , med världens strängaste miljö- och djurskyddslagar, före ekomat från hela världen! Välj alltså mat med omdöme, svensk, närodlad och gärna ekologisk, samt importerad mat vid behov. Med importmat från , , sluter du inte kretsloppen. Du gynnar inte den biologiska mångfalden i och bidrar inte till en levande landsbygd och ett starkt svenskt jordbruk med dito livsmedelsindustri. Det blir fel när kräver att allt ska vara eko men sedan köper av nötköttet från och köper ekokyckling från . Vilket är ditt råd när man köper mat, ? Ska man köpa ekokyckling från eller fin miljökyckling från ? 90 (MP): Jag kom hit och trodde att vi skulle prata om ekomål. Jag får börja med att bemöta . Visst är det besvärande att importen använder utomlands. Det håller jag verkligen med om av många skäl som jag inte ska ta upp i den här debatten. Regeringen anger att det inte är statens roll att sätta upp mål. Det är upp till varje kommun och landsting att själva välja mål, säger man. Jag tycker att det är en märklig inställning. När det gäller satsningen på Matlandet har man sagt att signalvärdet är viktigt. Det tycker jag att man ska tänka på när man väljer att inte sätta upp mål. Signalvärdet är viktigt. Men sedan är det så att staten har en egen livsmedelsupphandling, till exempel till försvaret och fängelser. Min fråga till är: Finns det någon kostpolicy för statens egen upphandling? 91 Landsbygdsminister (C): Låt mig korrigera de 35 miljarderna, som självklart ska vara 35 miljoner. Låt mig i samma andetag säga att det är nya pengar i upphandlingsstöd att användas för de offentliga aktörerna. Med hjälp av de här pengarna kan de ställa de krav som jag tycker att man ska ställa när man köper in produkter till den offentliga sektorn. Det är ett stöd som har byggts upp under den här regeringens tid och som visar resultat. Fler och fler aktörer ställer krav på kvalitet, djurskyddshänsyn och liknande saker på ett sätt som inte varit fallet tidigare. Det tycker jag är bra. Jag går över till frågeställningen om import av ekologiska livsmedel. Det stämmer att vi av lite olika skäl importerar en del ekologiska livsmedel till vårt land. I en del fall sker det av naturliga skäl; vi har dåliga förutsättningar att odla vissa saker i vårt land. I de fallen tycker jag att det är jätteviktigt att det är ekologiska produkter som kommer in till vårt land. I många delar av världen är det till exempel tillåtet med bekämpningsmedel som inte får användas i vårt land. vill jag när vi pratar om import säga att jag tycker att det är viktigt att vi producerar mer mat i vårt land, så att vi kan exportera för lika mycket som vi importerar för. Anledningen är dels att vi kan producera saker i vårt land som förutsättningarna kanske är mindre goda för på andra håll i världen, dels att jag vill se en utveckling av livsmedelssektorn i alla delar av vårt land och jobb på den svenska landsbygden. Är det då viktigt att vi på något sätt premierar, upprätthåller och förstärker den ekologiska produktionen? Ja, det är det. Det har jag sagt . Vi gör det genom de som är satsade genom landsbygdsprogrammet. Har vi utelämnat detta i visionen om Matlandet ? Nej, det har vi inte. Visionen om Matlandet bygger på ett helhetstänk där vi jobbar med alla aspekter och där huvudparaplyet är att vi ska bruka utan att förbruka. Vi ska alltså stödja en långsiktigt hållbar livsmedelsproduktion som möjliggör för konsumenten att få tillgång till livsmedel med hög kvalitet. Inom Matlandet finns dessutom en särskild satsning på det ekologiska, där vi ger öronmärkta pengar till bland annat ekologiska projekt. Regeringens satsning har, vill jag lova, bidragit till att vi främjat marknaden för de ekologiska produkterna. Har då inte detta givit några jobb? Jo, det har det. De analyser som är gjorda av offentliga organ visar att matlandsvisionen har givit oss 9 000 jobb sedan den tillkom. Det tycker jag är bra. Det är dessutom mestadels jobb på den svenska landsbygden. Finns det några fördelar rent allmänt med den ekologiska produktionen? Ja, det finns det. Man använder sig av metoder som ibland kunnat överföras till den traditionella, konventionella produktionen och på så sätt ytterligare förstärkt den konventionella produktionens miljövänlighet. 92 (V): Först vill jag säga något om och rådgivningen till den offentliga upphandlingen. Om jag inte är felunderrättad – nu ser jag att finansministern är här – anslår regeringen ungefär 11 ½ miljon kronor till . Den har i alla fall gjort det. Regeringen och staten har varit delägare i tillsammans med Kommuner och Landsting. har man beslutat att det ska läggas ned, och det är klart att det är en besparing på den ekologiska rådgivningen i den offentliga upphandlingen. Vad gäller de nya pengar som ni anslår till finns det ingenting i direktiven som säger att de ska riktas till rådgivning för hållbar upphandling. Till och vill jag säga att jag också är djupt oroad över att vi importerar så otroligt mycket mat till . Det är en direkt konsekvens av att vi inte har några gränshinder kvar inom Europeiska unionen. sade att det är ett uttalat syfte med regeringens politik att vi ska producera mer livsmedel i . Det tycker jag också, . Kan du berätta för mig om det har blivit mer eller mindre produktion av livsmedel i då du varit landsbygdsminister? Det vore intressant att veta. springer jag lopp. Jag har sprungit ett par maratonlopp. Ifall man har tydliga målsättningar för vad man vill med ett lopp, vilken tid man ska springa på och självklart var man ska gå i mål, brukar det gå bättre att komma i mål, är min erfarenhet. På precis samma sätt tror jag att det är med ekologiska livsmedel. Om vi inte sätter upp tydliga och ambitiösa mål blir det lite si och så med målgången också. Det är därför vi ser att den ekologiska sektorn i tyvärr haltar, när vi skulle kunna utvecklas på samma sätt som i . Vi behöver tydliga mål för ekologisk produktion och konsumtion. 93 (M): Vad kostar en liter mjölk? Den frågan fick , om jag minns rätt, för en herrans massa år sedan av en tv-reporter. Han kunde inte svara på frågan, vilket blev startskottet på en ganska hätsk politisk debatt i svensk samtidshistoria kring matpriserna. var matpriserna så pass höga jämfört med inkomstnivåerna att de var en het potatis politiskt sett. Så är det inte riktigt . Vi har blivit rikare i . Att handla mat är generellt sett inte något problem. Men man kan fråga sig hur mycket vi kan tillåta att priserna på mat ökar innan det på nytt blir ett allvarligt fördelningspolitiskt problem att människor som har det tufft inte har råd att ens köpa mjölk till frukosten åt barnen. Jag tycker att vi ska analysera och titta på helheten i den politik som framför allt argumenterar för. Jag är en stor vän av ekologisk mat och ekologisk produktion. Jag ser alltid till att handla till exempel ekologisk mjölk framför vanlig mjölk. Men om vi tvångsmässigt – som argumenterar för – ska kräva fram mer ekologisk produktion som är 30–dyrare, om vi därtill ska tvinga kommuner och stat att subventionera produktionen så att skatterna på drivs upp ännu mer, om vi ska lägga på skattehöjningar för vanligt folk, och därtill ska lägga till kilometerskatt, det vill säga skatt på det som transporterar mjölken och livsmedlen till livsmedelsbutikerna, kommer vi att hamna i en situation där det på nytt kommer att vara så att ser till att vanligt folk inte har råd med mat. 94 Landsbygdsminister (C): Det gläder mig att vi tycks vara överens i kammaren om att vi ska öka den svenska matproduktionen. Det är viktigt av bland annat sysselsättningsskäl och av miljöskäl. Vi har i global jämförelse en miljövänlig produktion i vårt land. Vi har dessutom en säker livsmedelsproduktion. Detta tar jag som utgångspunkt för den andra delen av mitt avslutande anförande. Samhällets uppgift är att se till att all mat som finns på en butikshylla, serveras på en restaurang eller motsvarande är sund, säker och hälsosam. Därom får inte finnas något som helst tvivel. All mat som tillhandahålls en konsument måste vara sund, säker och hälsosam. Om man vill bidra lite extra på olika sätt och på olika områden kan man välja att göra det genom att till exempel stödja ekologisk produktion – den fråga som har varit föremål för debatten. Har den politik som bedrivits möjliggjort en utökad produktion i vårt land? Ja, säger jag. De olika insatser som har gjorts, främst genom att ta bort och sänka ett antal skatter, har möjliggjort en ökad produktion. Detta säger jag i motsats till vad opponenterna i kammaren säger som vill höja skatter på svensk produktion och som, enligt min uppfattning, kommer att omöjliggöra en ökning av produktionen av vårt land – som vi alla vill ha. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2013/14:341 om vårdnadsbidraget och jämställdheten 95 Socialminister (KD): har frågat jämställdhets- och biträdande utbildningsministern om statsrådet har tänkt ta initiativ till att utvärdera vårdnadsbidraget ur jämställdhetsperspektiv. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Det kommunala vårdnadsbidraget är en reform med ett tydligt barn- och valfrihetsperspektiv. Vårdnadsbidraget skapar mer tid med barnen för de föräldrar som så önskar. Syftet är att möta barnfamiljernas behov och att förbättra förutsättningarna att kombinera arbete och familjeliv. Föräldrarna är de som har huvudansvaret för barnets välbefinnande och som ska se till barnets bästa. Statens roll i sammanhanget är att stödja föräldrarna i deras val. Regeringen vill förbättra förutsättningarna för ett aktivt och jämställt ansvar för föräldraskapet utan att ta ifrån familjerna deras självbestämmande. En modern familjepolitik bör utgå ifrån familjens önskemål och behov. Eftersom varje familj är unik och har olika önskemål och behov är det viktigt med flexibilitet och valfrihet. Regeringen vill också att familjepolitiken ska underlätta för föräldrar att kombinera yrkesliv med familjeliv, genom förbättrade möjligheter för båda föräldrarna att delta i arbetslivet och ta hand om barnen när de är små. Lagen om kommunalt vårdnadsbidrag ger män och kvinnor lika rätt att använda bidraget. Vårdnadsbidraget ökar valmöjligheterna och gör det möjligt för fler att anpassa arbetstid och föräldraledighetens längd utifrån barnets behov och föräldrarnas egna önskemål. Förutsättningarna för män och kvinnor att dela mer lika hemma med de små barnen förbättrades också med införandet av jämställdhetsbonusen. Vårdnadsbidraget, precis som föräldraförsäkringen, handlar om att möjliggöra föräldraledighet med barnet när det är litet. Detta motsäger inte ett aktivt deltagande på arbetsmarknaden. Vårdnadsbidraget är utformat så att det går att kombinera med arbete i valfri utsträckning och inte är behäftat med krav på en reducering av arbetstiden. Vårdnadsbidragets huvudsyfte är familjepolitiskt, inte att det ska stärka arbetslinjen, även om det går att kombinera med att arbeta. SCB har på regeringens uppdrag lämnat statistik avseende användandet av vårdnadsbidrag. Att bidraget är en förmån innebär att kommunerna getts möjlighet att själva bestämma om vissa aspekter, till exempel utformning av ansökningsförfarandet. Den befintliga statistiken är därför inte helt likformig då bidraget i viss utsträckning kan ha olika utformning och vara anpassat till lokala förutsättningar. Av den begränsade statistik som finns att tillgå bör man därför inte dra alltför långtgående slutsatser. Det finns till exempel ingen kunskap om den som söker bidraget är den som vårdar barnet och mycket begränsade kunskaper att tillgå om föräldrarnas utbildnings- och arbetsförhållanden. En framgångsrik jämställdhetspolitik är dock inte avhängig av vårdnadsbidragets existens. Volymstatistiken visar att det totalt lämnas vårdnadsbidrag för av barnen i åldern 1–. För barnen i de kommuner som har infört vårdnadsbidrag är andelen , vilket sammanlagt innebär ca 8 500 barn . Användandet har legat på ungefär samma nivå sedan det infördes. finns inget ytterligare statistik- eller utvärderingsuppdrag lämnat eller inplanerat. 96 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Jag hade frågat jämställdhets- och biträdande utbildningsministern om hon hade tänkt ta initiativ till att utvärdera vårdnadsbidraget ur ett jämställdhetsperspektiv, och jag hade sett fram emot att få diskutera frågan med jämställdhetsministern. Men det kan naturligtvis vara lika intressant att diskutera frågan med socialministern, och jag tackar för svaret. Vad blev svaret på frågan? Jag tolkar det som att svaret blev nej. Ministern avslutade sitt anförande med att säga att finns inget ytterligare statistik- eller utvärderingsuppdrag lämnat eller inplanerat. Det är väl ett mycket klart och tydligt nej. Vad som har fått mig att fundera är bland annat en rapport från . Där framgår att en sammanställning av tidigare forskning om effekter av vårdnadsbidrag visar att detta är ett relativt outforskat område, särskilt forskning om långsiktiga effekter. menar att de studier som finns emellertid visar att vårdnadsbidraget har en negativ påverkan för arbetsutbudet för kvinnor, särskilt kvinnor med invandrarbakgrund och låg utbildning men även ensamstående kvinnor. Forskningen visar också att vårdnadsbidraget påverkar arbetsfördelningen i hemmen. I de familjer som använder vårdnadsbidrag är uppdelning av tid med barn och hushållsarbete mer ojämn. Om lägger fram en sådan rapport blir ministerns svar märkligt, herr talman. Ministern sade i sitt svar att meningen med reformen är att förbättra förutsättningarna att kombinera arbete och familjeliv.