prot · H109121 · 2014-06-09 00:00:00 — Förhoppningsvis får världen tillgång till tekniken, men det är ledsamt att det inte kan bli en svensk exportframgång. Jag väntar med spänning på hur ska recensera klimatpolitik. 101 (M) replik: Att recensera SD:s klimatpolitik är enkelt. Den är nämligen obefintlig, så det är kvickt gjort. Klimatutmaningen är oerhört allvarlig, och en tämligen enig forskarkår säger att det beror på den mänskliga aktiviteten i form av att vi använder alldeles för mycket fossila bränslen. Naturligtvis finns i forskningen ett stort mått av osäkerhet vad gäller prognoser . Det är ganska naturligt, för framtiden är osäker. Så är det inom alla områden. Klimatsystemet är komplext, och många olika faktorer påverkar det. Det lite intressanta med SD:s retorik är att dess representanter i andra sammanhang säger att vi måste hjälpa människor där de befinner sig, att vi måste satsa mer på akutbiståndet och hjälpa människorna i krigshärdar och försöka lösa grundproblemet, det vill säga varför människor är på flykt, i stället för att ha ett generöst flyktingmottagande. Men i den här frågan vägrar de att medverka till en konstruktiv diskussion om hur bäst kan bidra till att minska utsläppen och därigenom minska risken för de omfattande klimatförändringar som kommer att driva miljontals människor på flykt. Det är beklagligt att SD så enkelt avfärdar 850 forskare som tillsammans utgör IPCC:s klimatpanel. Det är bekymmersamt, men jag hoppas att är så öppna för forskningen som påstår sig vara. Då kanske han också är beredd att gå tillbaka till sin kammare, göra en andra läsning och återkomma i den här diskussionen, som för oss övriga sju partier i är mycket viktig. 102 (V) replik: sade tidigare att vi ska använda det effektivaste styrmedlet för att minska utsläppen, nämligen koldioxidskatten. Då skulle jag vilja veta varför regeringen har sänkt koldioxidskatten för kraftvärme i två steg. Det har visat sig leda till ökad förbränning av både kol och fossilgas. Det kan väl inte sägas vara ett ansvarsfullt eller ens smart användande av koldioxidskatten. Min andra fråga rör det faktum att den borgerliga regeringen fattade beslut om att sälja det svenska överskottet av utsläppsrätter. Man sålde 1,3 miljoner utsläppsrätter till den amerikanska banken . Man fick visserligen in på den försäljningen, men om inte överskott av utsläppsrätter skrotas, , kommer utsläppsrätterna att bli utsläpp någon annanstans – i det här fallet koldioxid någon annanstans. Varför gjorde ni så? Är det här en ansvarsfull klimatpolitik? Hur ser på räknandet av utsläpp? I mitt anförande sade jag att grunden för de internationella klimatförhandlingarna är de historiska utsläppen. Låt oss se på de historiska utsläppen i världen sedan industrialismens början. Vi ser att det är den industrialiserade världen som står för av världens utsläpp. Det är också därför som den industrialiserade världen måste gå före, minska sina utsläpp och hjälpa utvecklingsländerna. Ska vi räkna med de historiska utsläppen, ? Är det de som ska vara grunden för klimatförhandlingarna och hur vi ser på klimatförändringen? 103 (M) replik: Låt mig börja med den första frågan. Bakgrunden till reformen är att vi tycker att det är självklart att man inte ska kombinera CO2-skatt med handeln med utsläppsrätter. Ett styrmedel ska gälla. Det är bakgrunden till reformen. i har bidragit till att mycket billigt kol har flödat in i , vilket bland annat, på marginalen, även har inträffat i . Men vad som är mer allvarligt är att kolanvändningen kraftigt ökar i till exempel . Det leder till kraftigt ökade utsläpp. är ett föregångsland som tar ett stort ansvar klimatpolitiskt. Självklart finns det ett ansvar även för de historiska utsläppen i och i den industrialiserade världen. Därför är det givet att vi i större utsträckning än de fattiga länderna måste minska våra utsläpp, och vi måste hjälpa de fattiga länderna att göra sin resa. Först och främst måste vi hjälpa andra länder att inte fastna i det fossilberoende vi har fastnat i. Därför är CDM och andra flexibla mekanismer viktiga verktyg för att göra kostnadseffektiva utsläppsminskningar och bidra till att sprida teknik och kunnande. 104 (V) replik: Först var det en fråga om försäljningen av det svenska överskottet av utsläppsrätter. Våra expertmyndigheter, och , sade angående ett eventuellt framtida överskott av utsläppsrätter följande: Eventuellt överblivet utrymme i reserven för nya deltagare bör annulleras för att undvika plötsliga och oförutsedda förändringar av utbudet på marknaden. Våra expertmyndigheter rekommenderade alltså en annullering av överskottet av utsläppsrätter. Jag kan inte se hur utsläppen blir mindre om vi säljer dem till en amerikansk investeringsbank, som i sin tur kan sälja vidare utsläppsrätterna till någon kolkraftsinstallation eller vad det kan vara någonstans i . Det vore klädsamt om regeringen, här och i form av som representerar det största partiet, kan säga att ni lovar att aldrig, aldrig, aldrig mer sälja eventuellt överskott av utsläppsrätter. Vidare har vi de växande utsläppen från gas och kol. Det är oroväckande. Min poäng, , var att när ni sänkte koldioxidskatten för kraftvärme ökade utsläppen från kolförbränning i , och utsläppen från fossilgasförbränning i ökade . Det är ett konkret exempel på vad en minskad koldioxidskatt leder till. Jag kan hålla med om att i teorin ska inte två styrmedel finnas. Men om det ena styrmedlet inte fungerar ska man inte då avvakta och se till att det styrmedlet fungerar innan man gör sig av med det man bevisligen vet fungerar? I fråga om de historiska utsläppen vore det bra om regeringen kunde presentera lite konkreta förslag för att hjälpa utvecklingsländerna i form av till exempel ett nytt additionellt klimatbistånd. 105 (M) replik: Låt mig börja där slutade när det gäller klimatbiståndet. Vi kan konstatera att var det land som bidrog absolut mest när det gäller finansiering för snabbstart. pumpade in ungefär 8 miljarder i det systemet. Tack vare att investerar mycket i CDM kan vi därigenom bidra med rejäla summor till anpassningsformen. Vi har också gjort utfästelser om att bidra till FN:s gröna klimatfond när den väl är up and running, det vill säga operativ. Jag är stolt över att regeringen har sett till att biståndsbudgeten, tack vare fokus på jobb och tillväxt, har gått från 23,7 miljarder – om jag minns rätt – till drygt 38 miljarder . Jag tar siffrorna direkt ur huvudet. Det är en konsekvens av Alliansens fokus på ordning och reda i ekonomin, att stärka drivkrafterna till arbete och få fler människor i jobb. Det har lett till att vi har kunnat stärka den svenska biståndsbudgeten med ungefär 15 miljarder, vilket är en rejäl förstärkning. Det är så vi måste fortsätta att jobba om vi ska kunna ge mer pengar i klimatbistånd, hjälpa de fattiga länderna att minska sina utsläpp och investera i teknik där de inte behöver bli beroende av de fossila energislagen. Här är , S, V och MP svaret skyldiga. Man för en tillväxtfientlig politik där man kombinerar kraftigt höjda miljöskatter med kraftigt höjda skatter på jobb och företagande. Forskningen och erfarenheten visar tydligt att ekonomiska styrmedel som sätter pris på utsläpp är effektiva styrmedel. Men de måste kombineras med motsvarande skattesänkningar på jobb och företagande och att på annat sätt försöka stärka det egna näringslivet. Annars blir konsekvensen att industrin försvinner bort från till andra länder och att utsläppen globalt inte minskar. Det är oerhört allvarligt. 106 (S) replik: Det finns en del ständigt återkommande frågor i klimatdebatten. En av dem gäller just målsättningar framöver. De finns också med i detta betänkande. står EU inför att anta mål för tiden . Inför antagandet av målen har gjort en konsekvensanalys av hur de kan se ut. Man har tittat på ett mål för utsläpp eller att ha tre mål för utsläpp, förnybar energi och energieffektivisering. Flera länder har varit aktiva och drivit på för att det ska vara tre bindande mål. tillhör inte de länderna. konsekvensanalys har visat att tre bindande mål på nationell nivå skulle gynna jobb och ekonomi i . Ändå vill och regeringen inte ha dessa mål. 107 (M) replik: Jag vill börja med att uppmana till att läsa kommissionens underlag lite mer noggrant och kanske en gång till. Kommissionen slår fast att en ambitiös klimatpolitik mycket väl kan leda till fler jobb och positiva ekonomiska effekter för om ambitionen förenas med det som Alliansen har drivit, nämligen sänkta skatter på företagande och jobb samt reformer för att stärka europeiskt näringslivs konkurrenskraft. Tyvärr är det inte den politiken som , , företräder, utan det är kraftigt höjda avgifter för att anställa människor och driva företag. Det är straffbeskattningar på avstånd, vilket jag tycker är en dålig idé i ett land med stora avstånd. Nej, , jag tror inte på den linjen. Alliansen har landat i ett gemensamt ställningstagande där vi stöder kommissionens förslag om att minska utsläppen . Vi skulle gärna gå längre om vi kan komplettera utsläppsminskningsmålet med internationella åtaganden. Vi står också bakom kommissionens förslag om ett mål för förnybar energi på unionsnivå. 108 (S) replik: Det är intressant att baserar sina ställningstaganden i EU:s klimatpolitik på vad de svenska Socialdemokraterna driver för politik i . Det är intressant att förutsätter ett regimskifte. Det välkomnar inte minst jag. Det är besvärande för den regering som ofta säger sig företräda en väldigt ambitiös linje och som vill vara en av föregångarna eller kanske Föregångaren med stor bokstav i EU när hamnar i bakvattnet efter andra länder som är mer pådrivande och vill ha en mer ambitiös linje. Jag trodde att jag skulle få ett svar om svensk energipolitik. Något som ofta framkommer i debatter eller diskussioner med borgerliga företrädare och kanske framför allt de från är att de inte vill ha ett mål om förnybar energi. De menar att det skulle driva fram en förtida avveckling av den svenska kärnkraften. Jag menar att det är ett överdrivet hot om en förtida avveckling. Det vore inget hot mot den svenska energiförsörjningen. Men man får aldrig svar på frågan vad ett mål om energieffektivisering är ett hot emot, om nu det är argumentet mot ett mål om förnybar energi. 109 (M) replik: Med stöd i forskningen är det mest effektiva att ha ett övergripande mål om utsläppsminskningar och inte göra verktyg till målsättningar. Det är tyvärr det Socialdemokraterna vill göra. Förnybar energi är ett verktyg för att minska utsläppen i . För svensk del är inte utmaningen klimatpolitiskt just elproduktionen. Vi har en till fossilfri elproduktion i . Vår utmaning ligger snarare i att ställa om vår transportsektor. Där har vi en massa smutsig fossil energi att fasa ut. Regeringen har gjort mycket med stöd till biogas och forskningsprogram som ska driva fram ny och bättre teknik. Vi behandlar just nu många förslag. Jag menar att den politik som Socialdemokraterna för på EU-nivå handlar om att föra makt och inflytande över svensk energipolitik från denna kammare till kammaren i . Det tycker jag är fel. På EU-nivå ska vi sätta upp ett ambitiöst långsiktigt utläppsminskningsmål. Men vi ska inte göra verktyg till mål. Det är fel, och det skulle fördyra politiken. Man kan konstatera att ett mål om förnybart på EU-nivå för svensk del antagligen hade lett till någonstans förnybart i . Det är i den kalkylen väldigt svårt att se en framtid för svensk kärnkraft. I så fall, , innebär detta ett besked från Socialdemokraterna att ni säger nej till kärnkraft. Det hade varit förödande för svensk konkurrenskraft och på lång sikt också för klimatet om vi hade slagit ut ren energiproduktion och riskerat högre elpriser och därigenom sämre konkurrenskraft för svenska företag med risk för flyttade utsläpp. 110 (FP): , på självaste världsmiljödagen, hade vi här i kammaren en särskild debatt initierad av som rörde IPCC:s senaste rapport. Den debatten utgör en värdefull grund för dagens debatt. Att ett av partierna i – , som har nämnts mycket i debatten – är klimatförnekare har vi inte kunnat undgå. Efter dagens debatt står det skrämmande klart. påstår att det är det värsta scenariet som lyfts fram. Ingenting kan vara mer felaktigt. När nästan 1 000 forskare har enats om och kommit fram till ett konsensusbeslut är det definitivt inte det värsta scenariet som kommer fram utan det som de har kunnat samlas kring. Det är också skrämmande att de tar upp havsnivåhöjningen. Ett antal av oss har tagit del av läget och varit i de arktiska områdena, som har nämnts här. Vi har också talat med antal forskare. Det ger verkligen vid handen vad som skulle kunna hända och vad som redan pågår. Det stämmer inte heller att vi och att forskare i forskningsrapporter lyfter fram en extremt dyster framtid. De pekar med yttersta allvar på hur situationen ser ut och det som de gemensamt har kunnat konstatera. Om man läser framgår det väldigt tydligt att framtiden kan se ljus ut om vi tar tag i frågorna på det sätt som ansvarsfulla politiker måste göra. Det är slutligen rimligt att ska gå före. Det finns ett gammalt talesätt som säger att man ska sopa rent framför egen dörr. Det har vi all anledning att tänka på. Vi kan också se vilka möjligheter som erbjuds de länder som vågar och inser vikten av att gå före. Det handlar om teknikutveckling och att leda en grön utveckling både nationellt och internationellt. Med denna lilla utvikning kan jag konstatera att vi ändå är sju partier som här är samlade som tar forskarrönen på yttersta allvar. Det råder ingen tvekan om att och regeringen gör sitt yttersta för att driva på utvecklingen. Efter att ha lyssnat på debatten ser jag att det finns stora möjligheter för många gemensamma tag mellan sju partier. Det är helt klart. ska vara klimatneutralt . Det har vi slagit fast. Det handlar om att inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser, om tydliga delmål fram till dess och en särskild utredare. Det har lyfts fram , och det har det ironiserats en del kring. Det är viktigt med de specifika uppdragen för att ha en tydlig strategi utifrån arbete. måste vi se till färdplanens genomförande, dess färdriktning och avstämningsstationer. Ett omfattande arbete är igångsatt. skrivningar, rekommendationer och synpunkter tas på yttersta allvar. Det ska vi göra. Det krävs ett hårt arbete såväl nationellt som inom EU och internationellt. Många av oss från utskottet var tillsammans i . I de diskussionerna insåg åtminstone jag vilken skillnad de har i synsätt och att vi står oerhört långt ifrån varandra. Det kommer att krävas ett tufft arbete i EU för att kunna komma långt vad gäller vårt ambitiösa mål och sedan det bindande internationella avtalet. Vi måste ha ett kraftfullt EU för att kunna klara av detta. Till skillnad från flera oppositionspartier är och alliansregeringen positiva till att utveckla ekonomiska styrmedel som CDM. Det är centralt att de fungerar. Det är då vi kan förmera gröna koldioxidsnåla investeringar och den gröna tekniken. EU:s förslag på har nämnts här . Miljöministern framförde i sitt tal att det inte är nog. Jag är därför väldigt glad över att har pekat på det och öppnat för ytterligare satsningar. Det talas om kring , där man kan nyttja de ekonomiska styrmedlen. Också framgent kommer det att krävas en ökad stabilitet vad gäller koldioxidpriset. Vi vet hur kritiskt det har varit, och det krävdes en nödlösning för att klara upp det hela. Det krävs också en fortsatt satsning på energieffektivisering och en ökning av forskning för energiteknik, smarta städer och samhällen. Sist men inte minst krävs också ett bindande avtal allra i . Under den särskilda klimatdebatten lyftes frågan kring klimatanpassning upp. Det är en angelägen fråga. Jag tror att det är som har tagit upp den . Som läget är nu är det ett trettiotal myndigheter som arbetar med förebyggande åtgärder, ökad kunskap och beredskap för klimateffekter. Det pågår alltså enormt mycket. Ett antal kommuner, särskilt de kommuner där klimatanpassningsåtgärder behöver vidtas snart, har fått särskilda resurser. Vi vet också att länsstyrelserna försöker samordna de regionala insatserna. Men dessutom – och jag tror att det är det som efterfrågar – har fått regeringens uppdrag att följa upp och analysera arbetet med klimatanpassning. På så sätt får de ta ett övergripande ansvar. Utöver detta har Lantmäteriet särskilt arbetat med att skanna av och skapa en nationell höjdmodell. hade man lyckats komma upp till av hela yta – så mycket var alltså skannat. I närtid behövs, som jag har sagt tidigare, ett globalt ambitiöst bindande avtal som omfattar flertalet länder. Fossilsubventionerna måste fasas ut. Det behövs ekonomiska styrmedel som är samordnade på EU-nivå, där vi också snäpper upp ordentligt så att det blir ordentligt med transparenta styrmedel. Transportsektorn måste vara införlivad i EU:s handelssystem. Den gröna fonden måste självfallet komma på plats. Under den debatt som hölls nämnde Socialdemokraterna att det saknades 300 miljoner. Jag tror att det var den gröna fonden som åsyftades. Jag har kollat upp det; det är inte så. 150 miljoner sätts av till den gröna fonden detta år, och återstående 150 miljoner direkt . önskar fler bindande avtal inom det arktiska samarbetet och fler reservat där förbud mot oljeutvinning måste råda. Jag har tagit upp klimatanpassningar och hur viktigt det är. Sist men inte minst handlar det om den fortsatt ökande kunskapen om grön teknik. Den kommer, herr talman, att bli banbrytande såväl inom vårt land som inom EU och internationellt när det gäller att klara denna gigantiska utmaning. 111 (SD) replik: Jag lyssnade naturligtvis på anförandet här och fick, kanske inte helt oväntat, lite slängar – en del grövre än andra. Förnekare, kallas jag. Då undrar jag vad exakt det är som jag förnekar. Jag har ju stått här och hållit ett anförande på säkert , eller hur det nu tog, där jag klargjorde min syn på att det absolut sker en uppvärmning, att koldioxidhalten ökar, att det påverkar klimatet och så vidare. Det är bara det att jag ger en något mer positiv framtidsbild, vilket jag tror att man måste ha om man ska komma fram till de långsiktigt verksamma lösningarna. Jag menar att det vi sysslar med inte är någon verkningsfull politik. Det blir panikåtgärder såsom – vilket jag har sagt här – vindkraft, etanol och sådana saker som är väldigt miljöbelastande och ger liten, om ens någon, effekt på klimatgasutsläppen. Vidare säger man att det minsann visst råder stor konsensus bland alla forskare. Men är inte det en konsensus som vilar på ganska bräcklig grund? I den förra debatten läste jag upp hur nämnde blev fullständigt utmobbad för att han sade sin mening, och han är en mycket aktad forskare i sammanhangen. Jag tycker att denna konsensus är ganska bräcklig. Egentligen är det inte så mycket i IPCC:s forskning som jag kritiserar. Vi talade lite grann om havsnivåhöjningen här, till exempel. IPCC säger att den troligtvis kommer att bli någonstans . De utmålar det som det mest troliga scenariot. är samma trend som vi har haft , så det är väl inte så märkligt att man börjar där. 112 (FP) replik: Jag tackar för alla synpunkter. Jag tycker att de är värdefulla, och jag tycker att debatten är oerhört värdefull. kommer frågor som tydliggörs och kommer upp till ytan. Jag tycker att det är bra. Vi lever i en demokrati, och vi har rätt att framföra våra olika ståndpunkter. Det är viktigt att vi kan ta dessa diskussioner. säger att han har klargjort sina synpunkter, och så är det. Det är många med mig som reagerar, och jag vill ta upp några av synpunkterna. tog mot slutet upp detta med panikåtgärder. Min uppfattning är att vi för att slippa vidta panikåtgärder måste fortsätta med det arbete som pågår. Det är det långsiktiga arbetet och det gemensamma arbetet såväl nationellt som inom EU och internationellt. Det är det som är så viktigt. När vi tog del av vad ekonomen från sade fick det hela den ekonomiska världen att inse att det är genom att göra satsningar och ta tag i problemen i närtid som man slipper de gigantiska ekonomiska kostnaderna längre fram. Jag anser att och blundar för verkligheten. Det ger en kuslig känsla när jag tänker på kommande generationer. Jag känner till sambandet mellan minskning av biologisk mångfald, energipolitik och klimatfrågan. Vi tar detta i ett sammanhang, och vi arbetar konkret och konstruktivt. 113 (SD) replik: Vi ska lösa problemen , säger . Det är detta jag menar är just de här panikåtgärderna. De är inte framåtsyftande, och de är rena återvändsgränder. Vilka är lösningarna? Jag brukar ofta gräva ned mig i vad det konkret är vi ska göra. Jag tycker inte att det duger att bara säga: ska vi ha nollutsläpp. Hur ska det gå till? Det är den frågan åtminstone jag är mest intresserad av. Vem som helst kan sätta ett mål. Men hur ska det gå till? Hur mycket av svensk ekonomi är vi villiga att offra? Vad är det för levnadsstandard och levnadsförhållanden vi ska ha här i ? Ska vi försöka gå tillbaka till något medeltida samhälle, eller vad är det vi ska göra? Jag kommer till det mest konkreta – det som jag påtalar gång på gång. är ett litet land. Vi kan offra hela vår ekonomi på klimatåtgärder här i utan att det egentligen får någon signifikant effekt på utsläppen som helhet. Det är så logiskt att man inte ens borde behöva diskutera att det förhåller sig precis så. Då ställer man sig en fråga. Om vi ska vidta de här panikåtgärderna och om det måste göras nu – hur ska vi då förhindra världens fattiga att resa sig ur sin fattigdom till bättre levnadsförhållanden? Hur ska vi få dem att frivilligt stanna kvar i sin fattigdom? 114 (FP) replik: Jag går direkt på frågorna. Konkret talar vi inte om ett fullständigt fossilstopp 2050. Att bli helt fossilfri tror jag nämligen blir oerhört svårt. Däremot är fossiloberoende och nollutsläpp en viktig målsättning. Och vi jobbar nu på en strategi för hur vi ska nå dit. Vi jobbar med flera stora områden – nu säger jag vi och menar alliansregeringen, och jag vet att vi har stort stöd av övriga partier i oppositionen. Det ena området är transportsektorn. Vi kommer inte att klara utmaningen om vi inte löser transportsektorn och går över till en hållbar transportsektor. Det beror på att en tredjedel av utsläppen kommer just från transporterna. Men vi kan satsa på fossiloberoende fordonsflotta, förnybara energislag, andra effektivare motorer, på järnväg och elektrifiering. Det finns en uppsjö alternativ. Vi har också utredningen som har nämnts . När regeringen tar till de konkreta, skarpa förslagen och när de kommer på plats kommer mycket att förändras. Vi har kort om tid. Fordonens livslängd är nämligen kanske 15–. Därför är det bråttom. Vi har även livsmedel, mark, vatten och skog för att nämna några områden som givetvis också måste vara med i den här strategiplanen för att vi ska kunna klara av det. 115 (V) replik: sade förut att någon ironiserade kring den nya utredningen kring nettoutsläpp till 2050. Jag vet inte om hon menade att det var jag. Jag menade i alla fall inte att ironisera kring den högst kompetenta utredaren, eller hennes sekreterare . Min poäng är dock att nu börjar man återigen utreda det som man gav i uppdrag till att utreda. I min hand har jag ett pressmeddelande från , dåvarande miljöminister. Han sade att det nu blir strategier och konkreta förslag för att skapa ett utan klimatutsläpp till 2050. Så sade miljöministern . Uppdraget till den nya utredaren nu är att ta fram en strategi för hur regeringens långsiktiga vision att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären ska uppnås. Det är samma uppdrag! Jag ironiserar inte. Jag kritiserar det. Det är grundläggande fel. Ni staplar utredningar på varandra. Varför gör ni det? går jag vidare till min andra fråga. Du tar upp klimatanpassningen och center för klimatanpassning som har en budget på . Är det verkligen vår centrala myndighet för att koordinera hela det stora arbetet för att klimatanpassa ?