prot · H20920 · 2014-11-12 00:00:00 — Jag börjar med den sista frågan. Till exempel när vi nu ger stöd till handlar ett av de områden som vi vill ge stöd till om företagande och ekonomiska möjligheter. Då ska vi också titta på hur vi hjälper kvinnor med detta. Det måste ingå i den politik som vi för i biståndsfrågorna. Det handlar om att se till att vi alltid försvarar kvinnornas rättigheter och möjligheter att också företa sig ekonomiska aktiviteter. Det som händer i är viktigt och spännande. Vi vill förstås se att man avstår från våldshandlingar och att det finns en dialog. Vi bidrar via vårt konsulat där. Vi bidrar med diskussioner och samtal men också med de rapporter som ges ut . Vi för en aktiv politik där. 46 (M) replik: Då tolkar jag utrikesministerns svar som att företagande finns med i utrikespolitiken och i de frågor som utrikesministern kommer att driva, inte bara när det gäller . Det handlar också om de öststater som finns i närheten av oss. Jag tänker också på . Kommer frågan att lyftas av utrikesministern när det gäller FN och när det gäller EU? behöver vårt stöd. 47 Utrikesminister (S) replik: Ja, där det är naturligt och där det ingår som en följd av att kvinnor har samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter i ett samhälle är såklart också kvinnors företagande väldigt viktigt. Inte minst är det så i utvecklingsländer, där kvinnor ofta är de som står för försörjningen. Att de då ska ges möjlighet att utveckla sin verksamhet är självklart. Det ingår redan i många av biståndsprojekten. Det är klart att vi ska fortsätta med det. Med är det så att vi ska fortsätta att följa utvecklingen. Vi ska också bidra genom vårt generalkonsulat. 48 (FP) replik: Anledningen till att jag återkommer till frågan om och militärt stöd är att kurdiska grupper kämpar på liv och död för att hålla den fronten som attackerar. Därför tror vi att det behövs militärt stöd. Bakom denna front hotas sex miljoner civila, och det räcker inte med humanitärt stöd för att skydda dem. Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Precis som utrikesministern var inne på ger ett väldigt generöst och viktigt humanitärt bidrag. Det är det ingen som försöker förminska. Men vår poäng är just att det inte räcker. Det har sju av EU-kolleger insett och bidrar därför på olika sätt med militärt stöd. Det behöver inte handla om vapenleveranser. Det finns många andra typer av stöd, exempelvis militära rådgivare som bidrar med. Det är för att det humanitära och det som vi gör helt enkelt inte räcker som vi tror att vi måste gå längre. 49 Utrikesminister (S) replik: Det är klart att vi alltid håller det öppet, dock inte när det gäller militärt stöd. Där går vår gräns, men vi säger att om det finns något ytterligare som vi kan bidra med så ska vi seriöst överväga det. Vi har bedömt det så att det är inte det vi är bäst på. Vi ska inte gå in med vapen. Det är svårt att kontrollera vart de tar vägen, vad effekterna blir och vilka som använder dem. Vi har accepterat att det förekommer en militär intervention och säger att det kan andra sköta som också har tagit på sig den uppgiften tidigare. Vårt bidrag är framför allt humanitärt. Det kan man inte negligera, utan man ska erkänna att det är så. Men vi är öppna för att se om vi kan bidra på ytterligare något sätt som inte innebär vapen. 50 (FP) replik: Utrikesministern nämnde i sitt anförande att det inte fanns något stöd hos den svenska befolkningen för ett militärt stöd. Jag tror att det är fel. Jag tror att det finns en väldigt stor oro och ilska bland många svenskar över alla de övergrepp som begår och att det finns många som verkligen skulle vilja göra mer. Det räcker med att gå till de 100 000 kurder som finns i och fråga dem. Jag tror att deras svar är väldigt tydligt. 51 Utrikesminister (S) replik: Det måste inte vara samma sak att uppröras, vilket vi alla gör och blir förtvivlade över när vi noterar härjningar, och att tycka att vårt viktigaste bidrag är mer vapen i den här konflikten. Vi måste ju kunna göra en vettig analys av vad som ska vara insats. Vad är det vi är bäst på? Kan vi kontrollera hela kedjan? Vart tar vårt stöd vägen? Vet vi att det verkligen kommer till användning? Det bidrar med har välkomnats av hela världen, både att ta emot flyktingar och att hjälpa till med humanitära och politiska lösningar. 52 (V) replik: Jag vill börja med att tacka utrikesministern för en bra dragning och särskilt för att ska bli en tydlig feministisk röst i utrikespolitiken. Det tycker jag är superbra. Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Jag vill dock upprepa den fråga jag ställde i mitt anförande om vilken betydelse och vikt utrikesministern lägger vid det faktum att riksdag fattade beslut om att bör erkänna . 53 Utrikesminister (S) replik: Jag lägger naturligtvis stor vikt vid vad uttalar och den debatt som förekommer. Men jag säger också att det här måste få förberedas väldigt noggrant. Man måste göra en bedömning i varje fall av det folkrättsliga läget, hur situationen ser ut på marken, hur andra länder ställer sig och hur vi bäst kan hjälpa till. Jag har lovat att vi ska ta itu med en sådan översyn, och den inbegriper också att titta på vad FN gör och vilka möjligheter FN har att uppnå resultat . Det handlar dessutom om att bedöma hur och när det är rätt tid att vidta åtgärder. Det är ganska invecklat när det gäller , och det är ingenting som man lättvindigt uttalar eller tar sig an. Jag tror att man måste göra detta stegvis, och därför kommer det att inbegripa också hur vi ser på kraven på självständighet. 54 (V) replik: Det finns ett stort stöd för en självständighet för , både i FN och i i . Ett stort antal länder har också erkänt – 55 länder, inte 83 som jag sade tidigare. har som sagt fattat det här beslutet. Det är också uppenbart att om det ska hända någonting i den här processen måste omvärlden trycka på, för är inte berett att göra någonting för att konflikten ska få en lösning. 55 Utrikesminister (S) replik: Jag vet att debatten är livlig. Det finns många länder som vill driva frågan, men det finns också en väldigt komplicerad situation i landet. Det finns förstås en frustration över att det här inte har lett till resultat på så och från Polisario, som frågar om det här är tacken för att de avstod från vapenmakt. Jag förstår att allt detta leder till en väldigt besvärlig situation. finns det ett antal länder som har averkänt . Allt detta ska bedömas och hanteras. 56 (S): Jag tänker ägna mina korta minuter här åt att lyfta fram en aspekt av utrikespolitiken som lätt hamnar i skuggan när ebolautbrottet, Isil eller Ukrainakrisen dominerar debatten. Det jag vill tala om är kärnvapennedrustning och hotet från kärnvapen. Det är ett av väldigt få hot som faktiskt kan utplåna hela mänskligheten. Det är inte bara en kvarleva från det , utan det är i allra högsta grad ett närvarande hot. Nio länder innehar totalt runt 16 000 kärnvapenstridsspetsar. Av dem står 1 800 i högsta beredskap och är bara en knapptryckning från att avfyras. Skulle en enda detonation inträffa över ett tätbebyggt område skulle konsekvenserna bli så katastrofala att vi inte kan ha någon annan inställning än att kärnvapen måste bort från varje lands arsenal. Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Personminor, kemiska och biologiska vapen, klustervapen – alla dessa har bannlysts eftersom deras katastrofala humanitära konsekvenser anses för oacceptabla. Det borde också gälla kärnvapen. har just den humanitära aspekten av kärnvapennedrustning vunnit mark. Det har arrangerats stora internationella konferenser i ämnet, i och sent i Nayarit i . Det har också gjorts ett flertal uttalanden, bland annat i olika utskott i , som har samlat ett allt större antal länder bakom sig. Vi socialdemokrater har varit starkt kritiska till att den tidigare regeringen inte har prioriterat det nya banbrytande spåret inom nedrustning. har inte ställt sig bakom de uttalanden som har förekommit och inte heller varit särskilt drivande på de konferenser som har arrangerats. Den tidigare regeringen, ska jag dock säga, har ändå agerat inom nedrustning och icke-spridning. Bland annat gjorde man ett mycket gott arbete gällande det internationella vapenhandelsfördraget ATT. Även i styrelsearbetet i och i provstoppsavtalsarbetet CTBT har man varit aktiv. Det är bra, men vi anser att nedrustningsarbetet gällande först klustervapen och senast det humanitära initiativet har varit för nedprioriterat. Därför gläder det nu oss socialdemokrater mycket att det finns en ny regering på plats som har en annan linje gällande det humanitära initiativet. I hade ett eget uttalande som deklarerade just detta. ställer sig nu bakom det uttalande som lades fram av och som samlade inte mindre än 155 länder. Detta spår vinner mark och kommer att ha verklig betydelse. Det kan bidra till att stärka icke-spridningsavtalet och kan väcka liv i processer som stått stilla . nåddes vi av beskedet att kommer att delta på nästa konferens, som arrangeras i den 8–. Det är en milstolpe som är värd att notera. Den nya linje som presenterade mottogs mycket väl av många länder men också av civilsamhället i form av Svenska Freds, , Läkare mot kärnvapen, IKFF och andra. Det här är alltså en efterlängtad nystart för svenskt nedrustningsarbete. Jag ser mycket fram emot att åka till för nästa konferens om det humanitära initiativet. Där hoppas och tror jag att kommer att vara väl representerat, drivande och engagerat så som det anstår ett land som vårt med de stolta traditioner vi har på området. Jag hoppas och tror också att den nya linjen kommer att få stöd bland alla partier. 57 HANS (M): avhöll i just denna kammare sin 66:e session. Utöver att rikta ett varmt tack till talmannen för framgångsrikt lån av lokaler och personal finns det anledning att beröra några av de saker som togs upp under de förhandlingar som skedde med 87 ledamöter från alla parlament i fem länder och tre självstyrande områden. Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Utrikes‑, försvars- och säkerhetspolitik har gått från att under 1960‑, ha varit områden som undvikits i de nordiska samtalen, bland annat på grund av närhet till , till att närapå stå i centrum för många av samtalen. har framgångsrikt genomfört rundabordssamtal kring gemensamma utmaningar – i och i . Naturligt var då att beröra vårt gemensamma i skuggan av illegala annektering av respektive det barbari och den tusenåriga återgång i mentalitet och tänkande som representerar i och . Som nordiska länder har vi kommit att välja helt olika vägar och lösningar. och är medlemmar av EU, men står utanför Nato. är med i både Nato och EU, men har undantag från den gemensamma europeiska utrikes- och säkerhetspolitiken. och är båda med i Nato, men står utanför EU. Detta till trots delar vi en gemensam säkerhetspolitisk miljö med dess utmaningar. Vi har närheten till . Vi har ett Östersjöområde med ökad övningsverksamhet samt flera incidenter. Det händer mer i luften. Det händer mer på vattnet. Det händer mer under vattnet. I samband med session var förre socialdemokratiske utrikesminister på plats. Han tog på de nordiska ländernas uppdrag fram en rapport om hur samarbetet kring utrikespolitik och krisberedskap kan stärkas. I 13 punkter pekas olika områden för fördjupat samarbete ut. En del har realiserats. Vi ser det exempelvis i form av fördjupad samverkan när det gäller ambassadverksamhet på andra kontinenter. Det är en koordinering som inte endast begränsas till de fem nordiska länderna utan numera också inbegriper , och . För mig är det ett naturligt och logiskt steg – från vidare mot . En annan idé som lanserades var gemensam nordisk luftnärvaro över . Det är något som också har genomförts med svenska och finska plan tillsammans med bland annat flyg från över just . En del politiker, särskilt norska, har kommit att benämna Stoltenbergrapporten som en bibel. Utan att gå in på själva jämförelsen kan det dock noteras att vår dagliga bibel i sig är uppdelad i ett gammalt och ett nytt testamente. Det finns således anledning att även uppdatera den rapport har tagit fram. Det kan behövas en ny uppsättning förslag på fördjupad nordisk integration. lanserade själv idén om en kommission med en ledamot från varje nordiskt land som skulle följa upp och granska hans rapport och sedan lägga fram en ny. Som av en händelse kom ungefär , , ambassadör utredning där internationella samarbeten granskades. I all korthet kan hans slutsats sammanfattas som att tillsammans med borde granska förutsättningarna för att fullfölja steget in i Nato. Vi är redan en betydande samarbetspartner. Vi axlar mycket av ansvaret. Men den fulla närheten av nytta kan bara nås genom medlemskap. Även det tycker jag är en god idé. Min avslutande reflexion lyder: Här har vi en regering som önskar utreda både det ena och det andra, allrahelst sådant som riskerar att slå mot jobb och företagande i vårt land. Men när det handlar om centrala intressen med bäring på försvar och säkerhet säger man blankt och kategoriskt nej. Det är inte modernt. Det är inte samarbetsinriktat. Det är bara beklagligt. 58 (SD): Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Jag vill börja med att be om ursäkt för att jag råkade dua utrikesministern i ett tidigare replikskifte. Det är lätt hänt för en nybörjare som jag. Det säkerhetspolitiska läget i vårt närområde har allvarligt försämrats till följd av aggressiva utrikespolitik, där militärt våld bland annat används för att uppnå utrikespolitiska mål. Detta ser vi sverigedemokrater oerhört allvarligt på. överfall på först 2008 och är horribla. har tagit hänsyn till den negativa ryska utvecklingen, vilket har resulterat i att vi har varit det enda parti som har presenterat politik som syftar till att vi ska ta vårt säkerhetspolitiska ansvar i regionen. Bland annat var vi ensamma om att under föregående mandatperiod verka för en upprustning av den svenska försvarsförmågan. Olika regeringar har beroende på oförmåga att göra en vettig omvärldsanalys nedmonterat denna förmåga, vilket i förlängningen bidragit till att det har uppstått ett säkerhetspolitiskt svart hål i den centrala delen av . Sjuklöverns förvåning över vad de anser vara en snabb förändring av omvärldsläget är anmärkningsvärd. Oavsett om denna förvåning beror på naivitet eller medvetet hasardspel med svenska folkets säkerhet är den anmärkningsvärd. kommer till skillnad från övriga partier i denna kammare även fortsättningsvis att bidra till en välbalanserad och framsynt försvars- och säkerhetspolitik, vilket bland annat innebär att vi vill ingå en försvarsallians med . och delar en 600-årig historia. Vi har stora kulturella likheter, och vi delar framför allt samma utmaningar vad avser säkerhetsläget i vårt närområde. och har redan ett fördjupat försvarssamarbete, och det ser ut att fördjupas ytterligare framöver. Försvarsberedningens rapport pekar på behovet av att ta ytterligare steg för ett fördjupat samarbete i , och då framför allt med . Med hänsyn till dessa aspekter är det relevant att diskutera huruvida det är dags att ta steget fullt ut och realisera en försvarsallians mellan våra länder. I finns redan en folklig majoritet för ett sådant samarbete, och ledande finska politiker har yttrat sig i den riktningen. och har båda en uttalat defensiv agenda i , vilket innebär att en formell försvarsallians mellan våra länder inte kommer att påverka maktbalansen i någon riktning. En svensk-finsk försvarsallians tydliggör våra defensiva intentioner, då vi med detta visar att vi kan lösa våra säkerhetspolitiska frågor utan att blanda in Nato. Riskerna med att bedriva en obalanserad utrikespolitik med syfte att gå med i Nato är påtagliga. Följderna av en sådan oansvarig politik skulle kunna utlösa en rysk aggression. Även om risken är minimal är den i högsta grad relevant. Det är troligt att Natofrågan har varit ett av de tyngsta skälen till de ryska aggressionerna mot och . Självklart är det inte det enda skälet, men antagligen ett mycket starkt sådant. Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik och har allt att tjäna på att ingå en uttalat defensiv försvarsallians med varandra. Tillsammans skulle vi stå starka i den omvärld som blir allt mer orolig. En försvarsallians mellan och är ett steg för att ytterligare stärka det nordiska samarbetet. Vi vill även fördjupa det nordiska samarbetet med övriga grannländer. är det enda parti som har visat på framsynthet och ansvar vad avser vår försvars- och säkerhetspolitik. Vi är hitintills det enda parti i svensk politik som har gjort rätt bedömningar av omvärldsläget och åtgärder kopplade till detta. Vi kommer även fortsättningsvis att ta på oss ansvaret att vara förnuftets röst i denna folkvalda församling. 59 (S) replik: Jag reagerar på inlägg och hans trosvisshet när det gäller att är det enda parti som har förstått hur världen ser ut. Jag vill bara dementera detta. Vi socialdemokrater – och jag tror att det gäller alla andra partier här också – ser världen som den är. Ni har inte den enda sanningen. Vi tar vårt ansvar, vi är inte naiva, vi värnar försvarsförmåga, vi höjer försvarsanslagen och vi ser för vad det är – en stormakt. Det är en före detta supermakt och en stormakt med ett aggressivt och alltmer irrationellt beteende som bidrar till ett osäkrare säkerhetsläge. Vi förstår det här. Det är inte bara ni som ser hotet. Men jag undrar: Hur ska ni betala för kalaset? Ni har en fantasibudget där ni sparar 180–190 miljarder på minskad invandring. Är det detta som ska betala flygplan, stridsvagnar och annat? 60 (SD) replik: Våra besparingar på invandringsområdet har vi stöd för i olika utredningar från som vi har beställt. För att återgå till frågan har Socialdemokraterna ställt sig bakom den nedrustning som har skett av den svenska försvarsförmågan. De smulor ni tillskjuter Försvarsmakten är inte tillräckliga, . Dessutom är de främsta satsningarna ni gör omfördelningar inom den försvarspolitiska budgeten. Socialdemokraterna har tydligt visat att de har en oförmåga att se vad som händer i världen. lade Socialdemokraterna en gemensam skuggbudget med och där de ville skära ned på de svenska försvarsanslagen. Om tycker att det är ansvar blir jag rädd, chockad och förvånad över att vi har en sådan regering . 61 (S) replik: Att är chockade och förvånade över att det finns en socialdemokratiskt ledd regering chockar och förvånar inte mig. Det gläder mig snarare. Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Jag undrar fortsättningsvis på det som hävdar, att säger att det minsann går att spara så mycket på invandring. Det stämmer inte. säger att det inte går att räkna på det viset som ni så gärna vill kunna räkna. Invandring är en tillgång för . Mångkultur är något bra för . Det står sju av åtta partier bakom. 62 (SD) replik: Det är intressant att vi anklagas för att prata invandring. ska vi stå här och prata säkerhetspolitik i riksdag, och då pratar om invandringspolitik i stället. Ta ansvar för den oansvariga politik som du har varit med om att bedriva i stället för att stå här och prata om frågor som inte berör ämnet! 63 HANS (M) replik: Den politiska cocktail erbjuder består av aggressiv nationalism, främlingsfientlighet och förakt för mångfald. Det oroar mig, och jag finner det besvärande. Jag ser dåliga tecken på att vi är på väg att etablera en ny normalbild i vårt närområde. talar om försvarsallians med , herr talman. Jag är inte säker på att det är ett grundläggande efterfrågetryck på en sådan. Däremot finns det andra förslag, till exempel det som ambassadör har framfört om att göra någon form av Natoutredning, , tillsammans med . Vad jag förstår säger blankt nej till det, i likhet med den socialdemokratiska regeringen. Dessutom säger han, vilket jag tycker är märkligare, att det kan påverka maktbalansen i någon riktning. Jag har lämnat det stadiet. Det är inte maktbalans. Det är inte en Warszawapakt som står mot Nato. Vi är herrar i vårt eget hus. Det avgörs i , och det avgörs i . Det avgörs inte i . 64 (SD) replik: vill med den Natovänliga politiken flytta säkerhetspolitiska ansvar från till . Det räcker att vi är med i ett överstatligt projekt, och vi behöver inte gå med i ett till. I norra ansvarar vi delvis för den maktbalans som finns. Det börjar nu byggas upp en situation där vi har en aggressiv rysk stat å ena sidan och Nato å andra sidan. har inte uttalat sig särskilt positivt om att och skulle gå med i Nato. Således är det ur ett avspänningsperspektiv oansvarigt att gå med i Nato. Min fråga blir då: Varför ska vi flytta ytterligare makt från ? har redan bidragit till att flytta i princip allt självbestämmande till . Varför ska vi flytta ytterligare självbestämmande till ? 65 HANS (M) replik: säger att det är oansvarigt. Därmed har han gått in på ett annat lands sätt att formulera våra vägval. Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik Jag är helt övertygad om att om ska gå med i Nato, vilket jag tycker och inte tycker, ska det inte avgöras med sneda blickar mot någon annan. Vi avgör det själva i riksdag i . avgör det självt i riksdag i . Det är inte med hänvisning till någon annan. Det är en oansvarig politik som representerar. 66 (SD) replik: Ni i ska inte anklaga oss för oansvar. Ni har inte sett utvecklingen som den är. Det som hände i borde ha varit en ögonöppnare. Ni skrev en debattartikel om storskaliga terroristangrepp som det farligaste för . Det är pinsamt för , som en gång var ett parti som tog ansvar. För övrigt kan man börja undra om inte medvetet har nedrustat den svenska försvarsförmågan för att kunna bedriva den här typen av politik där man flyttar alltmer makt från svenska folket ut till andra länder. Det räcker med . Vi behöver inte också. 67 (S): Vi lever i en global värld. Det innebär både problem som måste lösas och möjligheter att ta till vara. På problemsidan finns hög arbetslöshet, allt större sociala klyftor, brist på jämställdhet, dåliga arbetsförhållanden, korruption, skattefusk och rovdrift på miljön. Ser man till möjligheterna rymmer globaliseringen en enorm potential för att bygga en rättvis, inkluderande och hållbar värld. För att kunna hantera problemen och möjligheterna är samverkan mellan parterna på arbetsmarknaden en viktig del. Detta gäller hela vägen från lokal till global nivå. Om parterna ges centrala roller, och politiken bidrar där det behövs, är detta det mest effektiva sättet att hitta en balans mellan arbete och kapital. Vi vill se ett globalt handslag mellan arbete och kapital, en new global deal. Parterna kan i samverkan göra mycket mer för att minska klyftorna, öka jämställdheten, säkra sjysta arbetsvillkor och stoppa rovdriften på miljön. Det handlar om att på olika sätt – alltifrån att säkra grundläggande rättigheter till att utveckla avancerade strukturer för samverkan – skapa en stark samarbetsanda som i sin tur kan användas för problemlösning och framtidsreformer. New global deal handlar om att tillsammans mellan stat och arbetsmarknadens parter ta steg för arbetsrätt, utveckling och välfärd. Vi vill göra det möjligt. New global deal ska inte ses som något enhetligt eller allomfattande avtal. Nej, det bygger på en lång rad mindre uppgörelser och avtal på olika nivåer. Tillsammans ska alla dessa avtal forma en anda som är så stark att det verkligen går att genomföra nödvändiga samhällsförändringar. New global deal får inte bli något eget sidospår utan ska byggas genom aktiva insatser i alla relevanta internationella sammanhang. , EU, , , och är några av de organ där samarbetsandan måste förankras och/eller utvecklas. I alla forum där det går att verka för att samverkan mellan parterna ska förstärkas ska vi också göra det. Med hjälp av denna samverkan ska vi sedan se till att organisationerna levererar i sakfrågorna. Allmänpolitisk debatt Internationella frågor och utrikespolitik EU:s sociala dialog måste rustas upp efter att länge ha tappat tempo och kraft.