prot · H10989 · 2014-03-25 00:00:00 — Jag är helt övertygad om att vi kommer att återkomma till just längre fram. Det har vi fått en hälsning om från , och den kommer vi självklart att beakta i vårt fortsatta arbete. 150 (S): Dramatiska ordval – det må så vara, men det blev faktiskt väldigt dramatiskt när vi fick reda på regeringens och ministerns beslut i frågan genom en tidningsartikel. Vi var dessutom fullständigt på det klara med att departementet och ministern hade sagt: Ni behöver inte bilda något kommunalt samverkansorgan. Därför gjorde vi aldrig det i . Vi var lydiga i det, skulle jag vilja säga, och vi trodde och litade på regeringen och ministern. Men så blev inte utfallet. Det är det som har hänt, och det är faktiskt störande. Ministern pratar om stora organisationsförändringar. Jag måste säga att jag känner till mycket väl. De har oerhört duktiga handläggare som jag har jobbat ihop med. Det är inga problem med att organisationen skulle bli större, för det kommer den inte att bli. Man flyttar helt enkelt över personal från ett ställe till ett annat. flyttar man inte ens över dem; de byter bara hatt. Så fungerar det uppe i , och så har de gjort i en del andra län som har fått den här överföringen av det regionala utvecklingsansvaret. Det kommer absolut inte att bli stora organisationsförändringar av den typ som ministern talar om här. Det är klart att är ett fantastiskt län. Vi har tillväxt så det bara knakar. Jag är oerhört stolt och glad över att alla kommuner nu är socialdemokratiska. De är alla socialdemokratiskt ledda, och är socialdemokratiskt lett. De har alla stått bakom att vi ska gå vidare och överta det regionala utvecklingsansvaret. Vi tycker nämligen att det är viktigt att de folkvalda i hela länet, även uppe i , har möjlighet att vara delaktiga och ha ett större engagemang då det gäller det regionala utvecklingsansvaret. 151 Statsrådet (KD): Jag håller med om att det händer mycket spännande i . Det är extra skojigt eftersom jag har mina rötter på mammas sida i . Det jag tror att man ska ha klart för sig är att det viktigaste är verksamheten. Vad blir det för verksamhet i praktiken? Då kanske inte organisationsformerna, särskilt inte på kort sikt, alltid är viktigast att diskutera. Det är snarare att hitta bra kontinuitet, bra verksamhet och bra samverkan mellan olika nivåer. Jag för en ständig dialog med landshövdingen i . Jag vet också vilket viktigt arbete bedriver. Men jag tror att lite grann underskattar den omorganisation man skulle tvinga fram om man skulle göra stora förändringar, åtminstone på kort sikt. Jag föreslår att hon gör ett studiebesök och diskuterar just de här sakerna med länsledningen i . Det är ju inte så att det finns ett visst antal personer som bara över byter arbetsgivare från stat till kommun. Många arbetsuppgifter är fördelade på olika personer. Det krävs omorganisationer, och det krävs formella uppsägningar om inte människor själva säger upp sig. Det innebär en rad olika förändringar som gör att man måste göra sådana saker under ordnade former. Det är skillnad när man har överfört det här till ett kommunalt samverkansorgan. Då har man oftast någon sektion som man kan lyfta från ett kommunalt organ in i ett annat kommunalt organ. Det är ur både facklig synpunkt och arbetsgivarsynpunkt mycket smidigare och enklare. Jag skulle alltså vilja vädja till att inte underskatta de frågorna. Jag är som sagt helt övertygad om att kommer att utvecklas positivt. Vi ska självklart beakta beslut och återkomma så fort det är praktiskt möjligt. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på interpellation 2013/14:332 om styrningen av demokratiinstitutet 152 Statsrådet (M): har frågat mig om uppföljningen av de åtgärder som vidtogs gällande styrningen av för demokrati och fria val, , samt vad regeringen avser att göra med anledning av den information om som framkommit i svenska medier . I samband med uppmärksamheten kring 2012 vidtogs på svenskt initiativ en rad åtgärder och en multilateral reformprocess initierades för att stärka organisationens rutiner för styrning och regeltillämpning samt för en ansvarsfull bidragshantering. Som en del av denna process tillsattes på svenskt förslag en medlemsstatsbaserad arbetsgrupp om Ideas styrning. Det kan också nämnas att var pådrivande till att en extern konsultfirma skulle följa en intern systemrevision. Bland andra konkreta åtgärder som genomförts kan jag nämna reformeringen av planerings- och budgeteringsarbetet, tillsättandet av en internrevisor samt översynen av Ideas visslarpolicy. Som ett resultat av dessa åtgärder har Ideas kostnader för konsultupphandling minskat , medan resekostnaderna minskat . En slutlig rapport om genomförandet av rekommendationerna från den externa systemrevisionen kommer att presenteras för Ideas medlemsländer vid rådsmötet . Regeringen följer utvecklingen inom löpande. Vår bedömning är att en del har gjorts men att mycket återstår att göra. Lönenivån inom kan visserligen jämföras med lönerna inom liknande internationella organisationer, men regeringens utgångspunkt är att biståndspengar ska användas effektivt och komma världens fattiga och förtryckta till del. har mot den bakgrunden begärt att lönen för den nästkommande generalsekreteraren inte ska överskrida företrädarens lön. Regeringen kommer dessutom i samarbete med övriga medlemsstater att bevaka att Ideas löneskalor inte utvecklas åt fel håll. Uppgifter har förekommit i medierna om att biståndspengar skulle ha använts till att ersätta amorteringar på privata bostadslån. Ideas sekretariat hävdar att så inte har skett, och jag kan inte närmare kommentera exakt vad som hänt i det enskilda fallet. är det ett faktum att nuvarande ersättningssystem möjliggör ersättning för amorteringar, då sådana utgifter finns med i den totala beräkningen av boendekostnaden. Detta är enligt min mening oacceptabelt. Regeringen begärde med anledning av de uppgifter som förekommit i medierna ett extrainsatt möte med . begärde vid mötet att Ideas ersättningssystem skulle ses över för att helt utesluta möjligheten att någon skulle kunna ersättas för amorteringar på bostadslån. föreslog därutöver att internrevisorn skulle undersöka helheten av policyer som berör förmåner samt undersöka hur stängningen av kontoret i har skett. framförde också att vi förutsatte att organisationens visslarpolicy efterlevs samt föreslog i detta sammanhang att sekretariatet ånyo skulle informera de anställda om innehållet i visslarpolicyn. 153 (MP): Jag vill börja med att tacka för svaret. Det svarar på en hel del av de frågor jag ställde, men det svarar inte direkt på om ministern tycker att skattefritt i månadslön, förutom betalda bostadskostnader, är en skälig lön eller inte. Jag konstaterar dock att ministern inte tycker att det är okej att betala amorteringar på lån med hjälp av biståndsmedel. Jag kan också konstatera att ministern inte tycker att det är okej att nästa chef får en högre lön än den tidigare hade, och det är ju tur, för i min verklighet handlar det om svindlande summor, oavsett om det är vanligt i internationella organisationer, och det rimmar illa med huvuduppdraget i det här fallet, det vill säga att minska fattigdomen. Jag reser mycket i mitt uppdrag som utrikespolitisk och biståndspolitisk talesperson för men också som aktiv i några ideella biståndsorganisationer. Jag har på olika resor i flera sammanhang träffat representanter för och människor som deltar i deras utbildningar. Min bild är att genomför ett mycket viktigt arbete för att stärka demokratin, politiska partier och folkligt deltagande runt om i världen och att efterfrågan på att få delta i deras verksamheter är hög. Därför känns det extra tråkigt att lokala kontor får stänga medan chefer skor sig. Jag uppskattar förstås att regeringen har tagit initiativ till en systemrevision med mera och att vissa kostnader har minskat, men jag hade önskat att även de oskäliga lönerna hade hamnat på en mer skälig nivå som är mer i paritet med kostnadsläget här i . Det är ju ändå inte i som vi bor och verkar. I och för sig är det dyrt i också, som den tidigare chefen kommer från, men om det visar sig att vinsten för den tidigare chefen på indirekt tillkommit med hjälp av biståndsmedel i stället för med hjälp av den redan skyhöga lönen är det mycket allvarligt. säger ministern att det inte är klarlagt att så är fallet men att systemet medger det. Jag hoppas att det blir klarlagt vad som faktiskt har skett och att systemet då ändras. är inte den enda organisation som jobbar med demokratiarbete i världen. Vi har till exempel Awepa, som är en organisation för europeiska parlamentariker som arbetar gentemot afrikanska parlamentariker. Vi har våra svenska , det vill säga partianknutna organisationer som arbetar direkt mot våra kolleger i andra länder. Sedan har vi civilsamhällets organisationer, som också i mångt och mycket arbetar med demokrati och utvecklingen av mänskliga rättigheter. Det finns massor av bra organisationer som arbetar runt om i världen med utvecklingsfrågor av olika slag och som gör ett fantastiskt arbete för demokrati, fattigdomsbekämpning, fred, klimat, miljö, mänskliga rättigheter med mera, men sällan skrivs det i den nationella pressen om allt gott som biståndet faktiskt leder till. Det handlar då inte bara om FN-organ, internationella givare, svenska organisationer utan också om mängder av små helt ideella organisationer som inom sina områden når fantastiska resultat för små pengar. Det läser vi sällan om. Men eftersom det blivit så krångligt för de små aktörerna att ansöka om medel och sedan redovisa dem från den gemensamma skattefinansierade biståndskassan är det många som enbart använder egna insamlade medel, det vill säga inget från skattebetalarnas gemensamma kassa och biståndsbudgeten. Men när larmet går dras alla biståndsaktörer över en kam. Det är mycket tragiskt när den verksamhet som människor i solidariskt bidrar till uppfattas som korrupt, byråkratisk och drivet mer av egen än av en verklig vilja att bidra till minskad fattigdom, mindre förtryck, bättre klimat eller en fredligare värld. Det gynnar inte människors vilja att fortsätta bidra till en värld med mindre orättvisor och jämnare fördelning av världens rikedomar, och det borde ju Ideas chefer ha förstått. Jag skulle vilja veta hur ministern vill sätta bättre fokus på alla de goda resultat som vi ser i biståndet, så att vi inte bara får läsa om skandalerna. 154 Statsrådet (M): Tack, , för interpellationen, som jag tycker är väldigt angelägen. Jag måste hålla med om att det är väldigt mycket inom som man måste förbättra. Det är svindlande summor, skattefria löner på enorma belopp. Det är klart att det finns skäl att ifrågasätta detta. Vi ska också komma ihåg att är en av totalt 29 medlemmar i , och vi har en röst. Dessutom är organisationen uppbyggd på ett sådant sätt att det är svårt med styrningen, och det är ett annat problem. Jag har själv besökt , och jag tvivlar inte alls på att det finns en väldigt hög kompetens och att man gör nytta, men det är angeläget att vi också får revision av det slag som vi tycker är viktigt här i , det vill säga med oberoende internrevision. Vid mitt besök ställde jag just den frågan och fick till svar att det inte var en oberoende internrevisor. Vi måste fortsätta påverkansarbetet tillsammans med de 28 andra medlemsstaterna. Det är så klart viktigt att inte internrevisorn rapporterar till generalsekreteraren, utan det ska ske till styrelsen. Det finns alltså goda skäl att vara ifrågasättande. är den största givaren av basbudgetstöd. har vi inte höjt basbudgetstödet sedan organisationen inrättades 1995, och alltsedan dess har det varit mer eller mindre problem. regeringar, även socialdemokratiska regeringar, har också stått här i talarstolen och talat om . Jag tycker att det är viktigt att det sker förbättringar. Jag håller med om att det finns många andra organisationer som vi kan lägga stora summor på, och det får vi titta närmare på. Det är också viktigt att den organisation som jobbar med demokrati själv är demokratisk, transparent och har en tydlig visslarpolicy. Där har jag ingen annan uppfattning än . håller på att rekrytera en ny generalsekreterare. Jag tror att det är ungefär 180 personer som har sökt jobbet. Det är några svenskar också. Mitt besked har varit att vi ska sträva efter att få den absolut mest kompetenta personen på den posten, men vi har också sagt att vi inte är beredda på att den personen ska få en högre lön än företrädaren. Det är inte acceptabelt. Men det gäller för oss att påverka de andra medlemmarna också. är en stor givare. är en stor givare. är på väg att lämna organisationen. Det är klart att mycket står på spel för och dess medarbetare här i . Sedan håller jag med om att det är viktigt att vi sprider goda exempel på vad som görs inom biståndsverksamheten, och det försöker vi göra. Dess värre är det svårt att få ut goda exempel i medierna. Medierna tenderar snarare att fokusera på dem som gör misstag och på dem som inte sköter sig – det är väl ett gemensamt problem vi har. Men de flesta gör faktiskt ett väldigt bra arbete. Det är viktigt att man också gör det ute i fält. 155 (MP): Jag håller med om att vi naturligtvis måste ha en väldigt hög kompetens på dem som arbetar på . I vilken biståndsorganisation som helst är det oerhört viktigt att det är hög kompetens. Ministern tog upp frågan om basbudget. Jag tycker att det är viktigt att organisationerna har ett basbudgetstöd, men vi måste naturligtvis följa den basbudgeten, så att den inte bara går till höga löner. Det är många organisationer som inte skulle klara sig utan en basbudget. Många givare vill bara ge till projekt. Det innebär att man då måste anpassa all verksamhet till de olika projekten och att man inte har någonting för att kunna sköta den dagliga verksamheten. Basbudgetstöd är alltså väldigt viktigt för många organisationer. För , , och många andra organisationer är det naturligtvis viktigt att vi bibehåller det, men det betyder inte att vi ska tillåta vilka avarter som helst. Självklart ska chefer och personal ha skäliga löner, men det sticker väldigt mycket i ögonen när lönerna är så höga som de är på som viktig verksamhet ute i fält måste skäras ned. Det är ändå ute på fältet som vi i slutändan ska mäta resultaten. Det är inte resultat som vi ser på , där det dessutom är väldigt dyrt, om jag har förstått saken rätt. Ministern har hunnit sätta sig in i arbetet som biståndsminister. Det var väldigt turbulent . Då kom också mycket av den kritik som har varit i medierna. Den tidigare ministern tog nämligen inte alltid biståndet, så att säga, i försvar. Självklart ska biståndet granskas, och vi ska lära av de fel som har begåtts. Men man måste också, som vi tidigare var inne på, ta upp de goda exemplen, för det är inte bara sådant som är dåligt som har hänt. Jag vill komma tillbaka till de riktigt små organisationerna. De arbetar ofta direkt på fältet och direkt med de människor som är berörda. Många som arbetar med bistånd arbetar helt utan lön eller med väldigt löner. De är en oerhörd resurs när det gäller utvecklingen i fattigare länder, eftersom de kan nå ut till de riktigt svåra miljöerna, där de större organisationerna kanske inte alltid når ut på samma sätt. Men ändå är stödet till civilsamhällets aktörer och organisationer relativt litet i den svenska biståndsbudgeten. , när finanskrisen slog till i , fick vi en minskad biståndsbudget. Då slog det direkt mot civilsamhällets organisationer, som fick minskningar i sin budget. När sedan budgeten höjdes, när ekonomin blev bättre i , höjdes inte biståndet via civilsamhällets organisationer i samma utsträckning som det tidigare hade dragits ned. Jag tycker att det var fel. Är ekonomin sämre måste alla vara med och bidra, men när det sedan går bättre bör det andra förhållandet råda, så att det ökar för dem som har varit med och dragit ned. Jag skulle vilja höra om ministern kan tänka sig den modellen – att civilsamhällets organisationer kan få en större roll när det gäller biståndet framöver och spela den roll som de faktiskt kan göra. Det är förmodligen mindre korruptionsrisk i de små organisationerna än vad det är i de stora. Och när det är korruption handlar det om väldigt små summor, till skillnad från summorna i de större. 156 Statsrådet (M): Det känns bra, tycker jag, att vi har ett brett stöd för det vi tycker är viktigt när det gäller och de här organisationerna, för det uppfattar jag att vi har. När det gäller CSO:erna vill jag säga att de, sedan alliansregeringen tillträdde, har fått ökade anslag. Det är ganska stora ökningar. Jag delar uppfattningen att det är väldigt viktigt med kraftfulla och bra civilsamhällesorganisationer. Vi håller just nu på att förbättra dialogen med civilsamhällets organisationer. Jag träffade ett femtiotal vid ett dialogmöte som varade i och som jag tyckte var väldigt angeläget. Vi tittade bland annat på: Vad har de att tillföra som mervärde i det svenska biståndet? Det är en särskild ambassadör, , som är ansvarig för den här CSO-dialogen, som vi hoppas ska mynna ut i en överenskommelse. Det handlar om det som civilsamhället önskar från regeringens sida och från utlandsmyndigheterna när det gäller bättre samarbete. Men det handlar också om att vi kan knyta upp varandra, så att man kan ha möten där man stämmer av: Har regeringen och utlandsmyndigheterna levererat, och har CSO:erna gjort sin del? Det tycker jag har börjat väldigt bra. kommer regeringen också att fatta beslut om ett uppdrag till Sida som handlar om att man ska titta på hur nya organisationer och mindre organisationer skulle kunna bli aktörer när det gäller det svenska biståndet. är, precis som säger, inträdeskraven ganska höga. Man ska ha någon sorts kapital på , och man ska ha varit verksam i ett visst antal år. Vi kommer att ge Sida i uppdrag att titta på om man kan ha andra lösningar för att nya och mindre aktörer, som har väl så goda idéer inom biståndet, ska kunna finnas på plats. Regeringen kommer att besluta om det uppdraget till Sida. Det handlar om att lämna förslag på hur ett sådant fönster skulle kunna öppnas – det finns exempel på det i andra länder – så att vi inte bara har de större organisationerna. Även små och nya ska kunna växa sig starkare med nya idéer om hur fattiga och förtryckta människor ska stödjas och få mer hjälp på ett bättre sätt. Jag är öppen för de diskussionerna. Jag tycker att det är väldigt intressant med den dialog som vi har påbörjat. Det finns ett gott diskussionsklimat. Jag hoppas på att vi kan bygga upp ett ännu bättre förtroende. 157 (MP): Jag vill återigen tacka för svaret. Jag vet att det är väldigt uppskattat att ministern har påbörjat den här dialogen. Det är ett avsevärt bättre samtalsklimat , sedan ministern tillträdde, än vad det har varit tidigare när det gäller civilsamhällets organisationer. Inte minst gäller det den biståndspolitiska plattformen, som ju drog ut väldigt långt och som civilsamhället eller vi i egentligen inte hade möjlighet att komma med synpunkter på. Men det är mycket uppskattat att ministern faktiskt har börjat föra de här samtalen med civilsamhällets organisationer och också med oss i , tycker jag. blev jag lite nyfiken på vilka nya och mindre aktörer som ministern tänker på eller vilka man menar. Vi har pratat mycket om näringslivets aktörer, och vi har pratat om de små organisationerna och om de lite större. Men vilka är de nya och mindre aktörer som ministern funderar på? 158 Statsrådet (M): Vi aviserade det här uppdraget i budgetpropositionen. Det kan finnas nya organisationer som inte ens har kommit i gång, men det finns också organisationer som tycker att det är för höga inträdeskrav. Det finns en del som jag inte vill ge avkall på. Vi ska ha koll på biståndspengarna. Vi ska ha samma krav på att det sköts på ett bra sätt. Men det kan finnas höga inträdeskrav, till exempel att man ska ha ett kapital på , som är svåra för nya eller mindre organisationer. Därmed kan de inte få tillgång till det här stödet från biståndsbudgeten. Hungerhjälpen är till exempel en sådan organisation som inte får något stöd. Det finns säkert andra också. Det handlar lite om att se: Hur kan man bredda det här? Kan man tänka nytt? Jag kan inte ge besked om exakt hur det här kommer att vara. Det är ett uppdrag till Sida att titta på frågan och återkomma till regeringen med förslag på hur ett sådant stöd skulle kunna utformas. Men det syftar helt enkelt till att man ska nå ut på ett annat sätt med biståndet, men utifrån samma biståndsmål. Jag vill tacka så mycket för frågorna kring . Jag tycker att det känns bra att stöder inriktningen att vi ska ha en återhållsamhet när det gäller löner. Vi ska vara vaksamma. Vi ska ha en seriös diskussion. Och vi ska se till att fungerar ännu bättre. Det är också min ambition. Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på interpellation 2013/14:345 om hbtq-frågor i svensk utvecklingspolitik 159 Statsrådet (M): har frågat mig hur hbtq-frågor hanteras i utvecklingspolitik och vilka initiativ jag avser att ta på området. Frågan om hbt-personers rättigheter är av största vikt för regeringen. arbetar, både nationellt och internationellt, för att motarbeta diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsöverskridande identitet eller uttryck. Den arbetar konsekvent i såväl utrikes- som utvecklingspolitiken för att uppmärksamma frågan, inte minst inom EU, FN och i . Regeringen har valt demokrati och mänskliga rättigheter som en av tre tematiska prioriteringar för biståndet, vilket innefattar hbt-personers rättigheter. Det stöd som riktas till direkta insatser för hbt ökade från ca till ca . Utöver detta är hbt-personers rättigheter en viktig fråga inom SRHR-arbetet. stöd till SRHR har mer än fördubblats , från 836 miljoner 2002 till 2,5 miljarder . Det är riktigt att man efter en period av kraftig uppgång kunde se en viss stagnation vad gäller Sidas direkta stöd till hbt-insatser , men stödet ökade. har bland annat omfattande samarbeten inletts med US Aid och vilket gör att det sammanlagda svenska stödet och engagemanget ökat ytterligare, och nya beslut togs om stöd på 21 respektive . Det ska också tilläggas att regeringen i den biståndspolitiska plattformen lyfter hbt-personers rättigheter på ett antal ställen för att markera att frågan ska genomsyra flera biståndsområden. Som ett led i regeringens uppföljning av hbt-arbetet fick Sida regleringsbrev ett uppdrag att beskriva arbetet för hbt-personers rättigheter inom biståndet. Studien visade på goda resultat. Rapporten lyfter fram det faktum att det finns ett starkt engagemang på politisk nivå och att jobbar brett med en kombination av åtgärder såsom till exempel politisk dialog, stöd till organisationer och skydd av individer. Bland annat framhävs långsiktiga och flexibla engagemang samt kärnstöd till viktiga nyckelaktörer. Regeringens strategi för särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet syftar till att vara just ett flexibelt instrument för stöd till bland annat utsatta MR-försvarare i svåra kontexter. antog EU riktlinjer om hbt-personers rättigheter. EU har framhållit vikten av hbt-personers rättigheter vid många tillfällen tidigare, men genom riktlinjerna har EU på ett systematiskt sätt uttalat hur politiken ska genomföras och hur målen om hbt-personers rättigheter ska uppnås i EU:s externa relationer. var aktivt i den processen. 160 HANS (V): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Det är alldeles uppenbart när vi tittar på hbtq-frågorna att världen blir alltmer polariserad. I en lång rad länder har vi sett oerhört snabba framsteg, ofta tack vare att det funnits modiga aktivister som har drivit på utvecklingen. Men vi har också sett tydliga bakslag. Bara har vi sett exempel från , och där man stiftar lagar som tydligt inskränker hbtq-personers mänskliga rättigheter. Jag har i haft förmånen att träffa många av dessa modiga hbtq-aktivister runt om i världen och här i när jag har fått ta emot dem i .