prot · H10993 · 2014-04-01 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollen för justerades. 2 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Förste vice talmannen meddelade att val av riksrevisor skulle tillkomma . Därefter skulle votering äga rum. 3 § Meddelande om frågestund Förste vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Utbildningsminister (FP), statsrådet (M), statsrådet (M), statsrådet (M) och statsrådet (FP). 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:367 Till Interpellation 2013/14:367 Livssituationen för äldre kvinnor i av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inplanerade aktiviteter. (FP) Enligt uppdrag 2013/14:379 Till Interpellation 2013/14:379 Barnomsorg på obekväm arbetstid av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan tidigare inbokade engagemang och resor. Interpellation 2013/14:387 Till Interpellation 2013/14:387 Friluftslivets villkor av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. (C) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2013/14:389 Till Interpellation 2013/14:389 Konsekvenser när omhändertagna barns rättigheter kränks av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (KD) Enligt uppdrag 5 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Propositioner 2013/14:202 till socialutskottet /14:208 till justitieutskottet Framställning 2013/14:RB3 till finansutskottet Motioner 2013/14:Ju18 till justitieutskottet /14:A6–A8 till arbetsmarknadsutskottet /14:So15 och So16 till socialutskottet /14:K21 och K22 till /14:U10 till utrikesutskottet /14:Ju16 och Ju17 till justitieutskottet /14:MJ13 till miljö- och jordbruksutskottet /14:Sk8 till skatteutskottet /14:MJ12 till miljö- och jordbruksutskottet 6 § Ärenden för förnyad bordläggning Följande dokument bordlades för : betänkanden /14:FiU17 och FiU22 betänkande 2013/14:TU15 betänkanden /14:SoU13, SoU14 och SoU17 betänkanden /14:JuU11, JuU12 och JuU22 betänkande 2013/14:CU23 betänkande 2013/14:AU7 7 § Svar på interpellationerna 2013/14:358 och 384 om behovet av likvärdig digital utbildning i skolan 1 Utbildningsminister (FP): har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att stärka den svenska skolans digitalisering genom en svensk it-strategi för skolan. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka lärarnas it-kompetens och för att eleverna ska få tillgång till en likvärdig digital utbildning. Jag har valt att besvara interpellationerna i ett sammanhang eftersom de i högsta grad berör samma område. Som jag har aviserat avser regeringen att ta fram en nationell it-strategi för skolan, men jag vill ändå nämna vad som redan har gjorts. Låt mig först konstatera att svenska elever, enligt , är bättre på digital läsning än på traditionell läsning. Som jag har tydliggjort, bland annat då jag har svarat på liknande frågor från , partikamrater till henne och , anser jag att det är viktigt att svenska elever har en god digital kompetens och tillgång till moderna och bra lärverktyg. Jag har då också redogjort för de krav som skollagen ställer på huvudmännen att säkerställa att eleverna har tillgång till de lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Dessutom har jag redogjort för läroplanens skrivningar om att skolan ska ansvara för att varje elev efter genomgången skolgång ska kunna använda modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommunikation, skapande och lärande. De mål och riktlinjer som riksdag och regering anger ska garantera utbildning av hög kvalitet för alla, även vad gäller utvecklandet av elevernas digitala kompetens och användningen av it i skolan. Det är huvudmännen, i huvudsak kommunerna, som ansvarar för att läroplanens intentioner uppfylls och att personalen ges möjlighet till kompetensutveckling. Men regeringen har också vidtagit åtgärder för att stödja huvudmännen i detta arbete, bland annat genom uppdrag till . Regeringen har även kommit överens med Kommuner och Landsting om att inrätta ett samverkansforum för att tillvarata digitaliseringens möjligheter i undervisningen. Jag kan dock konstatera att vi behöver göra mer, och därför avser regeringen att ta fram en nationell it-strategi för skolan. 2 (S): Bäst på datorer, sämst på att använda dem – domen var hård när regeringens egen kommission underkände skolans digitalisering. Man pekade på att har stora brister i hur digitala verktyg används i skolan. Vi ligger i topp när det gäller att ha datorer i skolorna, men betydligt längre ned när det gäller att använda dem. Det är rätt att utbildningsministern och jag har diskuterat frågan och debatterat den här i kammaren. var tonen betydligt mindre försonlig än den var , då vi också debatterade frågan. Jag tror att det är ett tecken på att insikten har kommit om att detta är en strategisk fråga för elever, för och för framtid. Då var utbildningsministern i alla fall ganska säker på att detta inte var det stora problemet. Svensk skola och utbildningsministern har stora utmaningar; det är sant. Även om det finns fantastiska eldsjälar och många skickliga lärare i skolan som gör ett oerhört stort jobb dyker resultaten i internationell jämförelse. En fjärdedel av pojkarna kan inte läsa en ordinär dagstidningsartikel när de lämnar skolan. Alla kan inte räkna; det är samma sak där. Kunskapsklyftorna ökar mellan landets skolor och elever. Den enskilt viktigaste förklaringsfaktorn är föräldrarnas utbildningsbakgrund. Utmaningarna för den svenska skolan är stora. Men den har också använt mycket tid, pengar och fokus på att sänka skatterna. 130 miljarder har undandragits från statskassan. Det är pengar som inte har använts för att investera i skolan. De har inte använts till mindre klasser, till att stärka lärarna eller till tidigt stöd. Det finns andra insatser som skulle ha kunnat göras för att till exempel stärka förutsättningarna för digitaliseringen. Det märkligaste tycker jag är att utbildningsministern inte för har sett digitaliseringen som en möjlighet att lösa just dessa problem. Förutom att kunskapsresultaten sjunker visade på ett viktigt värderingsskifte i svensk skola – och i hela det svenska samhället, tror jag. Eleverna ser inte längre skolan som det som är mest relevant för deras framtid. De ser inte skolan som ett viktigt verktyg vare sig för sin roll som samhällsmedborgare eller för sin roll i yrkeslivet. Det här är elever som är fullständigt öppna mot världen både geografiskt och över generationsgränser. Man samverkar med människor på många olika håll, och man lever i en digital värld. Därför är det utomordentligt märkligt att inte utbildningsministern har kopplat ihop bristerna i skolans digitalisering med denna värderingsförändring. Det handlar inte bara om att eleverna kommer sent; det handlar om att skolan inte är viktig. På har en del oroväckande forskarstudier presenterats som visar att de digitala verktygen inte används på ett sätt som följer skollagen, även om skollagen och de styrdokument som finns mer pekar på verktygsperspektivet än it-pedagogikperspektivet. Trots att tillgången på digitala verktyg har ökat har inte utvecklingen gått framåt. Socialdemokraterna har gång på gång här i visat, vilket ministern också hänvisar till, att vi behöver ha en nationell it-strategi – och en bra sådan. Vi behöver också ha ett bredare arbete än att fokusera på tekniken i en strategisk form. Därför skulle jag vilja fråga utbildningsministern hur ett sådant här nytt välkommet beslut att skapa en strategi skulle kunna utformas. Hur ser utbildningsministern på vad som ska ingå i ett sådant uppdrag? 3 (S): Denna debatt kommer att handla om den svenska skolan, om en ny deprimerande och om regeringens kovändning. Kovändning är precis vad det är – utbildningsministerns plötsliga lappkast. Från att tidigare ha sagt blankt nej meddelade ministern , och i riksdag, att det blir en nationell it-strategi. Denna kovändning är så märkvärdig i den digitaliserade världen att jag har lust att rekommendera dem som gör de små emojifigurerna att lägga till ytterligare en figur – en liten kovändare. Den behöver uppenbarligen finnas. Det är klart att jag är nöjd med att det blir en nationell it-strategi. Vi socialdemokrater är nöjda, och även it- och telekomföretagen samt är nöjda. Vi har lobbat för detta . Vi har pratat om det i debatter och skrivit om det i motioner. Men det är som man säger: Utan ansträngning kommer ingen skörd att vara rik. I den här debatten vill alltså jag, liksom mina kolleger, passa på att ge utbildningsministern några förslag på vad som ska ingå i den nationella it-strategin. Den svenska skolan ska ge alla elever en likvärdig utbildning, men det uppdraget uppfylls inte när det gäller digital kompetens. Den färska doktorsavhandling av på jag hänvisar till i min interpellation visar att det finns stora skillnader mellan olika skolor och mellan olika klassrum. Hon fann att mycket hänger på lärarna. är inte heller den enda, utan det finns många fler. , den utredning regeringen själv beställt, föreslår ett digitalt kompetenslyft för lärare – inte för att det så ska vara utan för att det behövs. Kairos Future har i sin tur sett att lärare är i stort behov av kompetensutveckling. Fyra av tio intervjuade lärare och elever tycker inte att lärarna har tillräckligt hög it-kompetens och kan använda den på ett bra sätt i undervisningen. I uppges även att mer än hälften av lärarna i , , tycker att de saknar tillräcklig kunskap för att använda it som ett pedagogiskt verktyg i undervisningen. Det kan vi vara överens om här i kammare: Enskilda lärares kompetens och engagemang ska inte få avgöra vilka elever som får en bra digital utbildning och vilka som inte får det. Ministern har som sagt ändrat sig. I en tidningsintervju säger han att det är bra med en nationell it-strategi och att ett förslag till en sådan ska tas fram före valet – såklart. I samma andetag säger han dock – och det är nu jag ser orosmoln torna upp sig på himlen – att man inte ska inbilla sig att allt löser sig bara för att vi har en it-strategi. Nej, det är sant, fru talman. Allt löser sig inte. Men jag inbillar mig att mycket klarnar med en it-strategi, särskilt den del som berör lärarnas digitala kompetens. Jag ställer alltså om min fråga, dock något modifierad: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att se till att ett digitalt kompetenslyft för lärare finns med i den kommande nationella it-strategin? 4 Utbildningsminister (FP): Jag tror att den största otjänst vi skulle kunna göra svensk skola vore att de två interpellanterna och jag själv satte oss ned, vi tre, och skrev it-strategin. Så ska det inte gå till, och så ska inte svensk skola styras. När ni nu ber mig att tala om vad som ska ingå i it-strategin vill jag säga att jag tänker överlåta det till våra skolmyndigheter och våra experter. Att jag nu liksom på volley skulle tala om vad som ska stå i den vore fel, och jag tycker inte att ni ska göra det heller. Vi måste i stället överlåta detta till våra experter. Det är så skolan bör styras. Vi har fullt med strategier för allt möjligt i svensk skola. Det påverkar ibland, och ibland påverkar det ingenting. Jag tror inte att man ska inbilla sig att alla problem i skolan löser sig bara för att vi får en it-strategi – vi har redan en läroplan, men vi har rätt stora problem ändå. Jag har dock lyssnat på dem som anser att detta är ett viktigt steg, och jag har inga svårigheter med det. Vi tar fram en sådan. Man får dock inte luta sig tillbaka och tro att allt löser sig med en it-strategi, för så är det inte. redovisades ytterligare en PISA-undersökning, eller snarare en delundersökning i samma undersökning. Den visar att när det gäller problemlösning ligger på ungefär samma nivå som när det gäller övriga kunskaper, det vill säga OECD-genomsnittet. Det är mycket allvarligt. Det allvarliga är dock i grunden den undersökning som kom , för de hänger ju ihop. Man ska inte inbilla sig att man kan vara bra på problemlösning om man inte först har gedigna kunskaper. Det hänger ihop. Det har funnits en myt i svensk utbildningsdebatt om att inte är så bra på faktakunskaper men att vi satsar på kreativitet och problemlösning. Så funkar det inte. I verkligheten hänger det ihop. De som är bra på och har mycket goda kunskaper har också lättare för att lösa problem. Det har varit en förrädisk tanke att man ska kunna hoppa över faktakunskaper och baskunskaper – grundläggande kunskaper – och ändå nå en hög kunskapsnivå när det gäller problemlösning. De som undersöktes i denna undersökning var den sista årskullen som gick ur den gamla . De gick ur årskurs 2012. De hade inga betyg före åttan, de hade inga nationella prov tidigt och katederundervisning var i princip tabubelagt för den årskullen. Det är den utbildningspolitiken nu överger. Det är precis därför vi lägger om hela den svenska utbildningspolitiken. Jag är glad att Socialdemokraterna , trots att ni röstade nej till nästan alla viktiga omläggningar, säger att ni kommer att låta omläggningarna vara kvar om ni skulle vinna valet. Även om era tilltänkta koalitionsbröder inte säger det – de vill riva upp de mesta – är jag glad över den väldiga kovändning ni har gjort i utbildningspolitiken. Den välkomnar jag naturligtvis. Det betyder att jag tror att de åtgärder vi behöver vidta under nästa mandatperiod, utöver it-strategin, handlar om att gå ned med betygen till fyran. Vi måste ha ett tydligare resultatfokus i den svenska skolan. Att det i svensk skolpolitik finns en sådan enorm rädsla för att mäta och utvärdera resultat har varit förödande. Det är den betygsfria skolan som har skapat nedgången i PISA-undersökningarna – av betygsfrihet där man bara har betyg de tre sista terminerna. Vi började sist i världen. Detta, tillsammans med den socialdemokratiska kommunaliseringen av den svenska skolan, sammanföll med de sjunkande resultaten. Det är de två stora misstagen som har gjorts. Det kommer inte att kunna kompenseras med en it-strategi. Vi måste gå in med betyg tidigare, och vi måste återförstatliga den svenska skolan för ökad likvärdighet. Vi behöver ha mindre klasser, och vi behöver ha fler speciallärare. Där är jag glad att vi numera är överens. Det är till och med så att alliansregeringens budget nu är större – trots allt ni säger om skattesänkningar satsar vi mer på skolan än vad ni gör i era budgetförslag. Men det behöver inte vara någon tävling, utan ni får gärna ansluta er till våra nivåer. Det betyder dock att den stora skillnaden som kvarstår är frågan om betyg och om återförstatligande, och den får väljarna ta ställning till . 5 (S): Ja, då börjar det igen. Utbildningsministern börjar diskutera möbler. Han gör det efter att först ha raljerat lite grann om oss politiker och vad vi ska säga till om och inte när det gäller skolans roll, hur skolan ska fungera och hur it ska användas i skolan. Var möblerna ska stå har dock utbildningsministern en klar uppfattning om. Det tror jag är en dålig taktik om man vill få lärarna att jobba mer engagerat än de gör – som om det egentligen skulle vara möjligt . För övrigt var det påtagligt vilken svårighet utbildningsministern hade att hitta en forskare som stödde hans uppfattning om att betyg i lägre åldrar ger bättre kunskaper. Det var intressant att se det. Det är snarare så att svensk och internationell forskning är ganska bra på att visa betygens roll och att de inte är någonting som stärker kunskapen för dem som har problem. Det gör dock digitaliseringen. Låt oss tala om kunskap ! lyfter fram flera exempel på detta. Ett väldigt tydligt kommer från där jag bor, nämligen i Ale kommun. Efter att ha jobbat med en en-till-en-satsning, som det kallas, där eleverna fick använda en variant av lärplattor hade de nationella proven i årskurs 3 förbättrats högst väsentligt. När det gäller matematikkunskaperna, de grundläggande färdigheter utbildningsministern helt rätt vurmar för, ökade andelen elever med godkänt från första året efter att man hade jobbat med detta. När det gäller läsning ökade andelen godkända elever från . Särskilt effektivt var det här för pojkarna. skriver att de mest påtagliga resultaten i studien pekar på att elevernas förmåga att skriva längre berättelser ökar betydligt när de får skriva på datorn. Den största ökningen sågs hos pojkarna, som ökade sin textmängd , men även flickorna hade en kraftig ökning. Det finns även ett tydligt genusperspektiv i det här. Om man använder digital teknik på ett genomtänkt och pedagogiskt sätt, tidigt, blir tekniken inget problem för flickor, och kunskaperna blir inget problem för pojkar. Det här är någonting som skapar bättre kunskap, och det skapar bättre förutsättningar för eleverna att sedan bli de kompetenta 15-åringarna. har utbildningsministern haft möjlighet att jobba med detta. Det är talande att vi får lov att tänka tanken att vi ska ha en nationell it-strategi för skolan. Jag tycker att det är bra, men min fråga gällde inte vad som ska stå i strategin utan vad som ska stå i uppdraget. kommer att få ett uppdrag, om jag inte är helt felunderrättad – vilket för all del kan hända; berätta då det för mig. Det är som skriver uppdraget. Hur ska det formuleras? Handlar det om verktygen och om tillgängligheten till dem? I vilken roll kommer lärarnas vidareutbildning? I vilken roll kommer arbetet med att sprida öppna läranderesurser att vara en del av detta? I vilken utsträckning kommer att få i uppgift att sprida, samla och skapa förutsättningar för att sovra och återanvända de öppna läranderesurser – webbtjänster, filmer och annat – som är en självklarhet för de lärare som redan jobbar med digital pedagogik? Det är frågor jag vill ha svar på. Ska det vara ett datorkörkort, eller hur är det tänkt? Det här kan nämligen spela stor roll för den svenska skolans framtid men faktiskt också för framtid. Därför är det inte så lätt att bara raljera med oss som står här i kammaren och säga att vi inte ska inte ha några uppfattningar. När det gäller hur det ska slå igenom i skolan är det verkligen sant, men när det gäller hur uppdragen till de statliga myndigheterna ska utformas måste det väl ändå vara politikerna som avgör det. 6 (S): Det är inget snack om att skolan är den viktigaste frågan inför valet, inte bara för oss utan också för väljarna. Och precis som ministern sade kom det en ny, deprimerande undersökning , en ny del av – ett nytt PISA-fiasko. hamnar återigen under OECD-snittet. Den här gången handlar det om elevers problemlösningsförmåga. Och även om ministern vill så vete katten om det faller sig väl att skylla på oss socialdemokrater i det här läget. Som mamma till två barn blir jag orolig över PISA-undersökningen. Är det denna haltande utbildning som erbjuds dem och deras jämnåriga? Hur ska de då förberedas för samhället utanför? Vad kommer regeringen att göra för att räta upp det lutande Pisatornet i svensk, modern skola? Ett bärande fundament för en sådan upprättning är, enligt mig, digitaliseringen av skolan. När den allmänna skolan infördes var en av huvuduppgifterna att förbereda eleverna för det samhälle som fanns utanför, för det arbetsliv de skulle de komma till. Det gäller än , och då behöver man behärska de möjligheter it erbjuder. För bara fick alla elever på gymnasiet i datorer. Min 17-åriga dotter, liksom hennes klasskompisar, var överlyckliga, och är datorn dotterns käraste ägodel, näst hennes smartphone. Antalet datorer i den svenska skolan har ökat markant . Nästan alla lärare på gymnasieskolan och tre av fyra lärare i har tillgång till en egen dator. Det är stor skillnad mot hur det såg ut . Då var siffran en helt annan. Då hade bara en av fyra lärare i en egen pc. Tyvärr hänger utvecklingen inte med när det gäller användningen av datorerna i undervisningen. I matematik och naturkunskap är datoranvändningen låg, oroväckande låg. Datorn används för att skriva och söka information, helst ska användas och inte . Det är signalen. Varför har skolan svårt att ta till sig de nya redskapen, datorerna? Sitter skolans kunskapssyn kvar i väggarna? Den tekniska utvecklingen går helt klart så snabbt att skolorna inte hänger med. Men, fru talman, det räcker inte att ha en egen dator i skolan. Man måste lära sig att använda de moderna verktygen på bästa sätt. Och det är här kommer lärarna in, om man inte vill ha ett A-lag och ett B-lag i klasserna. Lärarna måste tycka att det är kul att använda datorer. De måste vilja experimentera, och de måste vilja göra så att eleverna lär sig sina baskunskaper på ett bättre och effektivare sätt med hjälp av it. Det duger inte att pressa in it-integrationen under en studiedag. Vad kommer regeringen att göra för att räta upp det lutande Pisatornet i svensk, modern skola med digitaliseringen som ett bärande fundament? 7 (S): Det är viktigt både för den enskilde eleven och för som land att vi har en modern skola. Tillgången till it är en central del i det. Jag är helt övertygad om att som land och staten behöver ta ett ansvar, och därför är det välkomnat att regeringen nu lämnar besked om att en nationell it-strategi ska tas fram. Så har det inte låtit i tidigare debatter. Men det är bra att vi är överens om att som kunskapsnation måste stärkas. Alla elevers rätt till digital kompetens, likvärdig digital kompetens, är helt avgörande. har listat de åtta nyckelkompetenserna, och just digital kompetens är en av dem. Det handlar såväl om att ha tillgång till det, att kunna använda det digitala som att utveckla ett kritiskt tänkande som gör att man kan reflektera och skapa sig en egen uppfattning kopplat till den information man får. Jag är helt säker på att alla kommuner i landet förstår vikten av att jobba med it i skolan och att man har ambitioner. Men det handlar också om att få förutsättningar för att klara det uppdraget. Det krävs ganska omfattande resurser för att klara den digitala teknikutvecklingen men också för att säkerställa kompetensen och kompetensutvecklingen bland lärarna för att de ska kunna använda verktygen, vilket tidigare talare har pekat på. Den här debatten har två intressanta delar. Den ena delen är vad ministern själv har dragit för slutsatser av den bild om barns, elevers och lärares it-användning och kompetens som har redovisat enligt sitt uppdrag. Den andra delen är om ministern är beredd att ta ansvar för alla elevers rätt till likvärdig digital kompetens och att säkerställa att också de små kommunerna, små glesbygdskommuner i landet som har särskilda villkor och förutsättningar, och deras utmaningar finns med i uppdraget när en nationell it-strategi nu ska utarbetas. 8 Utbildningsminister (FP): Oppositionen tyckte att det var så bra att kommunerna skulle ta hand om skolan. Det var det som var själva grejen. Kommunerna skulle klara detta. Och står oppositionen och säger att små kommuner inte grejar det och att jag behöver intervenera där. Ja, precis! Av det borde vi dra slutsatsen att kommuner inte klarar skolan. Varför orkar ni aldrig dra den slutsatsen? Så fort det dyker upp ett problem ska staten in och peta och styra. När det funkar bra behövs det inte, men så fort det är problem ska de ansvariga aldrig behöva ta sitt ansvar. Då ska staten alltid in och peta och styra. Det är alltid er lösning. Varför ska den då vara ? Kan ni inte berätta det? Berätta gärna i era slutinlägg varför den kommunaliserade skolan är en sådan succé. När jag möter lärare i hör jag aldrig dem säga att den är en succé. Det första som alla tar upp är att skolan borde återförstatligas. Den reform som ni har infört är en katastrof! Att mängder av kommuner struntar i fortbildning av lärare är bara ett område. De struntar i digitaliseringen som borde ske, och ni tror att ett papper på om it-strategi kommer att lösa det. Jag är för en it-strategi, men ni tror att det kan ersätta styrningen av skolan.