prot · H10986 · 2014-03-19 00:00:00 — Mer än var tredje ung förare som dödas i trafiken är onykter. Enligt beräkningar görs minst 15 000 bilresor per dag av alkoholpåverkade förare. En onykter förare med i blodet löper omkring sju gånger större risk att dödas i en trafikolycka än en nykter förare. Ett sätt att stoppa bilkörandet när man har alkohol i kroppen är att använda alkolås. Regeringens ambition har varit att få så många som möjligt att frivilligt anamma alkolås. Att inte höja förmånsvärdet på bilar som installerar alkolås har varit ett sätt. Vidare har regeringen infört ett permanent system som innebär att vid rattfylleribrott kan alkolås medges som alternativ till körkortsåterkallelse. ska alla myndigheter under regeringen rapportera sina bilinköp och leasing till Transportstyrelsen. Enligt Transportstyrelsen finns det stora brister när det gäller alkolås. Regeringens ambition är att av myndigheternas fordon ska vara utrustade med alkolås. Men enligt rapporteringen har alkolås, och av myndigheterna klarar målet. Enligt Transportstyrelsen kan en orsak till det dåliga resultatet vara att det har tagit tid att få ett ramavtal för upphandling av alkolås. När det gäller kommuner är dock bilden mer positiv, då allt fler kommuner har valt att ställa alkolås som krav vid upphandling, och då speciellt för skolbussar och färdtjänst. Alliansen kommer att följa denna utveckling noga för att se till att andelen alkolås i myndigheternas bilar ökar; annars får ytterligare åtgärder vidtas. Det är viktigt att andelen alkoholpåverkade förare som kör i tung trafik minskar och att de helst upphör helt att köra. Därför är trafiknykterhetskontroller i hamnar med färjor särskilt viktiga. Det har pågått en försöksverksamhet som förlängts till . Detta görs för att få fram tillräckligt med underlag för att sedan ta ställning till om denna försöksverksamhet ska permanentas eller inte. I hamn har ett intressant projekt med alkobommar prövats . Initiativtagare till försöksprojektet har varit , som har genomfört projektet i samarbete med polisen, , , , och Servotek. Ca 4 000 fordon har kontrollerats, främst lastbilar och bussar. Från MHF har man i uppföljningen av försöken konstaterat att projektet har varit framgångsrikt och att denna nya typ av passersystem kan bli ett värdefullt komplement till vanliga nykterhetskontroller i trafiken. MHF konstaterar att försöken visar att en tydlig information till resenärerna på färjorna om de förestående utandningsproven i hamnen samt effektivt genomförda automatiska kontroller sammantaget leder till en kraftigt minskad andel onyktra förare. Uppföljningen visade att andelen onyktra förare, som i kontroller var ungefär 1 av 93, nu är högst 1 av 2 000 förare. Försöket har även visat att utpasseringar från färjan och ut i vägtrafiken inte innebär någon vidare tidsmässig fördröjning. De parter som ingått i försöket hoppas på en implementering i större skala av alkobommar i våra färjehamnar för användning av behöriga myndigheter . Det är över tre miljoner fordon som passerar dessa terminaler , och det vore en klok insats att stoppa rattonyktra förare redan här. Den tredje parametern för ökad säkerhet är användandet av säkerhetsbälte. Detta är det lag på i , och bältesanvändandet skyddar vid en eventuell olycka. Trots detta är det en del som inte använder bältet och som inte inser säkerhetsvärdet i användandet. För mig är detta obegripligt men visar på det egna ansvaret och att det inte alltid är en lag som kan avhjälpa dumdristiga beteenden. Den fjärde parametern för större trafiksäkerhet på väg är att minska mobiltelefonanvändandet vid bilkörning. Det är i många stycken lika obegripligt för mig att man sms:ar när man kör som att man inte använder bilbälten vid färd. Forskning visar att när man sms:ar är det lika farligt som att köra grovt rattonykter. Det säger sig självt att koncentrationen vid bilkörningen inte blir bra när koncentrationen ligger på att skicka eller läsa meddelanden från en mobil eller Ipad. har regeringen tagit detta på allvar och ändrat i trafikförordningen. Paragrafen trädde i kraft och anger att föraren inte får ägna sig åt aktiviteter med mobilutrustningen som menligt inverkar på förandet av fordonet. Regeringen har gett Transportstyrelsen i uppdrag att till ta fram en långsiktig plan för att genomföra informationsinsatser om vad denna förordning innebär. Planen kommer även att redovisa effekterna av den genomförda förordningsändringen. Syftet med redovisningen är att få fram underlag för kommande bedömningar om huruvida den nya ändringen i trafikförordningen är tillräcklig eller om det behövs ytterligare lagstiftning för att uppnå en trafiksäker användning av kommunikationsutrustning i samband med körningen. Med dessa ord, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet utom i de delar där vi i Alliansen har en särskild reservation. 178 (S) replik: Jag tycker nästan att du borde rodna, , när du talar om alkolås och alkobommar. Maken till slag i luften får man leta efter! Först säger du att detta är jättebra och att det är jätteviktigt att det används. Och sedan, ja vadå? Det finns ingenstans i där alkobommarna används . Du talar varmt och vitt och brett om att detta är jättebra och att man hindrar onyktra förare ute i trafiken. Men sedan vill man inte vidta några åtgärder. När det gäller alkolås pratar du som om de människor som skulle ha hamnat i fängelse i stället har valt alkolåsen och som om det skulle hindra andra människor från att köra onyktra. Vi ska inte lämna några omdömen om varandra, men jag tycker faktiskt att det är på gränsen till vad man kan påstå. Om det vore något allvar bakom alkolåsen skulle man kräva att de införs i nya bilar. skulle kunna få bli ett föregångsland, eller i varje fall ett försöksland, inom EU för att testa om det är möjligt att på detta sätt få ned alkoholanvändningen vid bilkörning. Dessutom skulle man se till att alkobommar blir verklighet i alla svenska hamnar, eller i varje fall att försöket i hade kunnat fortsätta. Men inte ens det gick det att få fram statliga pengar till, så det kunde inte genomföras. Det föll på att det inte fanns pengar. 179 (KD) replik: Jag vet inte vad jag ska säga, . Jag kan nästan säga att jag tycker att det är lite pinsamt att du försöker skapa en konfrontation som inte finns. Alkobommar har funnits . Jag tror att försöket började eller september. En del av oss här i utskottet har varit och sett dem på plats, och vi tycker att det var ett väldigt bra försök som gjordes. Det höll på ända . Efter försöket gör man som i all verksamhet, : Man gör en utvärdering. Man kollar vad det är man har kommit fram till. Denna utvärdering kom nu i dagarna. har vi mars månad. Du står här och orerar och säger att det är pinsamt att man inte kan fortsätta med detta. Men försöksverksamheten slutade ! Vi har precis nu fått fram ett resultat. Jag tror att vi alla här är överens om att detta är bra. Det var statliga pengar som var inblandade i försöket. Skyltfonden från fanns med, men det var också ganska många privata. ställde upp och Servotech genom . Även andra myndigheter som polisen, och så vidare fanns med. Jag tycker att det var ett fantastiskt tillfälle att visa att alkobommar är någonting som är bra. Jag tror att vi är överens om detta. Sedan är frågan om vi ska göra detta överallt. Jag tycker det – absolut. Men vi kan inte fatta ett sådant beslut innan vi har sett resultatet. Som jag nämnde var det före försöket 1 av 93 som var onykter. Efteråt var det 1 av 2 000. Det är ett superbra resultat, och det är sådant som vi politiker eftersträvar. För att kunna fatta bra beslut måste vi ha ett sådant beslutsunderlag. Det har vi fått . Jag förstår inte riktigt problematiken. 180 (S) replik: Faktum kvarstår: Det finns inte en enda alkobom som fungerar på ett bra sätt i . Faktum kvarstår: infrastrukturminister har sagt att det inte är någonting som staten ska ägna sig åt. Det är fakta i frågan. Sedan kan vi vara helt överens om att resultaten är lysande, för det är de. Och inte nog med att de är lysande; de förändrar dessutom ett beteende, och det är kanske det viktigaste av allt. På samma sätt är det om vi skulle införa alkolås i bilar. Det skulle också förändra beteendet. Man skulle veta att man inte får i gång sin bil om man har druckit sprit. I de fall då man tror att man är nykter skulle det kunna förhindra framförande av fordon, vilket naturligtvis skulle vara positivt. När det gäller myndighetsbilar kan ingen vara nöjd med det resultat som har kommit fram. Sedan säger ni bara: Vi får väl se. Vad vill ni konkret göra åt den situation vi har ? Myndigheterna tar uppenbarligen inte i frågan på ett rimligt sätt. Man rycker nästan på axlarna åt den. Det kommer inte fram något vettigt resultat i frågan trots att myndigheternas bilar ska vara utrustade med alkolås. De flesta taxibilar är utrustade med alkolås, som tur är. Där har man i alla fall tagit i frågan, och det finns alltså bevisligen alkolås som fungerar. Det kan inte vara det som är problemet. 181 (KD) replik: När det gäller myndighetsbilar och alkolås har vi, som jag sade i mitt anförande, myndigheter som hjälper oss att ta fram fakta. Varför har man inte kommit längre? Vår strävan från regeringens och Alliansens sida är att följa det som vi har haft som ambition. Från Transportstyrelsen säger man att det dåliga resultatet beror på att det har tagit tid att få ett ramavtal för upphandling av alkolås. Okej, det kan vara så. Men då får vi titta på den delen. Vad jag sade i mitt anförande är att vi får vidta ytterligare åtgärder. Vi är inte nöjda , utan vår ambition är av myndigheternas bilar. Vi har även fått fram att det bara är av myndigheterna som har bra resultat. Det är självfallet något som vi inte är nöjda med. Däremot upplever jag att där man tar detta på allvar, som man gör i kommunerna, har man alkolås i skolbussar och färdtjänst. Det är vi glada för. Du nämnde också taxibilar. Jag tycker att när man förhandlar och gör upphandlingar – inklusive i – ska man bara göra det med taxibilar där det finns ett alkolås. Jag tror inte ens att har gjort detta, så vi har kanske lite grann att göra själva. Men vi kan säkert förbättra oss på alla håll, och därför tycker jag att de här debatterna är väldigt viktiga. Det är ytterst vi som har ansvaret. 182 (C): Jag ska tala om en fråga som inte berör miljontals människor i men i alla fall hundratals och tusentals. För dem är frågan oerhört stor. Den handlar om att ha rätten att köra bil när man ser hyggligt eller att inte ha den rätten. Myndigheter har ansvaret och prövar de här frågorna, och myndigheter har oftast rätt. Men man ska inte alltid lita blint på myndigheter. kan de ha en praxis som kanske är för tuff, och det är det som jag tror har skett i det här fallet. Därför menar jag att är strängast i klassen och har ett väldigt fyrkantigt sätt att testa de här människornas förmåga att köra bil, egentligen bara genom ett test i en avancerad syntestmaskin som man under en oerhörd stress ska klara av. Det är inte bara jag som tycker så. Det finns en trafikforskare och professor i , , som har precis samma uppfattning. Missar man det här testet får man inte som, tror jag, i alla andra länder chansen att dokumentera sin körförmåga i praktiska test, utan då gäller maskinens bedömning, för då är det rättvist säger . Jag har alltså lagt fram en motion under punkt 18, och jag ska tala för den. Jag vill också uppmärksamma den välskrivna reservationen från de, tycker jag, i denna fråga mycket insiktsfulla utskottsledamöterna från Socialdemokraterna och . Jag har engagerat mig i den här frågan , tror jag. Den handlar om hur pass bra man måste kunna se för att få inneha körkort. Många personer som ser bra fråntas sitt körkort trots att de ofta har kört prickfritt . Orsaken är att de ser bra men har vissa brister i sitt sidoseende. När de ser rakt fram uppfattar de inte lika mycket som vi andra, med perfekt syn, gör åt sidan. Då är frågan när gränsen för att man fråntas körkortet går. Det är det som det här handlar om. Jag menar att är strängast och fyrkantigast i världen och att detta borde analyseras av en utredning som kan se om det som jag, professor , synpedagoger och drabbade säger har en poäng eller inte. Det är väl inte så svårt att testa detta? Har Transportstyrelsen rätt visar ju utredningen det. Det är alltså det här som jag vill lyfta fram och tala för. Det är en desperat situation att se bra men ändå förbjudas att köra bil. Många drabbade kämpar med överklaganden och vill visa att de klarar ett uppkörningsprov, men det får de inte göra i , för det som maskinen visar gäller. Det är Transportstyrelsens ögonspecialister som fastställer exakt hur man ska klara sina tester. Det är olika för olika maskiner. klarar man den ena maskinen och inte den andra, och testresultaten varierar. Några av de drabbade har dokumenterat detta och menar att det är orimligt hur det här testet fungerar tekniskt och praktiskt. I andra länder är maskintesten underlag bland andra, men ofta kan körkort ändå behållas eller erhållas om man klarar praktiska uppkörningsprov eller test i körsimulator. Det är bra att det nu verkar öppnas en möjlighet att testas i körsimulator. Det är också majoriteten överens om, och det är jag väldigt glad för. Det gäller dock att även det testet blir rimligt utformat så att man inte sätter ribban väldigt högt. Det kommer ju att kosta den som ska genomgå testet rätt mycket pengar också, så det är kanske inte alla som kan utnyttja den här möjligheten. Hade de här personerna med vissa brister i synfältet, som i fråntagits sina körkort, bott i andra EU-länder eller i eller hade de i större utsträckning fått behålla sina körkort. Transporstyrelsen vill låta påskina att har liknande regler som andra länder och följer EU-direktiv och så, men min uppfattning, och även trafikforskaren professor från , är att tillämpar sina regelverk extremt fyrkantigt och strängt. Det kunde utredaren få analysera. Självfallet är det viktigt att ställa krav på till exempel omdöme, kunskaper och synförmåga hos svenska körkortsinnehavare. Säkerheten sitter i högsätet, det är vi alla överens om. måste alltid en avvägning göras av hur långt kraven ska sträckas. , tycker jag, har valt en förnuftig linje när människor blir äldre och drabbas av försämrad syn och även vanligen av synfältsbortfall. I stället för att kalla in alla äldre till regelbundna syn- och synfältskontroller gäller körkortet oavsett ålder, och det är upp till den enskilde och dennes omdöme att successivt begränsa och upphöra med sin bilkörning när synen och andra kroppsfunktioner förändras. Ett motiv för detta är att äldre som grupp har en mycket liten olycksfrekvens i trafiken. Även vad gäller de hundratusentals människor med god syn men med brister i sitt synfält – det är många som har dessa brister, och väldigt många av de äldre har det – accepterar alltså att de kör bil. Inte heller här skiljer sig olycksfrekvensen från normalbilistens. Det finns ingen statistik som visar att det här är ett bekymmer. Skulle det vara trafikosäkert att köra bil med vissa brister i synfältet borde givetvis alla i riskzonen som är äldre regelbundet kallas in till undersökningar och göra förnyade körprov. Så sker inte från Transportstyrelsens sida. Det är bara när man blir anmäld av sin läkare som kraven ställs jättehögt. Vilka är det som kommer in för att testas? Läkare har anmälningsskyldighet när de bedömer att en patient kan ha bekymmer med synen. Man ska givetvis anmäla, men det är slumpmässigt vilka som kommer in, vilka som går till läkare och hur läkarna gör bedömningen. De som bedöms behöva göra testet kommer till Transportstyrelsens körkortsenhet och måste klara syntestet. När man nu skärper läkarnas anmälningsplikt kommer antalet människor som åläggs att göra synfältstest att öka kraftigt. Transportstyrelsens generaldirektör och chefsläkaren som är huvudmännen bakom denna stränga praxis hoppas , enligt en artikel i , att indragningen av körkort ska mer än fördubblas med de nya reglerna. Det ska bli 55 000 fler , och det är 40 000 . Det är alltså deras mål. Dock är de generösa nog att i sin artikel skriva: Vi ska inte hindra äldre generellt att köra bil eftersom de som medborgare har rätt att använda transportsystemet. Detta har dessa myndighetspersoner skrivit. Man tackar för deras generositet. Många av dem som ser bra och som desperat kämpar för det här har jag kommit i kontakt med . Jag vill nämna två av dem som exempel: och . Man kan följa deras och andras kamp för körkort på Facebooksidan Rättvisa körkortskrav. i går replikerade synpedagogen och en del andra på den här artikeln och hävdar utifrån sin professionella synkompetens det som professor , erfaren trafikforskare, också säger om att myndighetens tillämpning har blivit för sträng och att det är lite av ett lotteri hur resultatet blir. Jag ska avsluta med, och det är inte så vanligt i kanske, att högläsa ur Socialdemokraternas och reservation. Jag tycker att den är bra, och jag tycker att det förtjänar att sägas. Jag tycker att Alliansen har väldigt förtjänta politiker här också som gör ett jättebra jobb, och jag vet hur det är: Regeringen litar på sina myndigheter och litar på sin regering. Hade det varit en annan konstellation här hade det kanske varit tvärtom, vad vet jag. Nog sagt om detta. Jag tycker alltså att reservationen är bra, och jag vill citera slutklämmen: Vi vill framhålla att frågan om på vilka grunder ett körkort ska dras in när man har god men inte perfekt syn inte är enbart en ögonspecialist- eller myndighetsfråga. Vi anser att det också är ett politiskt ansvar att avgöra hur högt ribban för perfekt syn ska sättas relativt hur man klarar uppkörningar och test i körsimulator. – – – I är det angeläget att en utredare ges i uppdrag att tillsammans med ögon- och trafikexpertis analysera de svenska regelverken i ett internationellt perspektiv. Detta i syfte om att lämna förslag om en mer rimlig praxis så att människor som ser bra men har begränsade synfältsproblem i betydligt högre grad än kan behålla sina körkort. 183 (MP): Jag vill först tacka för att jag får delta i trafikutskottets debatt angående betänkande TU9 Trafiksäkerhet. Jag tänker argumentera för min motion T346 om siktgallring. Tyvärr har den inte vunnit utskottets gillande. Enligt officiell statistik dör eller skadas svårt i medeltal 128 älgar, rådjur, andra hjortdjur och vildsvin i kollisioner med motorfordon , . Och samhällets kostnader är enligt . Viltstängsel utgör ett effektivt hinder mot viltolyckor, och kostnaden för stängsling är 250 000–per kilometer. Kraftig utglesning av skog och siktgallring från vägkant kostar betydligt mindre. Fordonsförare får då mycket större möjlighet att upptäcka vilt, och viltet ser också trafiken tidigare. Åtgärden väntas leda till avsevärt färre kollisioner med djur och därmed motsvarande minskning av lidande för människor och djur. Att åtgärden skapar arbetstillfällen som mycket snabbt betalar sig gör inte förslaget mindre attraktivt. Det är kanske ingen tillfällighet att två motioner om att förebygga viltolyckor kommer från . Utskottets behandling av motionen om siktgallring innebär en sågning – om uttrycket tillåts. Man tycker att det är resurskrävande, att förhandlingar med markägare måste ske, regelbundet underhåll måste till, att uppväxande sly lockar vilt och att det är effektivare med viltstängsel. Jag tycker att det låter lite som att man inte vill, och då går det inte. Jag tycker också att man ska anlägga ett humanetiskt perspektiv på frågan. För mig som miljöpartist är det självklart att ha omtanke om det levande i naturen, även när man diskuterar allvarliga saker som trafikolyckor. Jag vet inte hur ett människoliv värderas, men om man sparar, försiktigt uppskattat, ett enda liv – allt lidande oräknat – kan jag inte se varför man ska låta denna idé vara oprövad. Det minsta vi kan göra vore väl att addera metoden med siktgallring till den verktygslåda som SLU och håller på att utveckla. I utfördes just siktgallring , med mycket goda erfarenheter. Antalet viltolyckor reducerades . rapporterades 49 000 viltolyckor, med betoning på rapporterades. Det finns nämligen ett stort mörkertal där grävlingar, harar och annat småvilt förolyckas. Vi kanske pratar om en fördubbling, runt 100 000 djur. Metoden med siktgallring skapar alltså arbetstillfällen och större trygghet längs våra vägar, speciellt i skogslandskap. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 20 § Utlämnande av körkort betänkande 2013/14:TU12 Utlämnande av körkort (prop. 2013/14:64) föredrogs. 184 (MP): Äntligen hamnade körkorten på regeringens bord, och på Ica! I betänkandet föreslås en för många landsbygdsbor viktig ändring i körkortslagen. Det är en ändring som gör att vi inte behöver åka onödiga mil för att hämta våra körkort. måste vi nämligen ta oss till Postens företagscenter för att kunna göra det, och de försvinner allt oftare från landsbygden. När Postens företagscenter lade ned i till exempel tvingades Hagforsborna åka till , sex och tur och retur för att hämta sina nya körkort. Anledningen är att körkorten enligt körkortslagen bara kan lämnas ut av postpersonal. Andra rekommenderade brev får postombuden, i det här fallet Icapersonalen, hantera men inte de med körkort i. När jag debatterade frågan med den ansvariga ministern, , för kände hon inte till problemen, trots att frågan om en förändring i lagstiftningen har drivits av både Posten, Transportstyrelsen och av människor som drabbats ute i landet. sade i den debatten att hon inte visste om frågan skulle komma upp på regeringens bord, men det gjorde den tydligen. i vår ska vi som bor på landet slippa åka onödiga mil för att hämta våra körkort. Det tackar vi för. Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 21 § Mineralpolitiska frågor betänkande 2013/14:NU14 Mineralpolitiska frågor föredrogs. 185 (S): Åhörare i denna sena timme! Vi ska nu börja debattera 52 motioner som alla berör angelägna mineralpolitiska frågor. Det gör vi i samma veva som regeringen i går överlämnade en proposition om just vissa mineralpolitiska frågor till . Propositionen är ett resultat av att 2011 beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att det bör göras en översyn av minerallagen som syftar till att markägare och kommuner med ökad tydlighet och effektivitet får tidig information om vad en prospektering avser och hur den ska genomföras. En utredare utsågs därför av regeringen för att göra en översyn, och ett slutbetänkande kom . beslutade regeringen om en lagrådsremiss, och har alltså en proposition lämnats till . Vår uppfattning är att det hade varit mer lämpligt, för sakens skull och för allvaret i dessa frågor, att förslagen hade behandlats vid ett och samma tillfälle. Det är mot den bakgrunden, fru talman, som vi socialdemokrater har lämnat en motivreservation kring de motioner som berör just minerallagen och i punkt 1. Vi står självfallet står bakom samtliga våra reservationer, men jag vill för tids vinnande yrka bifall enbart till reservationerna nr 8 och 16. Det råder bred enighet i om gruvnäringens betydelse för . Den har utgjort och kommer även att utgöra en viktig bas för vår förmåga att upprätthålla sysselsättningen och vår välfärd. Och den renässans som näringen nu upplever har väl inte heller undgått någon. Det är en renässans som innebär såväl fantastiska möjligheter som enorma utmaningar, som faktiskt är en angelägenhet för hela landet. Den ställer stora krav på oss här i men också på politiker runt om i landet som måste väga av många intressen när näringen står inför förändring och utveckling. Vi socialdemokrater menar att måste bli ett föregångsland när det gäller hållbar utveckling inom gruvindustrin.