prot · H10995 · 2014-04-03 00:00:00 — och på mitt departement tittar vi över vad vi kan göra ytterligare för att skärpa regelverket. 90 (S): Är det då statsrådets uppfattning att systemet med externa etableringslotsar är det bästa alternativet? 91 Statsrådet (FP): Etableringslotsar är en del av de insatser som vi gör när människor kommer till . Som en komplettering med att få hjälp att hitta rätt i samhället fungerar det ofta relativt bra. Men det varierar. Jag tycker att det är utmärkt att finns som etableringslotsar. Kommer jag till exempel med en läkarutbildning från ett annat land kan jag – utöver Arbetsförmedlingens stöd – ta hjälp av , som lotsar mig rätt. Jag tycker att det är spännande att organisationer som Röda Korset har prövat att vara etableringslotsar. Där ger man de nätverk som människor saknar. Det jag tror att frågeställaren är ute efter är att det finns ett antal etableringslotsar som har använt sig av marknadsföring som kan ifrågasättas och att det finns ett antal etableringslotsar som inte har hållit kvaliteten. Där finns det ett regelverk som innebär att man ska dra in tillstånden. Just nu ser Arbetsförmedlingen över hela systemet med etableringslotsar när det gäller kontrollen. Det välkomnar jag. Däremot tror jag att vi behöver ha kompletterande aktörer vid sidan av Arbetsförmedlingen. Vi behöver fler personer som hjälper en nyanländ människa in i det svenska samhället för att snabbt få jobb och lära sig svenska språket. Regler som missgynnar svenska yrkesfiskare 92 (S): Jag ställde en fråga till landsbygdsminister om ensidigt missgynnande fiskeregler. Vi har i ett mer ingripande och försvårande regelverk för svenska fiskare än man exempelvis har i och andra EU-länder, trots att yrkesfiskarna bedriver verksamhet i samma områden och fångar samma arter. Jag frågade ministern om det är ministerns mening att svenska företag ska diskrimineras på det sätt som min fråga berörde avseende det svenska ensidiga förbudet mot laxfiske med drivlina och krok. I går fick jag svaret. Landsbygdsministern skriver: Det rör sig dock ingalunda om ett ensidigt svenskt förbud för krokfiske utan motsvarande regler har införts också av . Men ministern berör inte övriga länder. Till saken hör beträffande det finska förbudet att det inte var så många som fiskade med krok och lina, och det är fortfarande tillåtet i . Min fråga kvarstår: Är det här rimligt? 93 Landsbygdsminister (C): Förlåt, vad var frågan? ((S): Om det är rimligt och acceptabelt att vi diskriminerar svenska fiskare på det här sättet.) Principiellt är svaret på den frågan nej. Jag anser att vi ska ha rimliga regler och att de ska etableras i alla de medlemsstater som är i en union. är det nödvändigt att ha särregler beroende på att – om vi talar om fisket – beståndssituationen i en del av EU:s vatten till exempel är annorlunda gentemot hur det är i andra delar. 94 (S): Ministern svarar inte på varför exempelvis och tillåts fiska lax med krok och lina. I berörde förbudet tre båtar, som dessutom snart är pensionerade, och man får fortfarande fiska i . Från och bedrivs detta fiske som om ingenting har hänt, på samma platser där de blekingska laxfiskarna tidigare fick bedriva sitt fiske. Svenska före detta laxfiskare går på knäna. De får betala av lån för båtar, redskap med mera som de har kvar. De tvingas alltså betala för något som de inte kan få någon inkomst av. Min fråga blir då: Är detta rimligt? Tänker ministern arbeta för att svenska laxfiskare fullt ut ersätts avseende inköpta redskap, båtar med mera? 95 Landsbygdsminister (C): Som jag sade i mitt tidigare inlägg ämnar jag fortsätta att arbeta för att det ska vara lika regler och lika förutsättningar i hela Europeiska unionen. Det är rimligt. Den konkreta fråga frågeställaren tar upp gäller ett myndighetsbeslut som är fattat – förmodar jag – på beståndssituationsgrund. Det är myndigheten som ska avgöra den typen av ställningstaganden – ej jag eller regeringen i övrigt. 96 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed är frågestunden avslutad, och jag tackar deltagande ministrar. 8 § Näringspolitiska frågor betänkande 2013/14:NU12 Näringspolitiska frågor föredrogs. 97 (S): Vi socialdemokrater ser samhällsbygget som en armkrok – trygga människor vågar. Den välfärd som har skapats i och har utvecklats tack vare en helhetssyn på samhället och på hur förutsättningar för ekonomisk utveckling skapas. För ett litet exportberoende land som har haft framgångar på världsmarknaden har detta bidragit till att vi har utvecklat vår välfärd och höjt människors levnadsstandard. Tillsammans med övriga nordiska länder har vi byggt upp välfärdsmodeller som bygger på att både kvinnor och män arbetar och att samhället reducerar de ekonomiska riskerna vid sjukdom och arbetslöshet. och andra nordiska länder är förebilder för många andra länder när de arbetar för ökad tillväxt. Vi socialdemokrater har satt ett tydligt mål. ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. För att nå det målet behövs en aktiv näringspolitik med insatser för stärkt samverkan, bättre innovationsklimat och bättre förutsättningar för företag att starta, växa och expandera. har vuxit sig starkt och skapat tillväxt genom att produktionen, kunskapsförädlingen, forskningen och innovationerna har upprätthållit en betydande internationell konkurrenskraft. Därför vill vi stärka konkurrenskraften, förbättra tillgången på riskkapital, underlätta exportsatsningar, stödja och främja växande företag. Vi vill inrätta ett nationellt innovationsråd och ett strategiskt samverkansprogram. Vi vill se en ny modell för statlig kapitalförsörjning som är kopplad till regionala inkubatorer. Vi vill också införa en lag om kortare betaltider för företag, vilket klubbades i – men vi väntar fortfarande på leverans. Vi vill också ta bort ansvaret för andra sjuklöneveckan för företagen. Vi tror på ett samhälle där politik och näringsliv går hand i hand i stället för skattesänkningar. De arbetsintegrerade sociala företagen spänner över ett brett fält av olika typer av företag. Gemensamt för dessa företag är att de inte drivs av vinstintresse. I stället har de sociala och samhälleliga mål. Vi vill att företagen inom sektorn kan utvecklas och stärkas. Vi vill att regleringsbrev förtydligas när det gäller hur stödet för företag som verkar inom området för den sociala ekonomin kan stärkas inom myndighetens verksamhetsområde. Vi vill också att informationsinsatserna om social ekonomi och socialt företagande ökar. Vi vill utreda behov och utformning av särskilda program för affärsutveckling i sociala företag. Vi vill också se kompetensutveckling för de arbetsintegrerade sociala företagen, framför allt så att ledarkompetensen stärks. Ett enhälligt utskott har varit överens om vikten av att regeringen intensifierar sitt arbete med socialt företagande. Enligt vår uppfattning finns det fortfarande mycket kvar att göra för att stödja företagsformen. Det sociala företagandet har stora möjligheter att bidra till långsiktig hållbar tillväxt. Den stärker dessutom omställningsförmågan i svensk ekonomi, vilket är en viktig del när det gäller människors vilja och förmåga att utvecklas och försörja sig själva. Regelförenklingar är en viktig fråga för alla våra företag och engagerar många. Dock har alla olika utgångspunkter för hur de ser på regelförenklingarna i förhållande till vilket företag de äger och inom vilken bransch de verkar. Att starta, driva och äga företag i ska vara enkelt. Det skapar förutsättningar för fler jobb och ökad välfärd. upplever många företagare att den administrativa bördan tar för mycket tid, pengar och resurser i anspråk. Vi anser att det är angeläget att förenkla vardagen för företagare och entreprenörer. När granskade regeringens arbete med regelförenklingar –2010 i förhållande till uppsatta mål – var det visst – var slutsatsen att regeringen var långt ifrån målet att skapa en märkbar positiv förändring i företagarnas vardag. Vi kan konstatera att är ett kvitto på att regeringens och alliansmajoritetens politik för regelförenklingar har misslyckats. Av framgår det att andelen tillstyrkta förslag är . Det är en markant försämring jämfört med då andelen var . var dessutom klart sämre än myndigheterna med tillstyrkta förslag, vilket kan jämföras för myndigheterna. Ett ytterligare bevis på regeringens passivitet är att har åkt ned till plats 61 i rangordning vad gäller hur lätt det är att starta företag i . För att klara den internationella konkurrensen måste svenska företag ständigt utvecklas och nya växa fram. Vi vill se en tydligare prioritering av tunga regelområden och fokus på regelbördan i lagar och förordningar och att regelförenklingsarbetet utvecklas. Vårt land erbjuder fantastiska möjligheter till upplevelser av olika slag. Därför vill vi socialdemokrater göra en strategisk satsning på besökningsnäringen. Den svenska besöksnäringen skapar arbetstillfällen och genererar inkomster med strategiska satsningar. Då kan branschen växa och även positionera internationellt. Branschen har tagit fram en strategi för att främja besöksnäringen. måste politiken samarbeta med näringen för att stimulera tillväxten inom besöksnäringen. Det kan ske genom att samarbeta strategiskt med kommuner, regioner och organisationer. Vi vill särskilt sätta fokus på internationell marknadsföring och destinationsutveckling. Vi vill också att får fler internationella evenemang. Också det kan vi se som en strategi nationellt och internationellt med idrott, kultur och större konferenser. Vi vill se en utveckling av de kreativa och kulturella näringarna, precis som vi vill se en utveckling av den svenska skogsnäringen. Skogsnäringen är en viktig basnäring som skapar sysselsättning i hela landet och spelar en mycket stor och viktig roll när det gäller utvecklingen mot ett hållbart samhälle. Förmodligen är detta mitt sista anförande här i kammaren. Mot bakgrund av det kan jag berätta att en av de första motionerna som jag skrev här i tillsammans med en partikamrat handlade om ett nationellt handlingsprogram för ökat träanvändande. Tyvärr tog det innan de andra 347 ledamöterna förstod hur klok denna motion var och det blev ett tillkännagivande. har man kommit en liten bit på väg. Men jag kan ändå inte låta bli att passa på att säga följande. Om man kopplar ihop de kreativa och kulturella näringarna med skogsnäringen skulle vi kunna se nya innovationer, inte minst kopplade till modebranschen. En satsning på trä och en satsning på skogsnäringen skapar jobb och tillväxt i . Jag är lika övertygad om det som jag var . Vi tror att industrin har en framtid i med redskap som utvecklar och arbetskraft med kunskap så att vi kan utveckla och växa. behöver en nystart. behöver inte mer skattesänkningar som en lösning på nästan allting. behöver samverkan mellan politik, näringsliv, akademi och fackföreningsrörelse. Vi behöver gemensamma investeringar så att vi tillsammans kan vässa konkurrenskraften och så att jobben blir fler. Vi står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till motivreservationerna 3 och 8. I detta anförande instämde och (båda S). 98 (MP): Näringslivspolitiska frågor berör en mängd olika områden. Jag tänkte ta upp några av dem. Jag ska börja mitt anförande med ett nedslag i företagarnas vardag. vill att det ska vara enkelt både att starta och att driva företag. Där finns det mycket att göra. Jag tror att alla partier i är överens om det. Vi i vill lägga mycket fokus på att se över statens främjandeinsatser. Det sker ett främjande på många olika nivåer och av olika myndigheter, ibland något överlappande. Vi tror att det finns ett utrymme att göra samordningsvinster där. Vi tycker också att det initiativ som har tagits med att satsa på inkubatorverksamhet är bra och tror att man behöver lägga mer resurser där. I vår senaste budget skjuter vi till sådana resurser. Det är också viktigt att tidigt ge ungdomar självförtroende att ta vara på idéer och utveckla dem inom företagande. Vi vill därför ge mer resurser till verksamheter liknande Ung Företagsamhet. Denna typ av verksamhet behöver inte bara bedrivas i program på gymnasiet som riktar sig till människor som studerar inom ekonomi. Företagsamhet är lika viktigt inom andra sektorer inom utbildningen, såväl de praktiska utbildningarna som de teoretiska. Det finns, som har tagits upp i flera inlägg här i debatten, mycket att göra i regelförenklingsarbetet när det gäller företag. Ett konkret förslag som vi har lyft fram från sida är att sjuklöneansvaret ska slopas. Det är någonting som många småföretagare har lyft fram som en av de viktigaste frågorna. Det skulle kunna finnas en majoritet i för att ta ett steg i denna riktning. Det finns flera partier som för diskussioner åt det hållet. Men vårt förslag är att slopa det helt för företag upp till tio anställda. De lagar som vi stiftar och de regler som vi fattar beslut om här i tillämpas ofta på lokal nivå. Därför är det viktigt att regelförenklingsarbetet också ges utrymme på den lokala nivån. Vi vet alla hur tufft det är ute i kommunerna att försöka arbeta snabbt med handläggning och minska handläggningstiderna och ha en god service till både medborgare och företag. Därför kan det vara svårt att finna utrymme att lägga ärenden åt sidan och titta på hur man kan effektivisera sin handläggning. Vi vill skapa ett sådant utrymme för kommuner och länsstyrelser genom att skjuta till extra resurser – i vår senaste budget. Men vi vill också ge ett generellt uppdrag till myndigheterna med mer resurser att möta upp detta kommunala arbete så att det sker ett samarbete över alla nivåer i landet. Det är viktigt. Tillgång till startkapital och krediter är också ett område där vi ser att det brister. Man kan se att andelen banklån har minskat när det gäller företagsfinansiering. Det är svårt att få krediter. Det kan också handla om möjligheter för företag som har bra affärsidéer och har en etablerad verksamhet som skulle kunna leva väl. Min bedömning och analys är att bankkoncentrationen och den minskade lokala närvaron av banker har haft en negativ effekt på företags möjligheter att få del av lånekapital när man vill starta och driva ett företag. Jag har därför motionerat i om att regeringen måste utreda hur man kan förbättra den lokala banknärvaron och hur man kan öka konkurrensen mellan banker. Det är inte bara banker som har resurser för startkapital. Vi har också en del statliga aktörer på detta område. Även där har det påbörjats ett samordningsarbete, vilket jag tycker är positivt, och det finns mer att göra där. Inte minst har i sin senaste rapport pekat på hur lite av det statliga riskkapitalet som går till såddfinansiering och företag i tidiga skeden. Där finns det mycket att göra, och det vill vi att man tar tag i. handlar det också om kompetensförsörjning. Senast kunde vi höra på nyheterna att man misslyckas i nästan var sjunde rekrytering för att man inte hittar rätt personal. Man låter bli att anställa trots att man egentligen har ett behov. Det handlar förstås om olika typer av kompetens. De flesta småföretagare kanske inte kräver de mest högutbildade. Men även när det gäller yrkeskompetens och att få unga människor att ta jobb finns det stora brister. Vi tycker därför att det är viktigt att man satsar på skolan och ger ungdomarna en god anställbarhet, så att vi får en skola som fungerar, och att man satsar på fler praktikplatser, utbildningsplatser på komvux och . Läser man vår budget hittar man resurser även för detta. Om vi däremot tittar på hur alliansregeringen har utnyttjat reformutrymmet i den senaste budgeten kan vi se att endast 2 ½ procent av reformutrymmet har gått till skolan. Detta är en del i näringslivet, alltså att få företag att starta och att leva. Men det är också viktigt att man satsar på företag som vill växa och anställa fler. Då är det viktigt att det finns ett fungerande trygghetssystem i samhället så att människor vågar flytta på sig, byta jobb och gå vidare i karriären, att företag kan rekrytera och att människor vågar säga upp sig för att ta ett annat arbete och kanske också starta eget när de redan har en fast anställning. Därför är inte de nedskärningar bra som alliansregeringen har gjort i arbetslöshetsförsäkringen. Det är inte heller bra med de kraftiga försämringar som man har gjort i sjukförsäkringen. Människor ska känna sig trygga i samhället. Det gynnar också företagens och näringslivets utveckling. Högutbildade människor med stor kompetens kan vara svåra att få tag på även i . Därför är det också bra med en rörlig internationell arbetsmarknad. Det är positivt att svenskar kan arbeta utomlands men att vi också välkomnar kompetens från andra länder till . Ett svårt område för en del företag i tidiga skeden är just att ha råd att rekrytera och betala lön till en kompetent medarbetare. Därför föreslår vi i halverade arbetsgivaravgifter för unga, forskningsinriktade företag, och vi har även föreslagit en förändrad beskattning av personaloptioner för att göra det möjligt att betala genom ett framtida delägarskap i företag och skapa mer utrymme för lön. Exportstödet, som vi debatterade i kammaren ganska , har också fått kraftig kritik. Regeringen delar inte kritiken utan tycker att allting är bra. Jag delar dock mer synpunkter på att man behöver se till att stödet kommer dit det ska, nämligen till de företag som inte själva har den kompetens de behöver för att ta sig utanför landets gränser. Talartiden går, men jag ska beröra ytterligare två områden i mitt anförande. Det är jämställdhet, och det är socialt företagande. Trots höga ambitioner från flertalet partier kan man se att löneskillnaderna mellan män och kvinnor i näringslivet och på arbetsmarknaden kvarstår. Man kan se att antalet kvinnor som driver företag är lägre än antalet män, och antalet kvinnor med företag som har anställda är ännu färre. Förändringstakten är låg. Det här är högst otillfredsställande. har flera förslag som ska driva på jämställdhetsarbetet. Vi vill till exempel ha årliga lönekartläggningar för företag med fler än tio anställda, vi tillskjuter medel för att minska skillnaderna i den statliga sektorn – alltså den vi kan styra själva – och vi tycker att man ska ta initiativ till en handlingsplan i samverkan med arbetsmarknadens parter. Vi har också föreslagit att man kvoterar till bolagsstyrelser för företag av en viss storlek. Vi tror att det är viktigt, för kompetensen finns och kvinnorna finns. De behöver få en möjlighet, och där måste strukturerna förändras. När det gäller socialt företagande fyller de sociala företagen en mycket viktig funktion i samhället. Många vill få ut mer av sitt företag än att bara tjäna pengar. Socialt företagande underlättar för människor som står långt ifrån arbetsmarknaden att komma tillbaka till den. Det fördjupar demokratin och stimulerar företagande, och det främjar människors initiativförmåga. Vi tycker att det har gjorts för lite här – det görs satsningar, men man kan se att utvecklingen inom socialt företagande står still. Vi har högre mål. Vi vill därför utöka informationssatsningarna om socialt företagande, vilket ligger på . Fler ska få kunskap och inse vilka möjligheter som finns inom dagens ramar. Vi vill också skjuta till mer resurser för program vad gäller affärsutveckling och ledarskapsutbildning för dem som driver sociala företag. Vi ser också att de sociala företagen har svårt att hitta kapital för att finansiera sina verksamheter när de ska starta, och vi vill att regeringen tillsätter en utredning för att se hur dessa möjligheter kan förbättras. Det finns mycket att beröra när det gäller näringspolitiken, och vi kommer att göra det i olika debatter. Det här var mitt inlägg i dagens debatt – kanske blir det replikskiften. Jag står bakom samtliga reservationer med i kanten, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 1. 99 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 14. Vi har diskuterat näringspolitik en hel del och vet varandras inställningar. Ni ledamöter känner till SD:s inställning, som i mångt och mycket överensstämmer med regeringens politik. Arbetsmarknadsminister blir ofta konfronterad i medierna om arbetslösheten, och hon påpekar mycket klokt att det i faktiskt råder marknadsekonomi och inte planekonomi. Vad politiker kan göra är att skapa förutsättningar för människor att starta företag, underlätta för dem att förverkliga sina idéer, ge människor stöd i deras vilja att bli entreprenörer och hjälpa företag att växa. Vår målsättning är också att skapa förutsättningar för att stå som en stark industri-, innovations- och kunskapsnation. Vår basindustri är en viktig motor i tillväxten. För att basindustrin i ska kunna konkurrera på lika villkor på den internationella marknaden behöver förutsättningarna kartläggas och branschprogram utvecklas i ett långsiktigt perspektiv. Vi har historiskt haft god tillgång till råvaror från egna gruvor, billig inhemsk energi och en även i internationell jämförelse högklassigt välutbildad arbetskraft. Det har varit avgörande för den starka ställning industrin fortfarande har även globalt. Basindustrin är viktig för sysselsättningen och viktig för den svenska välfärden. Vi tycker att det är en självklarhet att fortsätta arbeta för en förbättring av dessa företags villkor. Vi har i den ekonomiska vårmotionen lanserat en gedigen satsning på den svenska landsbygden, där 1,4 miljoner människor bor. Det finns näringar som kan blomstra på landsbygden, och avfolkningstrenden kan motverkas genom att vi skapar optimala förutsättningar för tillväxt och sysselsättning i landsbygdsmiljöer. För industrier som skog, jordbruk, vattenbruk, besöksnäring, gruvor och mineraler samt natur- och kulturmiljöer önskar vi skapa förutsättningar för en kraftig men hållbar tillväxt. Olika styrmedel såsom regleringar, skatter och subventioner kan mildra vissa problem på kort sikt, men de kan naturligtvis inte lösa utmaningen på lång sikt. För oss är gruvnäringen en basindustri av största vikt. Den svenska gruvnäringen har långa anor från förkristen tid och medeltid, då en tredjedel av samlade kopparproduktion skedde i . Det behövs en kraftig upprustning av samt en kapacitetsökning på flera sträckor, mer satsningar på utbildningar kopplade till näringen, längre civilingenjörsutbildningar och kortare kvalificerade yrkesutbildningar. Därför önskar vi avsätta resurser för utbildningar och öka antalet utbildningsplatser med inriktning mot gruv- och mineralverksamhet. Jag måste nämna behovet av attitydförändringar. Vi föräldrar och politiker måste klargöra för våra barn och unga vad yrkesval har för konsekvenser . Jag var i på en budgetkonferens där jag fick höra att den lokala gymnasieskolan måste lägga ned utbildningar som ingen söker, medan den linje som lär ut hur man med små sällskapsdjur är den mest populära och sökta linjen. Hur många jobb kan man hitta efter en sådan utbildning? Detta är lite beklämmande, särskilt när den lokala näringen inte hittar den kompetenta arbetskraft som mer och mer efterfrågas i den högteknologiska industrin och teknikföretagen. Borde inte arbetsmarknaden, vi politiker och vuxna kunna styra detta lite klokare och resurseffektivare, med betoning på vilka utbildningar som behövs där ute i verkligheten? I har skogen brukats i industriell skala sedan 500–sysselsätter skogsindustrin 200 000 människor. är världens näst största exportör av papper, pappersmassa och trävaror, och näringen är beroende av transporter. Vi vill ge och ett rejält lyft. behöver högre axeltryck, och den behöver få ett modernt trafikledningssystem samt elektrifieras i samtliga delar. Även behöver elektrifieras, och därutöver behövs bättre terminaler för skogsråvaran. Vi vill öka anslagen till forskningen om skogs- och träprogrammet, där vi redan är en ledande nation. Textilier, bioplaster, superstarka kompositer, kolfibermaterial och en ny generation drivmedel kan utvecklas och produceras på våra fabriker och göra att behåller sin position som världsledande nation.