prot · H109122 · 2014-06-10 00:00:00 — Hur nästa lagstiftning kommer att se ut avgörs av hur nästa regering ser ut och hur sammansättningen i denna kammare kommer att se ut efter valet . I detta val är därför mycket tydligt. Vi är garanten i denna kammare för att vi i nästa lagstiftning tydligt och klart förbjuder export till diktaturer, krigförande stater och länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. 41 (SD) replik: har förespråkat ett demokratikriterium. Det är knivigt att lösa. Frågan är: Var går gränsen mellan en demokrati och en icke-demokrati? Det är någonting som utredningen ska titta på. I har den politiska makten gjort demokratibegreppet synonymt med egna politiska uppfattningar. Delar man inte dem är man per definition inte demokrat. Om vi avstår från att sälja till länder vilkas samhällssystem inte är som Västvärldens demokratier och resultatet blir att ännu värre regimer ökar i styrka, vad har vi då vunnit? Jag skulle gärna vilja att utvecklar: Var går gränsen mellan en demokrati och en icke-demokrati? 42 HANS (V) replik: Det må vara att har svårt att dra gränser för vad som är demokrati och diktatur och att det finns många gråskalor. För är det inte speciellt svårt. Om vi tittar på listan över de länder som har sålt vapen till är det ganska glasklart hur man kan kategorisera länder som , , , , och . Det är alla länder som måste betecknas som diktaturer. Var drar vi då gränserna? Det är någonting som man ska titta på i den utredning som finns. För mig är det inte så komplicerat. Ska man ha ett demokratikriterium förutsätter det att man skapar skarpa kriterier som man kan bocka av och se om de är uppfyllda eller inte. Det kan vara saker som: Har man haft regelbundna flerpartival? Det kan man svara ja eller nej på i alla stater. Har man fria medier? Ja eller nej. Har man fria och oberoende fackföreningar? Ja eller nej. Finns det en fri press som inte är regeringskontrollerad? Alla de kriterierna är sådant som går att utläsa. Jag är ändå lite förvånad. Vi har ofta diskussioner och debatter i den här kammaren från utskottet i frågor som gäller demokrati och diktatur, och vi har sällan några större problem i denna kammare med att sätta etiketter på enskilda länder – med ett undantag, och det är när vi ska diskutera vapenexporten. Då blir det plötsligt väldigt svårt och väldigt mycket gråskalor. Jag tycker trots allt att det var nästan lite komiskt att höra tidigare prata om att vi inte kan beskriva världen som svart eller vit. Det som är grunden för politik är väl att just beskriva världen och människor som svarta eller vita. Varför är det plötsligt så komplicerat när det gäller vapenexporten? 43 (SD) replik: Jag vill hävda att det verkligen är en stor gråzon. Med resonemang här skulle vi till exempel inte kunna sälja vapen till , som vill frigöra sig från det totalitära och socialistiska . Det kanske i och för sig inte är något som skulle önska. I ett historiskt perspektiv skulle vi inte kunna sälja vapen till , eller , för det skulle då motverka , och . Jag vill bara problematisera detta med demokratikriteriet, för det är verkligen inte svart eller vitt. Jag ställde frågan vad vi egentligen har vunnit om vi låter regimer som vi inte tycker är särskilt önskvärda växa i styrka i stället för att vi låter samhällssystem som kanske inte är så utvecklade som västvärldens demokratier att utveckla demokrati. Sätter du upp ett demokratikriterium kan du inte sälja till exempelvis som vill frigöra sig från . Jag menar verkligen att världen inte är svart eller vit och att det finns en enorm gråzon. Jag tycker att det vore olyckligt om man införde ett demokratikriterium, utan man måste bedöma i fall från fall. Vi har restriktiva regelsystem som det är . Det gäller bara att vi tillämpar dem. 44 HANS (V) replik: Det är lite komiskt att enda gången vill prata om i denna kammare är när de ska argumentera för svensk vapenexport till . Logiken går inte riktigt ihop. älskar i de här debatterna att tala om historiska exempel och om framtida potentiella konflikter. Men vi har ju en reell vapenexport . Det här handlar om skrivelsen om svensk vapenexport . Då måste vi förhålla oss till den verklighet som finns, och det är att sålde vapen till , , och – länder som för mig uppenbart är diktaturer. Man skulle vilja få veta om tycker att det också är länder som befinner sig i gråzonen, som inte har en västerländsk demokrati men kanske befinner sig i något annat skede. Det skulle vara intressant att höra från er sverigedemokrater hur ni ser på . Är det en diktatur? Hur ser ni på ? Är det en diktatur? Hur ser ni på ? Är det en diktatur ? Sedan noterar jag, och det gör jag ganska ofta, att och har ganska olika syn på vad roll ska vara i världen och hur bör agera vid väpnade konflikter. När jag tittar i min utrikespolitiska verktygslåda ser jag ganska många verktyg när det gäller hur vi kan agera för att stödja länder som vill slå sig fria från förtryck och ockupation och hur vi kan agera för politiskt frihet. För verkar det bara finnas ett enda verktyg, och det är att vi ska exportera vapen till de olika konfliktområdena. Jag måste säga att jag har väldigt svårt, fru talman, att se att det skulle finnas en militär lösning på situationen i . Det är väl där jag och skiljer oss åt. Jag tror att vi bygger fred med fredliga medel, inte genom vapenexport. 45 (S): Vi socialdemokrater har inte reserverat oss i det här betänkandet utan har enbart ett särskilt yttrande, varför jag ska fatta mig någorlunda kort och förklara varför. Vi socialdemokrater har i den här lagt fram förslag om en ny vapenexportlagstiftning. Den lagstiftning som vi nu har är och är ganska obsolet i många avseenden. När lagstiftningen beslutades var vi inte medlemmar av Europeiska unionen och omfattades inte av EU:s uppförandekod vad gäller vapenexport. Vår svenska försvarsindustri var i praktiken enbart ägd av svenska företag. ser världen helt annorlunda ut. En hel del av de produkter som utvecklades utvecklades bara i . är utvecklingskostnaderna enorma. Därför finns det ett betydligt större internationellt samarbete när man utvecklar vapenexport. Till detta ska läggas att efter slut skedde en dramatisk minskning av vapenexporten i världen, vilket ledde till problem för den svenska försvarsindustrin. Det är ingen tvekan om att i skenet av detta tolkades en del av den lagstiftning som ändå fanns på plats ganska vidlyftigt för att hjälpa svensk försvarsindustri att hitta nya marknader som kompensation för de förluster som den åsamkades av att riksdag drog ned på anslaget till det svenska försvaret. Så såg det ut. Vi har sagt att vi måste få till en lagstiftning som helt enkelt är mer modern och anpassad efter dagens realiteter. Och vi är glada över att vi fick en majoritet i den här kammaren, när de borgerliga bestämde sig för att stödja det socialdemokratiska förslaget om att tillsätta en ny krigsmaterielexportsutredning som har till syfte att försvåra exporten till icke-demokratiska stater. Det är av det skälet som vi känner att det inte finns någon anledning att göra en reservation, utan vi väntar helt enkelt på att utredningen kommer och att vi får se ett förslag här i kammaren . När man lyssnar på debatten tror jag att man ska vara klar över några saker. Vapenexportlagstiftningen i har aldrig varit så restriktiv som den är . Den är gammal, men det har lagts på nya kriterier efter hand. Det senaste var det som nämnde, nämligen det tekniska biståndet, alltså att man ska kunna ge konsulthjälp till andra länder. Det täcks av att EU införde regler som också påverkade oss i . Det är värt att komma ihåg, när debatten stormar om svensk vapenexport, att vi faktiskt har den striktaste lagstiftning som vi någonsin har haft. Med detta försvarar jag inte allting. Det finns, som jag sagt, absolut stora möjligheter att förbättra lagstiftningen och speciellt att se till att lagstiftningen skärps när det gäller försäljning till länder som inte är demokratiska. Vi socialdemokrater tycker att svensk försvarsindustri är viktig, och det har den varit genom historien. Vi har varit ett militärt alliansfritt land. Vår försvarsindustri har skapat trovärdighet för den säkerhetspolitiska linje som vi har valt i . Hade vi inte haft försvarsindustrin hade vi naturligtvis varit helt beroende av något annat land för att kunna beväpna våra trupper. Då hade det varit betydligt svårare att förklara hur kan anse sig vara militärt alliansfritt. Vi tycker fortfarande att den försvarsindustri som finns i är en säkerhetspolitisk tillgång, och inte bara det, utan de produkter som utvecklas och de spin-off-effekter detta får också på civilproduktion har stor betydelse för svenskt näringsliv. Det är många civila produkter som har uppfunnits just inom den svenska försvarsindustrin och som har skapat många jobb inom den civila sektorn. Det är naturligtvis väldigt positivt. Vi kritiserar den borgerliga regeringen för att man har ändrat synen på svensk försvarsindustri när man hellre vill köpa från hyllan, som man kallar det. Det innebär att gå ut på den internationella marknaden och hitta en produkt som finns på hyllan och köpa den till det svenska försvaret. Därmed betalar svenska skattebetalare annan försvarsindustris utvecklingskostnader i stället för att produktionen läggs i och vi själva betalar utvecklingskostnaden eller att vi kanske, vid en lyckad exportaffär, låter någon annan betala för de utvecklingskostnader som vi har. Svensk försvarsindustri befinner sig på ett mycket högt plan när det gäller teknisk utveckling och forskning. Det är något som vi i ska slå vakt om. Vi socialdemokrater strävar inte alls efter en politik som på något vis skulle snörpa svensk försvarsindustri, absolut inte. Vi tycker att det måste till en försvarsindustriell strategi i . Vi tycker att vi ska ha ett bra samarbete med svensk försvarsindustri. Och vi har inget problem med att det svenska försvaret skulle kunna peka ut ett antal strategiska områden, såsom ubåtsverksamhet, flygverksamhet och andra områden, där vi behöver ha ett djupt samarbete mellan den svenska staten och svensk försvarsindustri. Vi har inga problem med att säga och stå fast vid att svensk försvarsindustri är en tillgång för svensk säkerhetspolitik. Men självklart ska vapenexporten omgärdas av strikta regler. är ett av de länder som har de absolut striktaste reglerna, och vi vill förbättra dem. Det är detta vi har skrivit om i vårt särskilda yttrande. Vi ser fram emot att utredningen presenterar ett förslag som gör det svårare att sälja vapen till icke-demokratier, men till dess nöjer vi oss med ett särskilt yttrande. 46 HANS (V) replik: Det stämmer att det pågår en utredning där själv sitter med. Därför skulle jag vilja veta lite mer vad Socialdemokraterna driver i denna utredning. Först ska vi kanske klargöra historieskrivningen om hur utredningen kom till. Det var inte Socialdemokraterna som drev fram denna utredning, , utan vi hade en majoritet i utrikesutskottet för att införa ett skarpt demokratikriterium. Det var en majoritet bestående av , , och Socialdemokraterna. I detta läge fick kalla fötter och föreslog en utredning, och Socialdemokraterna hängde på. sitter vi med en utredning, och vi diskuterar vad den ska komma fram till. säger i sitt anförande att lagstiftningen ska skärpas mot icke-demokratier. Det upprepar gång på gång. Det demokratikriterium som det inte var Socialdemokraterna drev nämns dock inte av . Vad innebär det för Socialdemokraterna att lagstiftningen ska skärpas gentemot icke-demokratier? Driver Socialdemokraterna i den utredning som pågår att ska införa ett demokratikriterium, ett förbud mot vapenexport till icke-demokratier? 47 (S) replik: När det gäller historiebeskrivningen står det var och en fritt att kolla i gamla betänkanden och motioner. Socialdemokraterna har under en lång rad år beskrivit exakt det som jag sade i mitt anförande: Den lagstiftning som är är obsolet och behöver stärkas. Det handlar om att skärpa vapenexporten till icke-demokratier. Detta motionsyrkande har vi haft år . Visst har det funnits andra partier som också har tyckt så, men det som hände var att vi fick de borgerliga partierna med oss. Därmed kunde vi få en majoritet i riksdag. fanns det ingen majoritet i detta. Det är historiebeskrivningen, och det är som sagt upp till var och en att titta i betänkandena och texterna om det. När det gäller demokratikriteriet sitter utredningen och funderar just på hur lagstiftningen ska kunna utformas så att den kan skärpas mot de länder som inte är demokratiska. Det är ingen enkel fråga. Det går inte bara att sätta upp en lång lista på ett antal länder som vi från och med nu inte tänker sälja vapen till. Vi tror inte på en sådan lagstiftning. Den lagstiftning vi har är . Vem tror att vi kan sätta upp ett antal länder på en lista som kommer att vara giltig om 10, 15 eller ? Jag tror inte på det. Vi måste hitta olika former för att utforma lagstiftningen så att den skapar förutsättningar att hindra vapenexport till icke-demokratier. Det är vår utgångspunkt i arbetet, och i utredningen arbetar vi med att lägga fram förslag på hur texterna skulle kunna förändras så att kan ha koll på det och hindra export till länder som är icke-demokratiska. 48 HANS (V) replik: Jag noterar då tyvärr en tydlig positionsförflyttning hos Socialdemokraterna. Det är inte Socialdemokraterna talade om att de ville ha ett demokratikriterium. Så låter det inte riktigt när man lyssnar på . Låt mig därför dubbelkolla med . Är det så att Socialdemokraterna inte längre driver kravet på ett demokratikriterium i svensk krigsmaterielexportlagstiftning? 49 (S) replik: Jag vet inte när blev uttolkare av socialdemokratisk politik. Vi socialdemokrater har sagt att vi vill ha en lagstiftning som skärper regelverket så att det blir svårare att sälja till icke-demokratier. Det är vad som har stått. Vi har värjt oss mot just ordet demokratikriterium av det enkla skälet att vi inte tror att vi i dagens lagstiftning kan sätta upp en lista på vilka länder som är demokratiska och att den lagstiftningen kommer att gälla om 10–. har i kammaren själv talat om ett exempel som belyser detta. sålde vapen till när var en demokrati. har militären tagit över makten i . Skulle vi ha haft ett demokratikriterium à la med en lista i lagstiftningen på ett antal länder som är okej att sälja till, vad skulle vi då göra? Det är inte så enkelt att få till denna lagstiftning, men vi socialdemokrater arbetar för att skärpa lagstiftningen så att det ska bli svårare att sälja till länder som inte är demokratiska. Hur detta exakt ska uttolkas i lagstiftningen tittar utredningen just nu på. 50 (SD) replik: Jag delar mycket av det anför, och det känns tryggt att veta vad Socialdemokraterna anser om den svenska försvarsindustrin, speciellt med tanke på hur opinionsläget ser ut. Men hur säkra kan vi vara på att denna syn på den svenska försvarsindustrin gäller efter valet eftersom de båda tilltänka samarbetspartierna har en diametralt motsatt åsikt och vill skärpa de redan skarpa kraven vi har i ytterligare för att strypa den svenska försvarsindustrin helt? 51 (S) replik: Vi socialdemokrater går till val på en socialdemokratisk politik. Vi vill att väljarna i sitt val ska ge oss socialdemokrater ett starkt mandat. Det är inte bara på detta område vi har en bra politik. Vi har det på mängder av andra områden också där vi naturligtvis vill ha folkets stöd för att genomdriva vår politik. Det handlar mycket om vilka storleksförhållanden de olika partierna får. Det är det vi slåss om i denna valrörelse. Frågan om hur regeringen kommer att se ut efter valet har jag svarat på miljoner gånger i talarstolen. Det vet vi inte förrän väljarna har gjort sitt val. En regering efter det kan se ut på många olika sätt. Vi socialdemokrater har redovisat att vi ser naturliga samarbetspartner. Vi har klart deklarerat att vi inte tänker ha något samarbete med ditt parti, . Vi utesluter dock inget annat parti, för detta land måste givetvis ha en regering. Vi socialdemokrater har under en mängd år arbetat tillsammans med Vänstern och . Vi har lagt fram budgetar och skött utrikespolitik och annan politik tillsammans med dem inom många olika områden. Vi har klarat det tidigare, och jag är övertygad om att vi kommer att klara det även . Vi står upp för en svensk försvarsindustri. Det är en säkerhetspolitisk tillgång. Men vi vill skärpa regelverket. 52 (SD) replik: Jag förstår att man går till val som eget parti. Men trots allt finns det vissa naturliga samarbetspartner, vilket själv nämnde. Låt oss ponera att det blir och , vilket kanske är det mest realistiska med tanke på opinionssiffrorna. Då vore det intressant att få klart besked från Socialdemokraterna att det anförde i talarstolen om Socialdemokraternas syn på hur viktig den svenska försvarsindustrin är, på vapenexportregler och så vidare kommer att gälla också i det fall Socialdemokraterna samarbetar med och efter valet. 53 (S) replik: Jag är helt övertygad om att det kommer att gälla. 54 (M): Vi diskuterar skrivelsen om exportkontrollen . Lyssnar man på debatten skulle man kunna dra slutsatsen att det är en generaldiskussion om all vapenexportlagstiftning, men egentligen handlar det om att regeringen har redovisat hur verksamheten såg ut . Det kan vara lite svårt att läsa siffrorna eftersom man i det ena fallet laborerar med faktisk export, alltså värdet av det vi faktiskt har sålt, och i det andra fallet med siffror på värdet av de tillstånd till export som är givna. Tillstånd kan ju ges långt innan produkten har levererats och betalningen kommit in, vilket gör att det kan verka som att det går upp och ned och se väldigt olika ut. Man får se det . varierar dessa siffror mellan i storleksordningen 10 och 12 miljarder. Ser vi det har de varierat mellan 3 och 13 miljarder. Där någonstans ligger volymen. av värdet av svensk export är vapenexport. Skulle till exempel köpa skulle värdet av det årets exporttillstånd, under förutsättning att det beviljas, stiga väsentligt medan värdet av den faktiska exporten skulle synas först . Man ska också ha klart för sig att har fler och fler saker lagts till i regelverket. var inne på produkter med dubbla användningsområden, det vill säga sådant som kan ha civil tillämpning och som spelar stor roll vid militär tillämpning. Det är lite av statistikernas att läsa siffrorna, och det går att dra slutsatser av dem. Varningen är ju att man inte ska använda statistiken på det sättet som en berusad använder lyktstolpen. Den lyser upp en begränsad del av tillvaron, men den är rätt bra att hålla sig i. Låt oss försöka se det hela i ett lite större perspektiv. Den första frågan som man ska ställa sig är egentligen varför vi har vapenexport. I botten finns naturligtvis ställningstagandet att vi ska ha ett försvar i och att det försvaret behöver ha en beväpning. Av strategiska skäl är det då rimligt att vi producerar egna vapen för att stå oberoende av andra stater. När vi valde den vägen och för att kunna dela kostnaderna sade vi: De som har samma uppfattning som ska vi också kunna sälja vapen till – detta för att det inte skulle bli lika dyrt att ta hela utvecklingskostnaderna själva. har detta förskjutits i och med att det blir mer och mer komplicerade och systemintegrerade vapen. Man behöver kanske också byta kompetenser. Just därför är det viktigt att regelverket har vidgats till att också omfatta intellektuellt kapital som ingår i begreppet vapenexport. Det rör sig då om konsulttjänster och andra saker än kulor, krut eller plåtbitar. Det här måste man väva samman. Den så kallade har nämnts här . Den ska se över principerna, men låt oss börja med att slå fast att i grunden är det nog bra att vi har ett system där vi i inte tar ställning till enskilda affärer, utan att vi tar ställning till de vägledande principer som ska gälla, att vi försöker formulera en lagstiftning som är så klar och tydlig att det blir möjligt för myndigheter att uttolka reglerna och fatta de faktiska besluten. Men det innebär också att vi måste se till att kriterier som vi väljer att föra in är så tydliga att det blir en rättssäker prövning. Det får inte bli så att det blir chansartat precis när man gör prövningen. Prövningen ska göras utifrån de fastställda principerna. Det är naturligtvis svenska intressen som måste komma i första hand. Jag tror inte ens att någon skulle komma på idén att leverera vapen till ett land som vi befann oss i konflikt med. Det har ställts frågor om här, och det är ju som det är med den diskussionen. De svenska intressena begränsas inte till försvarets intressen utan handlar också om utrikespolitiska intressen. Vi har sagt att politik för global utveckling ska påverka alla politikområden. Det är en naturlig utgångspunkt att det finns med i de svenska intressena när agerar på den internationella arenan. Det här har blivit en ganska politisk diskussion. Det förekommer ibland i debatten påståenden, frågor, problematiseringar – en del relevanta, andra mindre relevanta. Jag minns när vi hade en debatt här i kammaren då det var någon som sade: Vi har ju levererat vapen till . Går man in och ser i statistiken på vapenexporten – bara för att ta upp ett exempel, det är så lätt att slänga ur sig saker – visar det sig att vi har meddelat två exporttillstånd till till ett totalt värde av . Vi pratar här om ett område på i storleksordningen 9 miljarder. Det är alltså en mycket liten del som har exporterats till . Går man vidare i statistiken ser man att det gäller kategori 1 som är slätborrade vapen med låg kaliber samt tillbehör. Jag misstänker att det är sportskytteammunition, men jag vet inte säkert, för så noggrann är inte statistiken. Sedan är det också pansar- och skyddsutrustning, alltså pansarplåt, skyddsmasker eller någonting sådant. Gör man detta till en stor fråga kanske man ska ställa den i relation till en hel del andra händelser i ett sådant land. Det har nämnts att det flygburna radarsystemet Erieye skulle kunna användas för övervakning. Ja, det är ett system för att övervaka så att ingen kränker en stats neutralitet eller territorium. Däremot kan man inte med radar skanna in en mobiltelefon. De ligger på helt olika frekvensband och har helt olika teknik för att man ska kunna göra det. Inte heller en radar kan ange var telefonen finns, för det krävs det att man har åtminstone två, helst tre, mätningar som på rätt frekvensband skulle ange riktningarna. Man kan aldrig krysspejla på det sättet med radarutrustning. Den har en upplösning i sida och avstånd som är väsentligt grövre för att över huvud taget kunna markera ens ett torg. verkar det som att man försöker att skrämmas mer än vad som behövs. Vi i kan ändå konstatera att vi kan har rätt så gott samvete. Vi har en strikt lagstiftning, strikta regler och en ambition att följa dem. I anslutning till detta kan man naturligtvis ställa ett antal frågor. Jag hoppas att många av frågorna får svar när är klar. Jag tror inte att vi har diskuterat det här . Vapenexport är ett moraliskt dilemma. Det är oftast de som känner ett behov av att ha vapen som är mest intresserade av att köpa. Men det är också knutet till dem som känner att de har störst anledning att använda vapnen. Det finns moraliska betänkligheter, men i grunden tycker jag att vi har en bra och klar lagstiftning. Vi har ett krav på oss att hitta kriterier så att det blir en rättssäker hantering. Läser man den rapport som är föremål för dagens behandling tycker jag inte att det där finns något som sticker ut som uppenbara brott mot lagstiftningen. Det är inte heller någonting som sticker ut som skulle behöva föranleda omedelbara åtgärder. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i utrikesutskottets betänkande gällande den årliga skrivelsen om vapenexporten. 55 (MP) replik: Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1, eftersom jag glömde det i mitt tidigare anförande. Jag vill ta upp några frågor som jag tycker fattas i skrivelsen.