prot · H20941 · 2014-12-18 00:00:00 — Regeringens promemoria och de huvudsakligen kritiska remissvaren ligger nu på bord, där de uppenbarligen inte längre prioriteras alls, på det sätt som han själv kritiserade sina företrädare för att inte göra. Det är klokt eftersom den nu gällande lagen redan innebär en ökad möjlighet för små företag att kräva betalning och därför att den nya lagen redan i praktiken stipulerar 30 dagars betalningstid, om man inte uttryckligen överenskommer om något annat. Tvingande betalningstider innebär även en inskränkning i den för viktiga avtalsfriheten som hotar svenska företags konkurrenskraft gentemot omvärlden. Kommer seriöst att driva frågan, speciellt mot bakgrund av att kostnaderna för dessa företag ökar med på grund av arbetsgivaravgifterna? 153 Närings- och innovationsminister (S): Jag kommer seriöst att följa frågan om betaltider. Jag sade så redan i mitt första svar. Jag har en helt annan bild än av verkligheten för små och medelstora företag. De besök jag har gjort har inte tytt på något nytt förhållningssätt från stora företag när det gäller betaltiderna. Om vi hade sett en stor effekt av den borgerliga regeringens justering hade frågan varit ur världen. Jag tror tyvärr inte att kommer att möta de tongångarna när han träffar små och medelstora företag runt om i . Deras likviditet blir lidande, och deras möjligheter att anställa och växa påverkas negativt. Hela konstruktionen med lagstiftningen som den förra regeringen lade fram var att de stora företagen fortfarande kunde pressa de små till långa betaltider. Jag tror att det är ett tillväxthinder för hela . Jag kommer att följa frågan, engagera mig i frågan och återkomma till när frågan är färdigberedd. Synen på Hamas som terrororganisation 154 (FP): Jag har en fråga till utrikesministern. I går kom ett mycket märkligt beslut i tribunalen, alltså den första instansen i , om att lyfta bort organisationen från Europeiska unionens lista över terroristorganisationer. Detta sägs vara enbart av procedurella skäl, vilket gör det hela ännu märkligare. Det här kan överklagas . Det är mycket märkligt om Europeiska unionen ska börja rehabilitera grupper som styr med nackskott, sprängmedel och missiler. Min fråga till utrikesministern är vad hon kan göra. Om vi nu har de här listorna i Europeiska unionen är det väl rimligt att de grupper som har genomfört tiotals självmordsattentat och strösslat raketer över civila områden står på dessa listor. Vad ämnar utrikesministern göra i denna fråga? 155 Utrikesminister (S): Herr talman och ärade ledamöter! Den här domen grundar sig, som mycket riktigt påpekas, på en ren procedurfråga. Det rör tillvägagångssättet när EU ser över sina listningar. Domstolen säger själv att den inte har tagit ställning till det sakliga skälet att terroristlista Hamas. Domen innebär därför inte på något sätt någon förändrad politisk bedömning av Hamas, utan EU står fast vid de så kallade kvartettkriterierna som krav för att ompröva den politik som finns med icke-kontakt med Hamas på politisk nivå. Det betyder att man ställer krav på att Hamas ska erkänna rätt att existera, ska avsäga sig våld och ska respektera ingångna avtal. Just nu tittar EU på den här domen och har gett rådet att rätta till sina förfaranden i linje med domstolens krav. Domen kan överklagas, och det är det EU tittar på . 156 (FP): Det är givetvis mycket glädjande att utrikesministern betonar att synen på Hamas som en terrororganisation inte har förändrats i och med detta. Men faktum kvarstår: Om detta beslut inte överklagas innebär det att organisationen från listan. Det finns ett bekymmer i detta. innebär det att de som har genomfört eller planerat de bestialiska självmordsattacker som har dödat hundratals civila människor på kaféer, bussar och järnvägsstationer inne i , de som är ansvariga för detta, återfår sina tillgångar. Det innebär att de kan börja använda sina medel för att planera nya bestialiska sprängdåd och annat. Det är ett medskick till utrikesministern att ska ligga på i detta. Vi har ett särskilt ansvar, inte minst med tanke på regeringens höjda profil i fråga om erkännandet av en palestinsk stat, att trycka på för att dessa extrema grupper ska marginaliseras. 157 Utrikesminister (S): Om ingenting görs träder domen i kraft , och om det blir ett överklagande skjuts ikraftträdandet upp. Det är klart att det här hanteras inom EU, och det kommer att diskuteras mycket livligt. 158 (S): Jag vill rikta mig till utrikesministern. Utrikesministern uttalade i sin första intervju som minister att ska föra en feministisk utrikespolitik. Jag skulle vilja höra: Hur går det med det arbetet, och hur ser fortsättningen på det ut? 159 Utrikesminister (S): Herr talman och ärade ledamöter! Ja, absolut – vi har satt full fart med en feministisk utrikespolitik. Synsättet är att det ska handla om rättigheter, representation och resurser. Jag kan ge exempel på några sakfrågor som vi kommer att driva med fokus på en feministisk utrikespolitik. Det handlar till exempel om att stärka rättsstaten och mänskliga rättigheter. Där vet vi att det förekommer systematisk diskriminering av kvinnor på många håll i världen. Det gäller att stoppa våldet mot kvinnor och särskilt i krig och konflikter ta itu med det sexuella våldet. Det handlar om att man behöver ha ett särskilt fokus på SRHR, till exempel mödra- och barnadödligheten, som är ett stort problem i många områden. Vi vill stärka kvinnors ekonomiska egenmakt och det faktum att kvinnor behöver inflytande. Vi jobbar med hållbar utveckling som ett tema som också måste involvera kvinnor. 160 (S): Jag vill tacka utrikesministern för svaret. Jag skulle också vilja höra: Hur är reaktionerna i kretsen av andra utrikesministrar inför ansatsen från att föra en feministisk utrikespolitik? 161 Utrikesminister (S): Det var uppenbarligen en hög fnissfaktor på den här frågan i början, men man slutade snart fnissa. Man upptäckte att det är bra politik att garantera kvinnors rättigheter och se till att jobba med jämställdhet och jämlikhet. Det är också så man når en hållbar fred och utveckling. Många av de ambassadörer jag får besök av börjar ofta med att påpeka att de nu till exempel har en jämnare könsfördelning när det gäller tillsättandet av ministrar och andra. Jag anser att det tas på fullt allvar. Vi kommer fortsatt att driva frågan, och jag är säker på att vi kommer att få stort genomslag för den. Besöksnäringen och arbetsgivaravgiften för ungdomar 162 (M): Min fråga ställs till näringsministern. Besöksnäringen är en stor näring i , och det är också en bra näring eftersom den finns både i storstäder och ute på landsbygden. I mitt hemlän, län, är dessutom av alla anställda i besöksnäringen under . Då är det förvånande att Socialdemokraterna vill ta bort den sänkta ungdomsarbetsgivaravgiften. För just besöksnäringens del kommer det att slå väldigt hårt. Det kommer också in pengar från utlandet – det är en del av vår export att vi har turister i . Jag vill höra hur näringsministern ser på det och den fortsatta utvecklingen av dessa frågor. 163 Närings- och innovationsminister (S): Tack för frågan, ! Besöksnäringen är en av de stora näringarna i som växer och som har all potential att fortsätta att växa. är på många sätt unikt. Vi har enorma värden och tillgångar i vårt land som vi kan utnyttja. Det vi har sett är att besöksnäringen som bransch också har börjat formera sig mer. Den är mer välorganiserad och jobbar mer med utvecklingsprogram, både forskning och utveckling men också utbildning, för att höja värdet på de produkter och tjänster som man kan leverera i besöksnäringen. Jag tycker att det är en viktig bransch. När det gäller den sänkta arbetsgivaravgiften har vi haft den debatten i denna kammare. Regeringens uppfattning är att de som det kostar att sänka arbetsgivaravgiften för unga bättre kan användas till annat. Forskningsrapport efter forskningsrapport har utvärderat detta och visat att det inte är det mest effektiva sättet att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Det är smartare att rikta insatsen mot de unga människor som till exempel saknar gymnasieutbildning för att kunna få ett jobb. 164 (M): Då menar näringsministern att de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga inte kommer att kompenseras på något sätt, utan det här kommer att bli något som man får räkna hem i sin verksamhet. Jag ser med oro på det. Speciellt på de små orterna är just det första jobbet av stor betydelse. Rapporter visar att det första jobb man får ofta är i den här näringen. Det här är väldigt bekymmersamt. Jag förstår inte riktigt hur man tänker och tror att dessa näringar ska överleva överallt. 165 Närings- och innovationsminister (S): Det är inte det enda vi diskuterar när det gäller besöksnäringen. Satsningarna på uteblir nu tyvärr eftersom regeringens budget har fallit. Besöksnäringen runt om i har verkligen slagits för sin yrkeshögskoleutbildning för att kunna höja nivån, för att skapa kompetens och för att skapa kluster och utveckling. Det går vi tyvärr miste om nu på grund av att regeringens budget föll. Då blev det inte fler yrkeshögskoleplatser i . De satsningar vi hade gjort på Visit – där jämför vi med andra nordiska länder, som gör mycket mer av marknadsföring och destinationsutveckling – för att få fler turister och besökare till var också angelägna reformer som hade behövt komma till stånd så att besöksnäringen i vårt land får fler kunder. Jag kommer att fortsätta att kämpa för besöksnäringen. Men jag är lite besviken på att budgeten inte gick igenom, för vi tappade möjligheten både med och med Visit men också en del andra satsningar som kunde ha haft stor betydelse för besöksnäringens utveckling framöver. 166 (V): Jag vill rikta en fråga till närings- och innovationsministern. Det gäller givetvis målet om EU:s lägsta arbetslöshet till 2020. Jag tycker att det är bra, och jag vill från mitt parti bidra med så mycket som möjligt. Jag håller med om ministerns senaste uttalande att det var synd att budgeten inte gick igenom så att vi hade haft fler verktyg. Anser ministern att vi för att nå målet till 2020 – jag vet att det kommer att bli tufft – kan använda våra statliga bolag på något sätt? Alla incitamenten ger säkert effekt, men anser ministern att vi kan använda våra egna bolag för att nå målet till 2020, och i så fall hur? 167 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för frågan om de statliga bolagen. Det första jag vill säga om de statliga bolagen – vi har diskuterat detta förut i den här kammaren – är att de möter en annan och tuffare verklighet än för bara fem . Flera av de stora statliga bolagen, som tidigare nästan har setts som statliga kassakor och som har levererat väldigt mycket pengar till statskassan, möter en helt annan verklighet . är ett stort bolag där energipriserna har rasat och där värdet, inte minst efter , har minskat mycket. Vi har , som vi har diskuterat tidigare, där i princip halverade järnmalmspriser gör att bolagets möjlighet att jobba är en helt annan än . De statliga bolagen är under tuffare press , men kan de spela en roll? Ja, när det gäller samverkan och innovation. Flera av de statliga bolagen är stora och ligger i framkant när det gäller teknisk utveckling. Jag ser möjligheter för privata och statliga bolag att samverka för att utveckla spetskompetens och bra konkurrenskraft för . 168 (V): Jag tackar ministern för svaret. Jag kan inte släppa detta. Jag ser att vi har potential i några näringsgrenar där staten är aktiv ägare: skogen, malmen och vattenkraften. Vi står inför utmaningar på många ställen i glesbygden och på landsbygden på grund av att vi inte har en marknad som fungerar där. Jag vill påstå att det finns exempel där staten kan agera. Tycker ministern att det var bra att staten gick in 1976 och gjorde helstatligt? Det är ett exempel. Vilka incitament anser du närmast skulle göra oss mer aktiva, ? I vilken bransch anser du att staten borde bli en mer aktiv ägare för att minska arbetslösheten och gynna tillväxten så att vi blir ett konkurrenskraftigt land? Ser du några sådana signaler? 169 Närings- och innovationsminister (S): Först vill jag säga att om inte staten hade trätt in i 1976 hade nog inte gruvnäringen i största allmänhet funnits på det sätt som den finns i . är ett av de statliga bolag som är väldigt värdefullt för vårt land. De producerar och levererar på en världsmarknad men står också inför andra bekymmer . Jag ser att har en viktig roll i det svenska gruvlandskapet framöver. När det gäller statliga bolag tror jag inte, vilket försöker påvisa, att vi ska hitta nya statliga bolag som kan anställa människor. Statliga bolag måste ha ett syfte och en roll, till exempel att säkra konkurrensen på marknaden eller att det gäller viktiga naturtillgångar eller en del av energisystemet där staten har en roll. Jag tror att de stora och kraftfulla statliga bolagen kan spela in, inte minst i innovationsstrategin för , för att skapa tillväxt och nya jobb framöver. Men de kommer inte att vara lösningen på jobbproblemet i . Det tror jag inte att man kan säga, utan det är privata företag som måste stå för investeringar och nyanställningar för att vi ska klara jobbkrisen. Därmed är dagens frågestund avslutad, och jag vill tacka frågeställarna och statsråden för deras medverkan. § 18 (forts. från § 16) Kultur, medier, trossamfund och fritid (forts. KrU1) 171 (SD) replik: Kultur, medier, trossamfund och fritid talade tidigare om falsk marknadsföring i en väldigt märklig definition. kunde ha röstat på budgetförslag . Det innehöll viktiga satsningar på bland annat friluftsområdet, för att ta ett exempel som borde ligga nära. Anser inte liksom att det är regeringens ansvar att få igenom sin politik i kammaren, eller är det oppositionens? Om vi, då vi sträcker ut en hand och är beredda att förhandla, samtala och ganska långtgående kompromissa – till och med i våra profilfrågor – för att stödja regeringen och lägga ned våra röster, möts av en dörr i ansiktet känns det inte som att och regeringen är särskilt noga med att få igenom sin politik. Men det är upp till och hans kolleger att bedöma. Regeringen sviker friluftslivet, skrev Svenskt Friluftsliv . har inte anslagit några extra medel i kulturområdets budget som skulle kunna göra stor skillnad för svenskt friluftsliv och de gröna näringarna. Ligger de er inte varmt om hjärtat – hur ser ni på det, ? 172 (MP) replik: Vem försöker du lura, ? När budgetförslag föll stod två alternativ mot varandra: regeringsförslaget och Alliansens förslag. Alliansens förslag hade lägre anslag till kulturområdet. Ni röstade för det lägre alternativet. Ni skar bort från kulturen. Det kan du inte snacka bort, . Det är den politiken ni har röstat för. Min fråga till dig tidigare var: Hade det inte varit mer klädsamt om du i ditt tidigare anförande hade motiverat varför ni röstade för en nedskärning av kulturområdet med 366 miljoner? Hade inte det varit mer klädsamt än att bedriva någon sorts falsk marknadsföring och prata om en politik som faktiskt inte är den ni har röstat för? 173 (SD) replik: I alla parlamentariska sammanhang, inte minst i riksdag, ställs olika budgetförslag mot varandra. Vi röstade naturligtvis på vårt eget i första ledet, men när det föll stod två förslag mot varandra – det är riktigt. I grunden var de sakpolitiskt relativt likadana och lika dåliga på många områden, men jag tror att vi precis som ert parti, , gör en helhetsbedömning av de budgetförslag som ligger. Eller tar ni bara ställning till ett enda utgiftsområde när ni lägger fram en hel budget och röstar i budgetomröstningen? Vi fick göra en helhetsbedömning. Vi sa uttryckligen ett flertal gånger att vi är beredda att kompromissa, samtala och diskutera med regeringspartierna för att ni skulle kunna få igenom er budget. Men om man slänger igen dörren i ansiktet, vad tror du då att det finns för förutsättningar, ? Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag har fortfarande inte fått något svar på frågan om att regeringen sviker friluftslivet. Frågan handlar om såväl natur och miljö som regional utveckling och är viktig inom våra utgiftsramar. Varför har ni inga ambitioner där? Er ambition på det området är lika dålig som Alliansens. Var finns och ambitioner för friluftsområdet när Svenskt Friluftsliv med ljus och lykta efterfrågar politisk vilja och offentligt stöd för att kunna utveckla sin verksamhet? Är svaret att hacka på ? Har ni ingen egen politik? 174 (MP) replik: Saken är den att jag skulle kunna rikta oerhört mycket kritik mot kulturpolitik. Det är oerhört mycket i den kulturpolitik som ni skrev om i er budgetmotion som är fullständigt verklighetsfrämmande, . Varför ska jag ta upp tid här i kammaren för att kritisera den politiken när ni själva har röstat emot den och stött en nedskärning av anslaget till kulturområdet med ? Det är den omröstningen som jag tycker är intressant att diskutera. Faktum kvarstår: Hur mycket du än säger att ni skulle ha velat satsa på kulturpolitiken röstade ni i slutändan för en sänkning, . Alliansens kulturpolitik stod mot regeringens förslag, och ni valde det lägre alternativet. Naturligtvis gör man en helhetsbedömning. I den helhetsbedömning ni gjorde valde ni att offra kulturen. De svar jag har krävt av dig är på frågorna: Varför valde ni att offra kulturen? Varför tyckte ni att sänkningen av anslaget med var så viktig att ni valde att fälla regeringspropositionen? 175 (V): Den här hösten har varit mörk på flera sätt. av borgerligt styre är det många som är svältfödda på en kulturpolitik värd namnet. Politiken har slitit sönder den konstnärliga friheten, med nyttokrav, reglering och villkor som det inte går att leva med som konstnär. Dessutom är de högerextrema krafterna starkare och hotar den fria kulturen. Konst och kultur ska inte verka efter politikens premisser. De ska skapa sina egna riktlinjer. Svensk kulturpolitik har mer drag av att bevara än av att spränga gränser, provocera och driva samhället framåt. Möjligheten att uppleva och inte minst skapa kultur är begränsad. vill att det ges mer plats inte bara för att uppleva kultur utan också för att skapa kultur. Därför var vi mycket stolta över den budget som vi var med om att lägga fram tillsammans med regeringen. Det handlade om att sänka avgifterna på musik- och kulturskolorna. Det handlade om att främja kulturverksamheten i miljonprogramsområdena. Det handlade om fri entré till statliga museer, att satsa mer på skapande skola och fler platser på folkhögskolorna. Kultur, medier, trossamfund och fritid Men blir det inte så. Det är likadant som för satsningarna på att minska inkomstklyftorna mellan män och kvinnor och satsningarna på ensamstående, pensionärer, barn, sjuka och arbetslösa. Allt det är väck på grund av den högerpolitik som stöds av , som i stället vill fortsätta att ge till dem som redan har och fortsätta med den politik som har ökat klyftorna snabbast i . har slakten som den borgerliga Alliansen tillsammans med vill utföra mot kulturtidskrifterna uppmärksammats. De avskyr uppenbarligen kulturtidskrifter, inte minst de med samhällsengagemang. Den här delen i budgeten handlar om som man vill skära bort. Men totalt vill man skära ned anslagen till kulturområdet med drygt 365 miljoner, som det har sagts här förut. om någonsin har det blivit tydligt hur kulturfientliga de borgerliga partierna och är och hur mycket de faktiskt hatar offentligt stöd till kulturen. När jag gick på kulturutskottets möte trodde jag att det kanske fanns en öppning, att de borgerliga partierna skulle ompröva sitt beslut. Men svaret vi fick då var: Det kanske kommer som en chock för kulturtidskrifterna, men de som slipper höjda skatter blir i alla fall glada. Vi vill inte ha sänkta skatter för de redan välbeställda. Vi vill ha en levande kultur. Vi vill ha en levande demokrati. Det är vad det handlar om. Jag vill med anledning av det fråga er som står bakom betänkandet: Vilka av de 91 tidskrifter som har stöd på summor från vill ni lägga ned? Därmed ställer jag mig bakom det särskilda yttrande som vi har i betänkandet. 176 PER (M): Jag ska börja med något som jag aldrig har gjort förut. Jag ska yrka på återremiss. Alliansen har lyssnat in de åsikter som har framförts. Vi har vridit och vänt på alla stenar. Vi kommer därför att låta utskottet behandla ärendet igen, då vi efter en budgetteknisk genomgång ser en möjlighet att hitta en lösning som innebär att anslaget till kulturtidskrifterna inte kommer att påverkas. Våra ramar och vår politik ligger fast. Vi ser en möjlighet till förtydligande beträffande anslag 3:1. I enlighet med 11 kap. 5 § riksdagsordningen yrkar jag därför på återförvisning av betänkande 2014/15:KrU1. Vi har vetat om att det ska bli en återremiss – alla vi som är med i debatten. Vi sa också att vi för tids vinnande ska försöka ta debatten. har mycket av debattiden runnit ut, och det innebär att mina alliansvänner har strukit sig, för det är av största vikt – för att vi ska kunna bordlägga ärendet – att ärendet blir färdigdebatterat , och vi ska se till att det blir så. Det innebär att vi kanske återkommer , inte minst därför att jag gärna vill förklara lite grann kring det som vi ska göra i utskottet. Det är också, herr talman, bra om ni kan påminna om att det är sammanträde i kulturutskottet en kvart efter det att voteringen är över. Kultur, medier, trossamfund och fritid Vi presenterar en stram budget. Det innebär att varenda satsning finansieras krona för krona. Vi säger nej till stora skattehöjningar i allmänhet och säger nej till ökade skatter på unga och deras arbete i synnerhet. De höjda arbetsgivaravgifterna för personer kostar kultursektorn i dess allra vidaste bemärkelse 2,2 miljarder. Jag hörde av att han ser ned på den svenska måltidskulturen, att han inte tycker att det är roligt att vi har några av världens bästa kockar, några av världens bästa servitörer, några av världens bästa sommelierer och så vidare. Jag tycker att det är fantastiskt! För väldigt många är matbordet den viktigaste kulturarenan i . Det är vid matbordet man kan njuta av riktigt god mat. Det är också där man kan överföra traditioner från generation till generation. Det är där vi sitter uppkopplade med våra paddor och våra mobiltelefoner och umgås på det lite nya sättet, där man ibland har ansiktet lite lägre än man hade förut. Det är viktigt att komma ihåg att det är arbetslinjen och att fler betalar skatt som gör att vi har råd att satsa på kultur, idrott, medier och så vidare i vår anslagsbudget. Regeringens skattehöjningar på drygt 25 miljarder skadar tillväxten och är dåligt för kultursektorn. Det finns de som tror att antingen sänker man skatter eller höjer anslag. lyckades höja kulturbudgeten med 916 miljoner trots att vi sänkte väldigt många skatter. I skar man ned budgeten med 1,8 miljarder –2013, det vill säga av budgeten, och dessutom införde man en biljettmoms som ökade från . Det går att både sänka skatter och lägga mer pengar på välfärd, kultur, idrott och så vidare. Men då måste man få tillväxt. Då måste man få fler i arbete. De över 300 000 som kom i arbete under Alliansens år vid makten har bidragit med sina skattepengar, så att vi kan både sänka skatterna och höja anslagen till kultur och idrott. Politik hänger ihop. Det är inte alla som vet, åtminstone inte , vad utgiftsområde 17 handlar om. Det är ett utgiftsområde på 12,8 miljarder där kulturen är på ungefär 6,8 miljarder, idrotten 1,7 miljarder, medierna 91 miljoner, trossamfunden 85 miljoner och friluftslivet 28 miljoner. Sedan finns det många konton på andra utgiftsområden som hänger samman med vårt fina utgiftsområde, men jag ska inte trötta er med dem här. Vi har ont om tid, och jag ska fatta mig kort. Vi har en stram budget, men vi har några satsningar. Det handlar om till exempel Myndigheten för tillgängliga medier, det handlar om konstnärer och det handlar om, åtminstone om man jämför med den rödgröna budgeten, mer pengar till trossamfunden. Det hade gått upp och talat länge om ifall vi hade haft tid. Vi säger nej till de rödgröna satsningarna.