prot · H109131 · 2014-06-25 00:00:00 — Andelen hushåll med låg materiell standard, vilket kanske är ett bättre mått på hur människor lever i sin vardag, har minskat från . Detta beror på att regeringens jobbpolitik har höjt sysselsättningsgraden. Vi har den högsta sysselsättningsgraden i . För människor har den ökat från . Det är en mycket kraftig ökning från en redan mycket hög nivå. Inkomsterna i har, justerat för priser och hur transfereringar och skatter har utvecklats, ökat med nära nog . Det är inget land i som har haft en bättre inkomstutveckling för vanliga människor. Detta har gjort att vi har klarat sammanhållningen bättre. Hotet mot sammanhållningen är att man åter höjer skatterna, bygger ut bidragssystemen, avvecklar vår energiförsörjning, genomför arbetstidsförkortningar och stoppar byggandet så att vi inte längre har en sysselsättning som växer, utan vi får stagnation, och människor låses ut från arbetsmarknaden. Det är ju Socialdemokraternas : att trycka bort människor från arbetsmarknaden. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2013/14:518 om pensionärsskatten 55 Finansminister (M): har frågat mig dels vad jag avser att göra med skillnaden i beskattning mellan löntagare och pensionärer, dels om skillnaden i beskattning bör slopas. Regeringens övergripande mål är att varaktigt öka sysselsättningen och minska utanförskapet. Den enskilt viktigaste åtgärden för att nå detta mål är jobbskatteavdraget. Jobbskatteavdraget gör det mer lönsamt att arbeta, vilket ökar drivkrafterna att gå från utanförskap till arbete och från deltid till heltid. Det råder en bred enighet om att jobbskatteavdraget leder till ökad sysselsättning. Bland andra gör , och likvärdiga bedömningar av effekterna. Det finns någon form av jobbskatteavdrag i 18 länder, däribland , och . En starkare ekonomi och fler i arbete skapar förutsättningar för en positiv utveckling för pensionärerna . För att minska utsattheten och värna sammanhållningen avser regeringen att fortsätta genomföra åtgärder riktade till grupper med svag ekonomi och större försörjningsbörda. Regeringen har sänkt skatten för äldre vid fem tillfällen, senast . Totalt har skatten för äldre sänkts med , räknat från varje stegs ikraftträdande. För en genomsnittlig pensionär har skatten därmed sänkts med ca . Regeringen har även höjt bostadstilläggen till pensionärer med totalt sett och hushåll. Vilka reformer som kan bli aktuella framöver är dock något som regeringen prövar inom ramen för budgetarbetet, där en samlad bedömning och avvägning görs. 56 (S): Den här frågan handlar om klyftan i beskattning mellan lön och pension. Det handlar inte om skattesänkningar i sig själva, utan det handlar om: Ska vi ha beskattningen på samma nivå, eller ska vi ha den på olika nivåer? Tyvärr är svaret från regeringen att man sänker skatten lite grann för pensionärer. Det är lite grann jämfört med hur man har sänkt skatten för löntagarna. Då är det okej. Och det är okej att klyftan växer. som man har sänkt skatten lite grann för pensionärerna har man sänkt den mycket för löntagarna. Klyftan växer alltså. Det är det min fråga handlar om. Är det verkligen rätt att det ska finnas någon klyfta över huvud taget? Pension är ju uppskjuten lön. Då borde den rimligtvis beskattas som lön. Vi har kunnat se att skatteklyftan har vuxit, och för varje skattesänkning för löntagarna växer klyftan ytterligare. Frågan är: Borde vi inte i stället sluta klyftan och stegvis ta bort pensionärsskatten? Ytterligare en dimension av det här är att lönerna har ökat medan pensionerna står och stampar. har det till och med varit försämringar av pensionerna, när bromsen har slagit till. Det sägs att jobbskatteavdraget finns till för att arbetslösheten ska minska och att pensionerna därmed, i förlängningen, ska öka. Men verkligheten visar någonting annat. Vi kan se att anledningen till att bromsen har slagit till och att pensionerna minskar är att arbetslösheten ökar. Jobbskatteavdraget har alltså inte fått effekten att arbetslösheten har minskat. Det har bara gjort det mer orättvist för dem som står utanför. Det är sjuka, arbetslösa och föräldralediga men även pensionärer som betalar en högre skattesats. Skillnaden växer i fråga om vad pensionärerna har råd med jämfört med vad löntagarna har råd med, när pensionerna står stilla eller till och med försämras och löntagarna får löneökningar och skatteklyftan växer. Med tanke på det borde man åtminstone kunna ta tag i skatteklyftan. Och har man råd att sänka skatten så mycket för löntagarna borde man ha råd med det även för pensionärerna. Vi kan titta på verkligheten. Varannan kvinna som blir pensionär blir fattigpensionär. Hon får garantipension, under EU:s fattigdomsstreck. Det här är en väldigt allvarlig utveckling. Man räknar med att 80-talisterna kommer att vara i ett ännu sämre läge , inte minst de kvinnliga 80-talisterna. Det är också många män som drabbas. Ungefär var tredje man som går i pension blir fattigpensionär, men det är varannan kvinna. Det här har alltså även ett jämställdhetsperspektiv. Men vi socialdemokrater har kommit med ett förslag på hur vi ska sluta gapet i beskattningen. Det första steget tar vi direkt efter valet, om vi vinner valet. Det handlar om garantipensionärerna – de är i praktiken fattigpensionärer, eftersom de har väldigt svårt att få ekonomin att gå ihop. Där tar vi bort klyftan helt och hållet när det gäller beskattning. Nästa steg är att vi ska ta bort klyftan helt och hållet för dem som har 12 000 i pension – det är vad en genomsnittlig kvinnlig pensionär har . Det ska vi göra , alltså under nästa mandatperiod. Och – det är då vi har vårt mål att halvera arbetslösheten eller se till att den blir den lägsta i , vilket i praktiken innebär en halvering – ska skatteklyftan tas bort helt och hållet. 57 (FP): Det är uppenbart att för Socialdemokraterna är frågan om att det är skillnader i beskattning viktigare än nivån. Även om människor, pensionärer och andra, får det bättre och får en högre disponibel inkomst är det viktigaste att man har samma skatt. Som finansministern var inne på har den här regeringen sänkt skatten med 16 miljarder. föreslår Socialdemokraterna 1,8 miljarder och 2,2 miljarder . Det är belopp som är väsentligt mycket . Jag vill understryka det. Men det som är grundläggande här är en fråga som undviker. Om det nu är så eländigt, så syndigt och så fel att ha de här skillnaderna undrar jag: Varför har Socialdemokraterna inte en gång, inte två gånger, inte , inte fyra gånger utan fem gånger accepterat jobbskatteavdragen? Varför har ni gjort det om ni är så starkt emot det? Det är hyckleri i kubik, fru talman. När jobbmålet är uppnått, säger , ska, så att säga, den totala lyckan bryta ut. För då har alla samma skatt, även om de har olika inkomst. Jag tror att det är en ren bluff. Socialdemokraterna kommer nämligen aldrig att uppnå ett mål om att ha lägst arbetslöshet i EU. Vi kan ta , som ni nu har som ert föredöme. tillämpar metoder för att få ned arbetslösheten som Socialdemokraterna i inte accepterar. Man har ungdomslöner. Man har lärlingslöner. Man har ingångslöner. av ungdomarna i gymnasieåldern är i lärlingsutbildning. Det är detta som gör att de har låg arbetslöshet. Men Socialdemokraterna är tämligen ointresserade av lärlingsutbildningar, och ni kan absolut inte tänka er ingångslöner för unga eller lägre löner för dem som har lägre kompetens. Det är den linje som ni driver. Och ni angriper och andra partier för att vi tycker att det är bra. Vi tycker att det är bättre att människor har ett jobb, även om det är till en något lägre lön, än att de går arbetslösa och inte har denna något lägre lön. Det mål som ni har, att få lägst arbetslöshet i EU, kommer ni aldrig att uppnå. Därmed kommer ni heller aldrig att komma till situationen att klyftan, som säger, sluts. Det kommer aldrig att inträffa. Det är en bluff. Dessutom, fru talman, blir det väldigt konstigt om man säger: Vårt mål beträffande pensioner och pensionärer beror på beslut som tas i andra länder, i och andra länder. Det är den politik som förs i som ska bestämma tidpunkten för när pensionärer i ska få den skatteförändring som Socialdemokraterna eftersträvar. Det är jättekonstigt. Varför ska inte den politik som rör bestämmas i ? 58 (M): I sin interpellation tar upp det som benämns som en skillnad i beskattning mellan pensionärer och vanliga löntagare. Det finns en rad saker man kan ta upp i den här frågeställningen som är intressanta att beröra. Jag tänkte börja med att gå på själva kärnfrågan: huruvida det finns en skillnad i beskattning eller ej. Det förutsätts nämligen i diskussionen att det skulle vara på det viset, men om man ska vara helt ärlig förutsätter den slutsatsen att man bara tittar på den del av beskattningen som är själva inkomstskatten, alltså den kommunala och den statliga inkomstskatten. Men om vi ska vara noggranna här är det egentligen så att beskattningen sker även via arbetsgivaravgifterna. De består nämligen både av en avgiftsdel och av en skattedel. Enligt bedömning är det av arbetsgivaravgifterna som är att betrakta som skatt. Detta betalas av löntagarna. I praktiken innebär det här att innan jobbskatteavdragen infördes betalade löntagarna betydligt högre skatt än vad pensionärerna gjorde, men i och med jobbskatteavdragen har skillnaden minskat. betalar löntagarna bara något mer i skatt än pensionärerna. Jag menar att det blir ett felslut att bara titta på själva inkomstskatten. Man måste se hela bilden, och då blir det annorlunda. Då är inte skillnaden den som interpellanten försöker ge sken av. Även om man bara tittar på inkomstskattedelen framförs det emellanåt i debatten att det skulle vara något unikt för . Men det stämmer inte heller. Enligt betalar pensionärerna en högre inkomstskatt, om man tar bort arbetsgivaravgiftsdelen, i en majoritet av de länder som man har tittat på. Detta är alltså ingen unik ordning för . Jobbskatteavdrag finns i många andra länder, vilket har nämnts här tidigare. När det gäller frågan om huruvida pension är uppskjuten lön kan det vara intressant att se vad säger. De konstaterar att inbetalda avgifter används till samma års pensionsutbetalningar, det vill säga att det är människor som arbetar nu som betalar pensionerna för dem som är pensionärer. Därmed är det inte fråga om uppskjuten lön även om jag också är medveten om att många människor nog tror det och uppfattar det så. Det handlar om att man får en pensionsrätt, men det är faktiskt inte samma sak. Interpellanten har dock en poäng. tar upp att lönerna ökar och att pensionerna står och stampar. Det ligger mycket i det. Här är det viktigt att understryka att för att komma till rätta med detta är det allra viktigaste vi kan göra från denna kammare att se till att vi säkerställer goda förutsättningar för jobb och tillväxt. Där har regeringen gjort en lång rad insatser som har lett till att 250 000 fler är i arbete nu än när alliansregeringen tog över. Alliansregeringen har också sänkt skatten fem gånger för pensionärerna, vilket har gett bättre förutsättningar för pensionärerna generellt. Men visst är det ett problem när ekonomin inte har gått tillräckligt bra och vi har haft lågkonjunktur och finanskris. Det är klart att det drabbar oss alla i någon mening. Det slår också mot pensionerna. Det viktigaste vi kan göra är att säkerställa jobb och tillväxt. 59 (S): När jag hörde såg jag framför mig den tidigare riksdagsledamoten från . Han stod här i kammaren och sade: Om Socialdemokraterna lyckas halvera arbetslösheten kommer hela världen att älska böckling. Vi klarade det, , och vi kommer att klara det igen. Däremot tror jag att tal om att bekämpa arbetslösheten är just tal. Man har nog egentligen inte så mycket emot att administrera en massarbetslöshet, för det uppfyller en del andra krav och inriktningar man har på politiken. Arbetslöshet disciplinerar löntagare och deras fackliga organisationer. Det är till och med så att i regeringen ingående partier har diskuterat strejkrättens rätt att vara i en tidigare arbetsmarknadskonflikt där man tog fajt för rimliga arbetsvillkor och för att inte få heltider omvandlade till timanställningar. Jag tror att detta är en väldigt viktig frågeställning när man diskuterar jobbskatteavdraget och de effekter som interpellerar om. Motorn och drivkraften bakom jobbskatteavdraget har märkts i flera av tal och i ; det är att minska och växla ned lönekraven och öka överskotten för företagen. Det är ett tydligt instrument som kom till sin rätt då man gick in och förändrade lagen om anställningsskydd. Det gav möjlighet att stapla visstid på visstid, vilket ökar otryggheten på arbetsplatserna och möjligheterna att ställa krav. Osäkerhet och otrygghet som breder ut sig på arbetsplatserna leder tillsammans med skattesänkningar för dem som har jobb till lägre lönekrav. Jag minns när traskade bort till en konferenslokal och läxade upp de moderata kommunalråden för att de hade gått med på löneökningar för undersköterskor. Det är lätt att kalla sig feminist i festtal, men i praktiken bedriver ni en lönesänknings- och disciplineringspolitik, . Därför leder den också till vidgade ekonomiska klyftor. Jag hade en interpellation anmäld till finansministern som han har dragit undan. Den handlade om fortsättningen i skattesänkningarna. Jag ser tydligt att uttalar att skillnaden mellan dem som arbetar och dem som inte arbetar ska öka och att vi ska fortsätta med skattesänkningarna när det är lämpligt nästa mandatperiod. får du chansen att svara på denna frågeställning, , som hänger väl ihop med : När ska skattesänkningarna fortsätta? 60 (S): I finansministerns svar till står det att jobbskatteavdraget gör det mer lönsamt att arbeta, vilket ökar drivkrafterna att gå från utanförskap till arbete och från deltid till heltid. Min fråga till finansministern är: Anser finansministern att pensionärer befinner sig i utanförskap? Jag tycker att det är en relevant fråga, för han beskriver att jobbskatteavdraget har tillkommit för att minska utanförskapet. Det måste betyda att de som inte får ta del av jobbskatteavdraget, det vill säga pensionärerna, är i utanförskap. försöker beskriva det som att pension inte är uppskjuten lön, men vad vill han då beskriva det som? Är det ytterligare ett bidrag? Det är ju så ni benämner olika typer av ersättningar. Min uppfattning är att pension är uppskjuten lön och därför ska beskattas likadant. Vi går till val på att höja skatten för dem som tjänar , . Jag vet inte hur ni har gått till val på att ta bort värnskatten. Jag har inte sett att ni har gjort det , men ni kanske tänker göra det nästa mandatperiod. Jag har däremot sett att ni gemensamt i den borgerliga gruppen har föreslagit massor av skattesänkningar. Frågan är vem som vinner skattesänkarligan. Det blir i alla fall inte vi. Däremot är vi mycket tydliga med att vi vill ta bort skatteklyftan mellan löntagare och pensionärer. Det är ett av våra vallöften, eftersom vi tror på jämlikhet i ett samhälle. Vi tror också på att även pensionärer behöver ha inkomster för att kunna handla, leva bra, betala sin hyra, köpa sin mat och göra saker utöver det basala. Frågan till finansministern, som han måste svara på, är: Anser han att pensionärer är i utanförskap? Är det därför de inte ska kunna ta del av skattesänkningen? Varför tycker han att det är så viktigt att det ska vara skillnad mellan skatt för pensionärer och för dem som jobbar? Pensionärer har uppenbarligen redan jobbat klart. De har jobbat färdigt. Många av dem har slitit i många fler år än både och jag kommer att kunna göra under vår livstid. Varför tycker han att det är så viktigt att de ska betala högre skatt än löntagare? 61 (M): Regeringens ekonomiska politik har varit extremt lyckosam. Det är bara att titta ut över och se hur det har varit med stor massarbetslöshet. Skulderna har ökat, och de disponibla inkomsterna har minskat. En viktig del i den ekonomiska politiken har naturligtvis varit jobbskatteavdragen. De fem jobbskatteavdragen, som säkerligen – det har de flesta utredningsinstitut, med , konstaterat – gett mer än 100 000 jobb. Det är klart att det har varit viktigt att under de här lågkonjunkturerna stimulera ekonomin och den privata konsumtionen. Framför allt det senaste jobbskatteavdraget var mycket väsentligt, när det fortfarande var lågkonjunktur, för att få upp bnp-tillväxten ett par procent. När den privata konsumtionen är så viktig var det riktigt. Då säger har förstört välfärden. Nej, det har vi inte gjort. Jag tycker att talade väl om hur mycket som har förbättrats . Vad jag förstår på de uträkningar som finns har 40–i nuvarande penningvärde satsats, och det är väl bland de största satsningar som har gjorts. Jämlikheten i samhället har också varit bra. Vi har inte fått de stora skillnader som man annars har fått och som man hade . Men jag kan förstå att det kan ha varit vissa problem med den politiken. Vi måste också titta på att den disponibla inkomsten har ökat . Det är helt unikt i . Det kan svenskarna konsumera för, och därför kan vi öka tillväxten. Vi ligger nu på 2–och får mer resurser för att försöka klara detta. Vi har, som ni alla vet, försökt kompensera pensionärerna, och det har vi gjort väl. Vi har gjort fem avdrag på . Vi har också sett till att de som har lägst inkomster har fått ökade bostadstillägg, de som bara har garantipension. Jag tycker att vi i det här sammanhanget har skött oss mycket väl från regeringens sida. Jag är övertygad om att man måste föra en politik som skapar tillväxt, för att få resurser till välfärden. Jag är mycket orolig för detta med , som kommer att bli er koalitionspartner och som pratar om nolltillväxt. Och så pratar de om skatteökningar, som finansministern pratar väl om här också. Hur ska detta gå? Man måste ju få resurser till staten för att kunna föra en offensiv politik. 62 (S): Jag satt på mitt arbetsrum och såg debatten och tänkte: Jag måste komma hit till kammaren, för det kom fram en del saker som jag tycker var intressanta. Jag vill börja med att berätta hur och övriga i den nyliberala ser på medborgare i samhället, på de produktiva och på de icke-produktiva. Pensionärerna är en icke-produktiv grupp. Därför ska de betala mer skatt. Arbetslösa är också, fru talman, en icke-produktiv grupp, och därför ska de betala mer skatt. Samma sak gäller sjukskrivna. De är inte heller en produktiv grupp, och därför ska de betala mer i skatt, och samma sak gäller även föräldralediga. Det är alla de som är produktiva, som har ett jobb att gå till, som enligt Alliansen ska betala lite mindre i skatt, en del mycket mindre i skatt, beroende på hur mycket man tjänar. Det är, fru talman, väldigt intressant. 140 miljarder har man sänkt skatten med. Här hör vi föregående talare, , säga: Det finns tecken på att vi har skapat över 100 000 jobb. Men det är mer än 1 miljon investerat per jobb. Då undrar jag: Är skatten en sådan belastning för ett samhälle? Är skatten också en möjlighet för oss att investera i samhället, investera i kunskap hos de barn som går i skolan? Är det så att en lärare till som vi betalar genom skattemedel blir en investering i vår framtid, eller är det inte så? Är det en belastning för vårt samhälle? Är en investering i en sjuksköterska eller en undersköterska en belastning eller en investering? Såvitt jag vet – kanske har jag inte full kunskap i frågan – finns det inga lärare som tjänar . Jag har ännu inte mött någon lärare som tjänar så mycket, fast det kanske finns. Jag har inte mött någon undersköterska eller sjuksköterska som tjänar 1 miljon . Det är de investeringar som vi gör i vårt samhälle. Då är det förklarligt, fru talman, att en moderat kommer upp i talarstolen och – i stället för att visa sin politiska vilja – läser upp vad som står på . Det är en myndighet! Det borde, fru talman, vara skillnad på oss här i kammaren som är valda att företräda en politisk vilja och en myndighet som ska se till att förvalta. Det borde vara någorlunda skillnad om man har gett sig in i politiken. Då borde man ha haft någon vilja att åstadkomma något. Den vilja som har är självklart att förlama den politiska kraften genom att sänka skatter och minska möjligheter till gemensamma investeringar. Vi ska finansiera allt privat. Det är den drivkraft som vår finansminister har. Därför blir det skillnad på skatt för pensionärer och för övriga. 63 (S): Jag hade inte tänkt ge mig in i den här debatten. Men det kom en hel del påståenden, inte från finansministern men från hejarklacken, som gör att jag ändå måste rätta till en del saker till kammarens protokoll och för framtiden. Först och främst har Socialdemokraterna accepterat varken jobbskatteavdrag 1, jobbskatteavdrag 2, jobbskatteavdrag 3, jobbskatteavdrag 4 eller jobbskatteavdrag 5 till sin konstruktion. Det är precis därför vi i går presenterade hur vi sätter i gång att ta bort den del av skatteklyftan som handlar om pensionärerna. Vi har också sagt mycket tydligt i kammardebatt efter kammardebatt att det inte heller är rimligt att sjuka, arbetslösa och föräldralediga ska betala högre skatt på samma inkomst som de som är förvärvsarbetande. Det ska bort. Vi ska betala en och samma skatt. Då finns det inget jobbskatteavdrag längre – det är den praktiska innebörden. Själva jobbskatteavdragets konstruktion handlar om att missgynna dem som inte är i arbete. Det tänker vi ta bort, alltså tar vi bort jobbskatteavdraget. Vi har inte accepterat vare sig 1, 2, 3, 4 eller 5. Den andra frågan gäller pensionärsskatten i sig. För mig är det en djupt moralisk fråga. Det rör mig långt in i själen att se att den nu aktiva generationen bestämmer sig för att man kan sätta sprätt på det stora överskott på 65 miljarder som har lämnat ifrån sig. Men om det ska delas upp på alla blir det inte så mycket till var och en. Därför säger man: Låt oss i den aktiva generationen ta det, och låt våra föräldrar vara utan. För att vi ska kunna leva ännu bättre sparar vi lite grann på barnens utbildning och på våra föräldrars vård. Det är egentligen det som har hänt under den här mandatperioden. Det gör mig så fruktansvärt upprörd. Man kan hänga upp sig på den teoretiska argumentationen i fråga om jobbskatteavdraget och att jobbskatteavdraget i sig på något sätt skulle skapa jobb. Då skulle överflödet och mannan rinna över pensionärsgenerationen också. Men vi vet att det inte blev så. Utvärdering efter utvärdering har visat att jobbskatteavdraget inte har fungerat på det sättet och inte fått dessa effekter. Vad gör ni då? Då börjar ni argumentera om att det nu inte handlar om att skapa jobb längre. är jobbskatteavdragen konsumtionsstimulanser. Då avslöjar ni er riktigt. Vad ni egentligen säger är nämligen att när ni ska stimulera den privata konsumtionen för att få fart på ekonomin utesluter ni era föräldrar. Då säger ni: Mamma och pappa ska inte vara med i denna konsumtionsstimulans, därför att om vi kan hålla dem utanför kan vi i den aktiva generationen få ännu mer att handla för och åka på ännu fler semesterresor. Ni ska veta att landets pensionärer känner denna moraliska dimension. Det är därför som ilskan är så fruktansvärt stor mot denna orättfärdiga pensionärsskatt. Det är därför som vi har lagt fram förslag om att den ska tas bort och hur den ska tas bort. Och vi har en tidtabell för det. Jag kan lova er att vi kommer att få en valrörelse där denna fråga kommer att leva , och ni ska få svara på varför era föräldrar inte ska ha samma förutsättningar som ni som är i den aktiva generationen. 64 Finansminister (M): Denna regering har gjort mycket för att förbättra pensionärernas levnadsstandard. Vi har sänkt skatten med för pensionärerna. Vi har förbättrat bostadstillägg, vi har tillfört resurser till äldreomsorgen, vi har satsat på ökat trygghetsboende och därigenom gett de äldre människorna i större ekonomiska ramar och en bättre tillgång till välfärd. Låt mig vara tydlig med att denna regering inte ser det som ett självändamål att ha en skillnad i beskattning mellan pensionärer och löntagare.