prot · H20919 · 2014-11-11 00:00:00 — Det är fler äldre i som jobbar än i många andra länder. Det betyder också att vi inte har så många lågt hängande frukter att enkelt plocka ned. Det finns inga enkla ytterligare reformer som gör att fler kommer till sin rätt just . Min första slutsats blir därför: Återvänd inte till den tradition av förtidspensionering som är vägen ut ur arbetskraften och därmed ut ur arbetslöshet, och beskatta inte bort den tjänstesektor som börjar gro även i ! Många har precis den utbildning som det framväxande arbetslivet kräver. Vi utbildar oss som aldrig . En och annan får inte alls det jobb man har drömt om på en gång, men det första jobbet är det viktigaste jobbet och vägen in till nästa jobb. är det allt fler som är utan nödvändig utbildning. Inom professionellt socialt arbete brukar man prata om skydds- och riskfaktorer. För barn som fått en tuff start i livet blir hyggliga eller goda betyg från årskurs 9 ett skydd mot svåra problem senare i livet, och, omvänt: Inga betyg eller dåliga betyg blir en allvarlig riskmarkör för mycket svåra problem senare i livet. Mellan gymnasium och jobb finns ett snarlikt samband. Gymnasieexamen eller yrkeskunnande ger goda chanser till ett bra jobb i . Utan den kompetensen är dörrarna stängda till det allra mesta för de allra flesta. Min andra slutsats blir därför: Ett slarvigt fokus på en formell 25-procentig arbetslöshet bland unga människor riskerar att låsa in ungdomar, som ändå skulle ha fått ett arbete, i åtgärder och, ännu värre, bagatellisera problem för de unga som riskerar att aldrig komma in i arbetslivet över huvud taget. Allt fler som är 55-plus jobbar. Det är fler som är 55-plus som jobbar i än i många andra länder. Men vi pensionerar oss fortfarande förbluffande stabilt runt 63 ½. Det håller inte i längden. Fler äldre måste kunna, vilja och tillåtas jobba högre upp i åldrarna. Den utmaningen i sig är ett mycket gott skäl att inom ramen för den svenska modellen söka mer flexibilitet och mer omställningsförmåga i det svenska arbetslivet. De här långsiktiga frågorna hoppas jag att de kommande årens debatt om jobben också kommer att handla om. 99 (S) replik: Det var ett intressant anförande av ett tidigare statsråd. Man skulle kunna rubricera det: Några fragment av framtidsbilder, men jag minns ingenting av den erfarenhet jag har skapat. Det var med en moderatledd regering och en massarbetslöshet som befästes och vidgades. Det var 160 000 fler arbetslösa – det var framför allt inriktat mot ungdomar. Det var en metod för att skapa fler jobb: sänk skatten, sänk skatten, sänk skatten. Det var parat med lägre löner genom antingen just skattesänkningar eller inriktade åtgärder. Detta, , är er stora erfarenhet och ert stora misslyckande som ni kommer att bindas fast vid i framtiden. 100 (M) replik: Jag uppfattade inte fullt ut frågan. 101 (S) replik: Det var en brist på svar i fråga om dina av erfarenheter. Min frågeställning skulle just leda till detta. Ni vill inte tala om den politik som ni upprepade, och står du och talar om någonting annat och försöker binda socialdemokratin vid en utförsäkringslinje. Det var du som utförsäkrade 85 000 personer, . 102 (M) replik: Jag försökte säga två saker. Det ena var att vi har gjort ett antal viktiga reformer i som jag tror har stor betydelse för att ganska mycket fungerar ganska bra på svensk arbetsmarknad. Vi är fler som arbetar. Vi har ett högt arbetskraftsdeltagande. Vi slösar bort färre människor i passivitet. Vi har sänkt skatten på låga inkomster. Vi har sänkt skattetrycket på arbete och på tjänstesektorer. Vi har sänkt trösklarna för människor som kommer in på arbetsmarknaden. Allt detta har varit viktiga reformer för att nå dit där vi är , men min poäng var att det inte kommer att räcka. Vi måste göra mer . 103 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Jag lyssnade med stort intresse på . Jag tycker att det var ett intressant anförande. Jag delar helt uppfattningen att man måste pröva och ompröva politiken. Politiken prövas alltid mot verkligheten. Inte minst när det gäller arbetsmarknadspolitiken tror jag att det är farligt att vara alltför ideologiskt dogmatisk. Man måste vara beredd att ompröva utifrån vad som fungerar och vad som inte fungerar. Det som under vissa tider fungerar bra fungerar under andra tider mindre bra. Jag välkomnar ett sådant förhållningssätt från och ser fram emot vårt samarbete i de här frågorna. Jag delar också uppfattningen att vi har utmaningar när det gäller att få en väl fungerande arbetsmarknad. En del saker fungerar bra på svensk arbetsmarknad. Annat gör det inte, eller det fungerar i alla fall inte så bra som det borde. Matchningen är en sådan sak. Det här är en fråga där jag skiljer mig från . Jag anser inte att vi har en tillräckligt välutbildad befolkning. Tvärtom har vi en lägre andel högskoleutbildade än många av våra viktigaste konkurrentländer. Det är viktigt, menar jag, att göra stora insatser på utbildningssidan. 104 (M) replik: Även jag uppskattar ett seriöst samtal om långsiktiga frågor. Sedan kan man då och då tycka radikalt olika och ibland förenas i gemensamma analyser. Jag tror att den svenska modellen i grund och botten erbjuder en bra plattform för sådana reformer som också måste genomdrivas i politiken. När det gäller utbildning är min grundläggande synpunkt den att vi delvis är fel utbildade, det vill säga, att det är många människor som inte har de yrkeskunskaper som det på skulle kunna finnas mycket stor efterfrågan på. Jag tror att vi har haft ett ensidigt fokus på alltför mycket av teoretisk kunskap som inte passar alla; nästan med hugg och slag ska vi driva människor genom gymnasiet. Vi har en arbetsmarknad som trycks ihop allra mest i mitten. Jag tror att det krävs en större respekt för yrkeskunnande, eftersom vi annars kommer att ha en massa människor med teoretiska utbildningar som får mycket svårt att få jobb. 105 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Jag talar gärna om utbildning eftersom det är så viktigt för att få en väl fungerande arbetsmarknad. Jag delar uppfattningen att vi behöver många fler i yrkesutbildning. När det gäller den gymnasiala yrkesutbildningen har den tyvärr fallit dramatiskt i sökandetryck efter att den tidigare regeringen sänkte ambitionsnivån för utbildningen som grund för fortsatt lärande. Det gäller också yrkesutbildning för vuxna, där vi behöver stora insatser, och det gäller . Jag delar dock inte uppfattningen att det är bortkastat att studera inom högskolan. Det är inte så att man kommer att få svårt att få jobb efter en högskoleexamen. 106 (M) replik: Vi kan förstås ha en separat utbildningsdebatt. Mitt enkla påpekande är att politiskt fokus enbart på teoretiska gymnasieutbildningar som landar i vidareutbildning på högskolan tror jag är bra för en del men långt ifrån för alla. Jag tror att det var ett historiskt misstag här i att vi devalverade vår syn på värdet av praktiskt yrkeskunnande. Den arbetsmarknaden är djupt underskattad. 107 (V) replik: Det var ett intressant anförande, men frågan som ständigt dyker upp och som jag vill ställa till är ju hur han själv tycker att det har gått. Det gäller till exempel frågan om utbildning. Hur menar att den tidigare regeringen bidrog till större respekt för yrkeskunnande genom att devalvera den utbildningen så att den, precis som var inne på, blev mindre attraktiv med ett mindre söktryck? Det enda förslaget som kommer upp här är betyg . Det är ett förslag som dokumenterat leder till att man cementerar snarare än gör någonting åt klasskillnader när det gäller utbildningsbakgrund och vad det leder till. Det andra är frågan om förtidspensioner. Det figurerar många felaktiga siffror här när ni diskuterar förtidspensioner, men frågan är återigen: Tycker ni att problemet har varit att människor har funnits utanför arbetsmarknaden? Eller är problemet att de som har funnits utanför arbetsmarknaden av en eller annan anledning har fått möjligheter till en värdig tillvaro? Om det är det senare problemet som ni har försökt lösa har ni ju lyckats, men om det är det förra problemet har ni verkligen misslyckats. 108 (M) replik: För det första är det bra att vi har en ny konsensus i om att skola och utbildning syftar till kunskap. Det är ingen liten förändring i svensk politisk debatt. Vi kan dividera om det är i fjärde klass eller någon annan klass som betygen ska ges, men att det i grund och botten handlar om att förmedla kunskap för ett krävande arbetsliv i hård internationell konkurrens är en ny konsensus i svensk utbildningsdebatt. Det tycker jag är bra. För det andra handlar det om praktiska saker som lärlingsutbildning och yrkesintroduktionsavtal – den sortens handfast utbildning för handfasta yrken. Jag tycker att vi har sett snett på den sortens kunnande i . För det tredje finns det en väldokumenterad beskrivning, akademiskt och praktiskt, kring utanförskapets innebörd i form av förtidspensionering. Det var på alla tänkbara sätt fel. Många av de människor som förtidspensionerades hade även svårigheter på arbetsmarknaden. Man ska ha det drägligt också när man inte kan arbeta, men metoden ni valde var katastrofal. 109 (V) replik: Det som har varit katastrofalt är ju att man genom att dra undan ersättningen för de här människorna, utan att ge dem större möjligheter att komma tillbaka till arbetslivet, har gjort så att det som ni kallar för arbetslinjen har blivit en fattigdomslinje. Det är det katastrofala; det är den stora ändringen. Sedan är det väl jättefint om det är så att upplever att han har kommit till en konsensus om att kunskap är viktigt. Då vore det ju viktigt att också ta del av den kunskap som säger att tidiga betyg inte är någonting som nödvändigtvis höjer kunskapsnivån, utan det behövs andra förändringar för att man ska höja kunskapsnivån, vilket är nödvändigt. 110 (M) replik: Jag noterar bara att om på allvar tror att ekonomiska drivkrafter, alltså skillnaden mellan att arbeta och att inte arbeta, mellan att arbeta och att leva på bidrag, inte har en fundamental betydelse för hur det går på arbetsmarknaden, då är han helt enkelt ute och cyklar. 111 (S) replik: Jag tror faktiskt att vi har fundamentalt olika syn på människan. Ni litar inte på att människor vill arbeta, utan ni tror att de går hemma för skojs skull. Men vi litar faktiskt på folk. Vi vet att människor vill arbeta. De vill inget hellre än att komma tillbaka till arbetet, och det är cyniskt att säga att de väljer arbetslöshet eller att pensionera bort sig. Jag litar på människor. Jag begärde dock ordet för att påstod att vi har en konsensus när det gäller utbildning. Men det är ju ni som sänker ambitionsnivån. Ungdomarna är som tur är mycket smartare än den borgerliga regeringen, för de valde bort yrkesprogrammen när ni sänkte ambitionerna på dem. Jag är glad över att ungdomarna är smartare än den borgerliga regeringen var. 112 (M) replik: Om vi börjar med skolan var min poäng inte alls att anklaga er för att tycka lika bra som vi. Det vore mig främmande. Min poäng var att säga att finns en ny konsensus kring utbildning och kunskap. Det var själva syftet med detta. Det är en ganska dramatisk förändring. Jag formades politiskt i när halva gänget var emot all form av mätning av kunskap över huvud taget, ja, som närmast var emot närvaro i skolan. Det har skett dramatiska förändringar, och jag tycker att det är bra att vi numera åtminstone diskuterar på rätt planhalva av skolans värld. När det gäller människor tror jag helt enkelt att har fel. Jag tror att det är så enkelt att om det i grund och botten lönar sig att arbeta kommer fler människor att vilja anstränga sig mer. Man kommer att arbeta även om det inte är jätteroligt. Man kommer att arbeta i ett första jobb som inte är ens drömjobb. Man kommer att jobba lite extra för att man har nytta av det och för att arbetsgivaren behöver det. Man kommer helt enkelt att kämpa lite mer. Vi har prövat varianten att skatta bort allt arbete. hade vi en marginalskatt på , och då vet vi vad som händer med arbetet. 113 (S) replik: Cynismen lyser igenom. Här står den före detta ministern och säger att när människor inte tycker att det är jätteroligt att jobba så stannar de hemma. Jag tycker att det är skrämmande. Vi har olika uppfattningar, och jag är glad över att ni inte styr längre. Vi litar på människorna, och vi vet att de vill ha ett arbete. De vill också ha kunskap. Vi har kämpat mycket för att höja kunskapsnivån i det här landet. Vi kämpade för att bygga ut högskolorna, men var emot. Ni kallade det föraktfullt för bygdehögskolor och så vidare. Vi fick kämpa stenhårt för att få igenom det, och jag är glad över att ni numera försöker ta åt er äran av att vi har högskolor i hela landet. 114 (M) replik: Jag kan inte begripa hur det kan vara cyniskt att hävda att det är bra att markera arbetets värde, att det ska vara skillnad mellan att arbeta och att inte arbeta, och att systematiskt pröva arbetsförmågan. Om det är fel, varför då inte ta bort all prövning över huvud taget och låta dem som har lust att jobba göra det, medan de andra kan avstå? 115 (S) replik: Jag tänkte ställa några frågor till med anledning av hans anförande. Vi har drygt 8 procents arbetslöshet. 85 000 är utförsäkrade. Andelen så kallade återvändare ökar. Återvändare är de som har varit utförsäkrade en gång och gått via Arbetsförmedlingen och kommit tillbaka till igen. Den gruppen ökar, skriver . Sjukskrivningarna ökar, både de korta och de långa. Antalet otrygga anställningar ökar. Vi ser en försämrad arbetsmiljö där brister i fråga om både kollektivavtal och närvaro av skyddsombud är uppenbara. Min fråga till är om han ser något samband mellan dessa siffror. 116 (M) replik: Sambandet är att arbetslösheten skulle vara mycket högre i antalet huvuden räknat om vi inte gjorde allt vi kunde för att människor som kan arbeta också ska arbeta. Det är enkelt att dölja arbetslösheten. Ta bort dem ur arbetskraften. Världens enklaste sätt att sänka arbetslösheten är att ta bort människor som har minsta svårighet på arbetsmarknaden ur arbetskraften. Det är väl prövat, som mycket väl vet. Om man gör det kan man för stunden få bättre siffror, och får man hundratusentals människor som lever bredvid och som inte får chansen. Enda sättet att slippa den svåra prövningen om någon kan arbeta, och i så fall med vad, är att förtidspensionera människor. Gör inte om det misstaget! 117 (S) replik: Jag vet att och hans parti föredrar fas 3. Man tycker att det är ett bra alternativ, och man tycker också att det är bra att sjuka människor blir utförsäkrade. Människor är så sjuka att de passerar en tidsgräns, och de får sedan inte ersättning utan går på försörjningsstöd. Vi tycker inte att det är ett bra alternativ att människor blir fattiga. Det leder inte till jobb, och vi vet att många av dem som är sjuka och blir fattiga inte tar sig ur sjukdomen. De behöver hjälp med rehabilitering och stöd att komma tillbaka till arbete, inte att bli fattiga. Det är därför som vi vill avskaffa den bortre tidsgränsen. Det handlar inte om att förtidspensionera människor, utan det handlar om att ge människor rehabilitering och stöd tillbaka till arbete. 118 (M) replik: Det är cyniskt att tro att man genom att avskaffa sysselsättningsfasen, att avskaffa tidsgränser i sjukförsäkringen, avskaffar de människor som har svårigheter på svensk arbetsmarknad. De finns kvar. 119 (SD): som byggnadsarbetare blir jag arg, rädd och ledsen när jag ser den utveckling som sker på våra arbetsplatser. kan vi se på arbetsplats efter arbetsplats hur svenska byggnadsarbetare ersätts av lågavlönad arbetskraft från alla hörn. Utvecklingen är djupt oroande. Det som en gång var en gråzon för oseriösa företag är nu praxis även bland våra största byggföretag i . I stället för att anställa svensk arbetskraft hyr man in arbetskraft via utländska bemanningsföretag för att pressa ned lönerna och komma undan skatter och avgifter i . Resultatet av detta blir att unga svenska familjeförsörjare varslas när företagen de jobbar på måste anpassa sig för att vara konkurrenskraftiga. Så ser, tyvärr, den bistra vardagen ut för många företag och anställda i dagens . Jag vet av egen erfarenhet eftersom jag själv har fått meddela anställda det tråkiga beslutet. Vi kan också se hur den oseriösa ökade arbetskraftsinvandringen i kombination med pressade byggtider, dålig arbetsmiljö, personer som utnyttjas, långa arbetstider samt total avsaknad av avtal och skyddsföreskrifter skapar otrygga och dåliga arbetsplatser. blev vi kraftigt påminda om hur detta kan sluta. Det är dags att ta strid mot Lavaldomen och utstationeringsdirektivet, som har varit helt förödande för den svenska modellen. Här är det extra tragiskt att det före detta Socialdemokraterna än en gång sviker sina väljare. Före valet gick man ut och lovade dyrt och heligt att Lavaldomen skulle rivas upp. Det är en dom som gör det omöjligt att upprätthålla den fundamentala fackliga principen om lika lön för lika arbete. Det är en dom som öppnar hela den svenska arbetsmarknaden för dumpning av löner och sociala villkor. Det är en dom som har skapat ett utnyttjande av underbetald arbetskraft från andra EU-länder i . Vidare är det en dom som förbjuder att ta till konfliktåtgärder för att hävda svenska kollektivavtal på svenska arbetsplatser. Socialdemokraterna visar tydligt att man böjer sig för EU:s inverkan på vårt land i stället för att stå upp för sina väljare och den svenska modellen. Det är dags att ta krafttag om vår svenska arbetsmarknad. Lavaldomen och utstationeringsdirektivet ska omförhandlas. ska få mer resurser och verktyg för att på allvar bringa ordning på våra arbetsplatser. Det är dags att lagstadga om att införa svensk arbetsmarknadsprövning. Svenska medborgare och skattebetalare ska ha förtur till den svenska arbetsmarknaden, och det ska inte vara förhandlingsbart. 120 (S) replik: och påstår sig värna om den svenska modellen. Hur förklarar att vill urholka lagen om anställningsskydd? Hur förklarar att vill införa lärlingsjobb utan att kollektivavtal nämns, och hur förklarar att helt vill slå undan benen för den svenska modellen genom att bryta loss a-kassan från fackföreningarna? Det är att helt gå emot den svenska modellen. Hur förklarar du det? 121 (SD) replik: När det gäller turordningslistan handlar det om att hjälpa företag att behålla sin kompetens. Det är ett modernt sätt att tänka som handlar om att företag som satsar pengar och utbildar personer inom företaget ska ha rätt att behålla den kompetensen även när det blir mindre att göra. Jag ser inga problem med undantag från turordningslistan. Det är ett helt normalt förfarande i många andra länder. 122 (S) replik: Det är uppenbart att och inte vet vad den svenska modellen innebär. Det är kanske så att i själva verket står för en helt annan svensk modell än den arbetsmarknadens parter står bakom och som har tjänat väl . Är det så, eller är det verkligen den svenska modellen ni står bakom? Uppenbarligen är det inte den svenska modellen. 123 (SD) replik: Jo, vi står upp för den svenska modellen. Men i stället för att som Socialdemokraterna flytta beslutanderätten till EU och och låta dem bestämma över de svenska arbetsvillkoren vill att ska bestämma över svenska arbetsvillkor i . ska bestämma över svenska arbetsvillkor, inte . 124 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Det är på sin plats med några klargöranden. Den har för avsikt att riva upp lex och ersätta den med en ny reglering. Vi vill att svenska kollektivavtal ska gälla på hela den svenska arbetsmarknaden. Gränser för detta sätts av EU:s utstationeringsdirektiv. Den kommer att arbeta för att förändra utstationeringsdirektivet så att vi kan kräva svenska kollektivavtal utöver det som är den hårda kärnan som regleras i utstationeringsdirektivet. Den frågan äger vi inte, utan där krävs förhandlingar med andra EU-länder. Jag kan inte utlova framgång, men jag kan utlova ett intensivt arbete. i svensk lagstiftning kommer att rivas upp och ersättas av ny lagstiftning. 125 (SD) replik: Det är märkligt, arbetsmarknadsministern. I senaste numret av tidningen uttalar du att den inte kan riva upp lex . 126 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Det är inte korrekt. Den svenska kan riva upp lex . Det är regeringens avsikt att ta fram ett nytt lagförslag som river upp lex och ersätter den med ny lagstiftning. Den kan dock inte ensidigt riva upp EU:s utstationeringsdirektiv. Där krävs det förhandlingar med andra länder. Det arbetet kommer också den att driva, och där är det mer oklart vad jag kan utlova i framgång. 127 (SD) replik: Jag köper inte svaret över huvud taget. Det är klart och tydligt att makten ligger i , och så länge kryper för är det de som bestämmer. 128 (S) replik: Frågan handlar egentligen om brottslighet på arbetsmarknaden. Det handlar om oseriösa företag som utnyttjar människor för att göra högre vinst, och det går ofta hand i hand med att man inte ens betalar skatt. Det är från det hållet vi måste angripa frågan. Vi har haft en högerregering som inte har prioriterat frågorna. har man undvikit att göra saker som måste göras. , som ska åka ut och kontrollera att människor inte far illa, har fått minskade resurser. Vi ska se detta som brottslighet. Reglerna ska skärpas för att komma åt de oseriösa företag som slår ut de seriösa. På EU-nivå har vi sagt att vi vill att arbetstagarnas rättigheter ska jämställas med den fria rörligheten. Därför är det inte sant, som säger, att vi inte har gjort något. Vi ställer dessa krav inför framtida fördragsändringar. 129 (SD) replik: Det handlar inte bara om brottsliga företag. handlar det om att de används som en bricka i löneförhandlingar. Stora etablerade företag hotar de anställda med att säga upp dem och ersätta dem med utländsk arbetskraft om de inte går med på vissa lönekrav. Jag är i branschen och har varit med om detta . Innan jag kom in i riksdag jobbade jag i byggbranschen. Det är inte jag lämnade den. Jag har varit med och diskuterat med företagare som har sagt: är det som det är – vi byter ut er mot utländsk arbetskraft om ni inte går med på detta. Så fungerar det. Det kan gälla stora byggföretag. Jag kan ta ett byggprojekt nere i där 80 snickare strandade löneförhandlingarna om ackordet, och var de uppsagda, hemskickade och utbytta mot 120 byggnadsarbetare från och . Så ser verkligheten ut. Det kanske är dags för många i den här församlingen att se hur verkligheten ser ut. Den är lite annorlunda än vad ni tror. 130 (S) replik: Här handlar det om att vi måste stärka anställningstryggheten, som har urholkats med borgerlig regering, just för att man inte ska kunna göra på detta sätt. Det handlar om regler för bemanningsföretag, att man inte ska kunna kasta ut folk hur som helst och ta in personer från bemanningsföretag eller från andra länder. Det är också brottslig verksamhet. Det är oseriösa företag som utnyttjar systemet. Avslutningsvis: Vi ska ha ett socialt protokoll på EU-nivå. Där ska vi vara väldigt tydliga. 131 (MP): Att ha ett arbete är inte bara för ekonomisk . Det ger sociala nätverk, självkänsla och personlig utveckling. talar jag från denna talarstol, och debatten handlar om jobben och arbetslösheten. Det är samma frågor nu som när jag först blev aktiv i politiken 1994. I valmanifest l994 stod det: ”Förutsättningen för framgång ligger i en politik som håller inflationen i schack och ger arbete, sparande och företagande stabila och goda villkor.” Vidare stod det: ”Det är genom liberalisering och avreglering som de europeiska ekonomiernas tillväxt- och konkurrenskraft kan stärkas. Endast så kan långtidsarbetslösheten brytas.” Man kan nog säga att har lyckats över förväntan med inflationsbekämpningen, och gator och torg fylls knappast av folk som kräver ytterligare avregleringar och liberaliseringar. De har lyckats genomföra sin politik. Men arbetslösheten består. Även Socialdemokraterna har lyckats med sina krav på sunda statsfinanser .