prot · H20936 · 2014-12-11 00:00:00 — Man får inte bygga så att det blir alldeles för höga hyror. Man får bygga under vissa förutsättningar. Det är därför vi premierar det och ger ett sådant stöd. Vi vet att det fungerar, för det har det gjort tidigare. Och vi såg att byggandet störtdök när vi tog bort det. Vi är säkert överens om att det finns en bristande konkurrens i byggbranschen. Ett av de absolut bästa sätten för att man ska få bukt med det tror jag är att man går in och styr produktionen på ett tydligare sätt. Det handlar om att sätta upp kriterier och pressa priserna. Det är det man gör. Vi såg att vi pressade priset på produktionen när vi hade investeringsstödet. Kan du tänka dig – bostadsrättspriserna ökade, men kostnaden för att bygga hyresrätter sjönk eftersom man satte upp sådana tak. 33 (C) replik: Jag valde att ta det här replikskiftet eftersom det kan vara intressant att utröna roll i det svaga regeringsunderlag som vi har. När det gäller stödet, om det är 1 miljard eller flera miljarder som man förväntar sig att ha i stöd till nyproduktion av bostäder, ska man ha i åtanke att det är någonting som tas av skattekollektivet, och en stor del av skattekollektivet bor just i de hyresrätter som man vill stimulera framväxten av. Men har ställt sig bakom en budget där ett sådant stöd saknas. Det vore intressant att veta, utifrån förutsättningen att sådant stöd saknas, hur man ser på dem som har till uppgift att nyproducera de här bostäderna. Det är ju inte politiker som bygger bostäder. Det är inte ens statliga företag, utan det är privata byggherrar som bygger. Under vilka villkor anser ni att de ska kunna verka, givet att lösningen i fråga om att tillskapa möjlighet för det här omfattande stödet är att man tar ut det i form av skattepengar? Sedan är det intressant att grotta ned sig i de 200 miljonerna för att stimulera energieffektivisering. nämnde bland annat det och talade om det här lilla extra. Tolkar jag Nooshi Dadgostar rätt menar hon att 200 miljoner är någonting som vi ska använda för att kompensera hyresgästerna för ökade hyreshöjningar. Betyder det att Nooshi Dadgostar inte har tilltro till det förhandlingssystem som råder och som det finns en relativt stor enighet kring i riksdag? Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Nooshi Dadgostar nämner . Det är ju en kommun där är med och styr i majoritet med Socialdemokraterna och . Men vi behöver inte vara i ; vi kan ta oss till där jag själv bor. Där finns det bostadsföretag som heter , Poseidon och så vidare, och där finns med och styr både i bolagen och när det gäller ägardirektiven. Vilket ansvar har kommunerna i detta? 34 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik: tog upp ett antal frågor, och jag ska se om jag hinner svara på alla. Skattekollektivet betalar till dem som har ett ägt boende. Det vi säger är: Varför ska inte alla omfattas? Varför ska hyresgäster bara betala till villaägare? Varför kan vi inte gemensamt betala så att även de som bor i fastigheter i miljonprogrammet också kan rustas upp, att vi skapar morötter för att kicka igång upprustningen? Det är väl fantastiskt bra. Självklart har vi ett gemensamt ansvar för att alla människor i det här landet ska bo i värdiga lägenheter, att det inte ska vara vitmögel i badrummet eller nedrivna tapeter eller annat. Vi ska ha en bra och god bostadsstandard i , och då kan vi inte bara premiera dem som har ett ägt boende. Det är klart att vi har en kollektivmodell när vi förhandlar hyror. Det ställer jag mig naturligtvis bakom. Men självklart är det så att när man rustar upp många av miljonprogrammen vältras kostnaderna över på hyresgästerna. Det är ju ofta den enda intäkt bostadsbolagen har. Det är därför vi har sett alla dessa fantasihöjningar av hyrorna när man har rustat upp – tyvärr. Då är det självklart så att om man får ett stöd för en viss andel av upprustningen, ja, då skulle man kanske inte behöva vältra över kostnaden för just den andelen på hyresgästerna. Det tycker jag är en rättvisefråga, därför att skillnaderna i skattesystemet mellan de här två boendeformerna är så enormt orättvisa. var också inne på de politiska maktförhållandena i olika kommuner och om kommunen hade ett ansvar. Självklart har de det. Vi har alla ett ansvar. Hela samhället har ett ansvar för bostadspolitiken. 35 (C) replik: Jag måste ta upp HUS-avdraget, som ju är någonting som det råder en ganska stor enighet om i riksdag att vi ska ha kvar. HUS-avdragen som helhet är något som bidrar till skatteintäkterna i landet genom att det ger människor möjlighet att ha en riktig anställning. Det har skapat många nya arbeten. Det har gjort svarta jobb till vita, och det har skapat sjysta arbetsvillkor som ger människor möjlighet att få en pensionsavsättning på det arbete man utför. Alldeles oavsett om det är en husrenovering, ett altanbygge eller städhjälp till en pensionär är det här någonting som är viktigt och väldigt bra. Jag stöder det i alla delar, och jag vill inte sätta det ena mot det andra i det här fallet. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik När vi nu pratar om stöd och stimulanser är det trots allt, utifrån den budget som har ställt sig bakom, endast som är ett stöd. Jag måste få svar på detta: Vad är inriktning med det här stödet? Är det att täcka upp mellanskillnaden i hyresförhandlingen när fastighetsägare och hyresgästen inte kan komma överens? Eller är det det lilla extra som pratar om som kan vara en duschblandare eller någonting annat? Det är viktigt att få svar på detta. Om vi avslutar med det kommunala ansvaret nämnde inte Nooshi Dadgostar byggföretagens roll, men vi kan koncentrera oss på kommunerna då. Är det Nooshi Dadgostars uppfattning att det ansvar som inte tas av kommuner som och i stället borde tas av ? 36 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik: Det finns ganska skilda åsikter huruvida ROT-avdraget har gjort särskilt många svarta jobb vita. Tvärtom verkar det finns mycket oklarheter kring avdraget. Däremot är det självklart så att ett stöd för upprustning i miljonprogrammen innebär att många kan jobba och få sin lön och pensionsavsättning där genom detta stöd för att rusta upp. Poängen är ju att vi ska kicka igång upprustningen. Problemet är att upprustningarna inte sker. Många av värdarna skjuter bara detta . Man orkar inte ta tag i det. Det funkar inte. Här lovordas alla som rustar upp, men processen är djupt problematisk. Många människor tvingas flytta för att de inte har råd. Vart ska de flytta i Stockholms- eller ? De har ingenstans att flytta. Vi behöver ha ett stöd så att man kan få värdiga lägenheter även om man bor i hyresrätt. Om vi ger ett stöd är min absoluta åsikt att detta stöd inte ska gå i fickorna på något företag, utan då måste man se till så att det premierar hyresgästkollektivet. En insats, en del av kostnaderna som man lägger på upprustningen tas av staten, och ska inte den tas av hyresgästkollektivet. Jag tycker fortsatt att det är orättvist att vi ska ge 40 miljarder till det ägda boendet men inte en krona till hyresgästerna. Alliansen är svaret skyldig: Tycker ni inte att det är orättvist? 37 (FP): Det skiljer mellan budgetalternativen, men som vi redan har hört i debatten går den stora skiljelinjen egentligen i synen på hur bostadsmarknaden ska kunna ges bättre förutsättningar. och Alliansen tror inte på att kortsiktiga åtgärder löser problemen på bostadsmarknaden. Det är ju just det kortsiktiga och det ryckiga som har bidragit till de problem som finns. har byggt hälften av vad våra nordiska grannländer har gjort och hälften av snittet för . med alliansregeringen har dock kursen för bostadspolitiken antagit en ny inriktning. var antalet påbörjade bostäder 24 500. var antalet påbörjade bostäder 34 500. Prognosen är 40 000 bostäder. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Trots att det nu ljusnar snabbt och nyproduktionen har satt fart finns det ingen anledning att slå sig till ro. Det krävs ytterligare åtgärder. Det är 156 kommuner som anger att de har ett underskott på bostäder, men 35 kommuner i har ett överskott på bostäder. Förutsättningarna i ser olika ut beroende på var vi bor. Frågan är då vilka åtgärder det är som skapar förutsättningar i hela landet. På denna fråga fanns det i regeringens budget för bostadspolitiken inga långsiktiga svar. Vad är till exempel lösningen för att öka nyproduktionen? Alliansen har lagt många skarpa förslag, och vi har av tidigare talare hört några av de över 100 förslagen. Jag hoppas verkligen att kammaren får möjlighet att ta ställning till ytterligare förslag efter juluppehållet. Arbetet för att minska hinder och krångel behöver fortsätta. I fokus behöver de långsiktiga spelreglerna stå. Viktiga åtgärder har genomförts, såsom ändringar av hyressättningssystemet, förändringen av fastighetsskatten, förändringar av regelverken och snabbare planprocess. Aktörerna på marknaden väger in risken när de ska bygga. Osäkerhet, skakighet, kortsiktighet och brist på transparens påverkar synen på risk. bär fastighetsägare, byggsektorn och konsumenter mycket av denna risk. Vad vi kan göra här i riksdag är att skapa ökad långsiktighet. Vi kan arbeta för långsiktighet. Vi kan arbeta för ökad transparens så att aktörerna vet vad som gäller. Men fokus i bostadspolitiken behöver även utgå från konsumenterna och vad de efterfrågar. Målsättningen borde vara att fortsätta att se till att ta bort de hinder som gör att det inte går att bygga i tillräckligt snabb takt. Bullerregler har vi hört talas om i debatten. Regelkrångel och handläggning; orsakerna är många. Det går inte att bo i en överklagad detaljplan. Det går inte att bo i en planprocess. Planprocessen måste effektiviseras. Det är inte rimligt att byggandet stoppas. tror på den egenmakt som kommer utifrån att människor själva kan bestämma. Vi i ska inte förhindra, utan vi ska möjliggöra, och konsumentperspektivet måste finnas med. Vi tror också på konkurrens. Vi tror att det är viktigt att många aktörer får plats på marknaden, och vi menar att man genom att se till att det finns många aktörer skapar förutsättningar för produktutveckling, kvalitetsfrågor och långsiktigt även en prispress. Samplanering av bostäder och infrastruktur är absolut nödvändigt på de flesta håll i . Kommuner byter dag och natt befolkning med varandra. Folk pendlar med hjälp av kollektivtrafik och med egen bil. Utbyggnad av järnvägar, vägar och kollektivtrafik måste ske så att vi ger så bra förutsättningar som möjligt för att öka bostadsbyggandet. Med hjälp av Alliansens förslag om Sverigebygget kan nya bostäder börja produceras. Att nu förhala och stoppa viktiga infrastrukturprojekt, till exempel Förbifart , är inte rimligt. Det hämmar pendlingsmöjligheterna och tillväxten. Tala om risker och kortsiktighet! Hur ser Socialdemokraterna på kopplingen mellan bostadsbyggande och infrastruktur? För att underlätta bostadsbyggandet måste det gå snabbare att sätta spaden i backen och öka tillgången på mark så att det går att bygga. Det behövs kortare planprocess och ökad tillgång till byggklar mark. Detta är viktigt! Mycket är gjort, och mer behöver göras. Att bygga hus är att bygga samhällen. Bostäder är en fråga om livsmiljö. Det handlar om social, ekonomisk och ekologisk hållbarhet . Alliansens budgetförslag ligger i linje med det långsiktiga arbetet med att minska regelkrångel och skapa långsiktiga spelregler. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Regeringens budget innehöll två förslag, men dessa har ingen koppling till nyproduktion. Min fråga till statsrådet är: Avser ministern att vidta någon konkret åtgärd för att minska krånglet som hindrar bostadsbyggandet? I så fall vilken åtgärd? Om det finns 47 000 bostäder beslutade i detaljplaner i till exempel , vad är ministerns analys av varför dessa inte byggs? (forts. § 7) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. § 6 Statsministerns frågestund 38 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag hälsar statsministern välkommen. Samverkan mellan regering och opposition 39 (M): är det är statsminister, och har vi fått se konsekvenserna av att tillträda detta ämbete utan att ha ett förberett alternativ. Vi har sett svikna löften och brutna överenskommelser, och vi har sett viktiga reformer skjutas . Vi har sett friskoleuppgörelsen brytas redan i regeringsförklaringen, överskottsmålet överges och arbetsordningen för pensionsarbetsgruppen brytas redan före gruppens första möte. Vi ser industrin fortsätta vänta på besked om Förbifart , energin med mera. Denna höst blev inte riktigt vad eller väljarna hade tänkt sig, men befinner vi oss i ett svårt läge. Mot bakgrund av den hand Alliansen har sträckt ut är min fråga: Menar statsministern allvar med talet om samverkan, och är han beredd att nå en överenskommelse om hur landet ska kunna regeras av den största minoriteten, det regeringsalternativ som får störst stöd? 40 Statsminister (S): Samarbete bygger på vilja. Vi är fullt ut beredda att diskutera hur man kan underlätta arbete och underlätta för oss att ta oss framåt – för i ett, precis som sa, besvärligt läge. Det går inte att lagstifta fram vilja till samarbete. Det finns inte. Vi ställer gärna upp på den typen av diskussion, men vi har några principiella utgångspunkter för denna diskussion. Den ena är att vi inte kan ha en ordning i riksdag där majoriteten inte kan komma till tals på rätt sätt. Vi kan inte ha ett minoritetsstyre. Den andra är att vi i har ett flerpartisystem. Vi har inte ett system med enmansvalkretsar. Det innebär att alla partier måste försöka ta ansvar för att samverka oavsett vilka lagregler man hittar på. Vi ställer gärna upp på denna typ av diskussioner, men det finns några principiella utgångspunkter. 41 (M): Jag tackar statsministern. Det är värdefullt att försöka nå en överenskommelse, men då krävs det lite konkreta besked som vi ännu inte har fått. Det handlar till exempel om formerna för statsministeromröstningen. Skulle partierna i statsministerns regering vara beredda att släppa fram ett annat alternativ i en statsministeromröstning om detta alternativ hade det största parlamentariska underlaget? Skulle statsministern vara beredd till det även om det inte var han själv? Här saknas det besked från både Socialdemokraterna och . Skulle statsministern vara beredd att försöka finna former för bättre ordning för budgetpropositionen? Där finns ändå en huvudregel om att det största alternativet ska kunna vinna. Skulle han vara beredd till det även om det inte var som bar in den i denna kammare? Det handlar om ömsesidig respekt för att försöka finna former för att ska kunna regeras av det alternativ som får störst stöd av väljarna. Det förtjänar väljarna besked om före . 42 Statsminister (S): Det verkar finnas ett visst intresse från den andra sidan att ha bra regler – bara det inte är en socialdemokratiskt ledd minoritetsregering. Detta måste verka åt båda hållen. Det var precis det beskedet som de fyra borgerliga gav innan valet och efter valet: Den största minoriteten skulle få möjlighet att regera. Men det räckte inte . Ja, vi är beredda att diskutera förenkling av kammararbetet och förtydligande av budgetregler. Vi tänker dock inte medverka till en ordning där ledamöter sätts i andra hand och där majoriteten måste lyssna till vad en minoritet sa. Det är inte meningen med detta. Hade ni varit intresserade av en överenskommelse hade ni också tagit den utsträckta handen. får vi göra det bästa av situationen, och det tänker vi göra. Men jag kan konstatera att det budgetalternativ som ni röstade fram har försämrat för många människor runt om i landet. Regeringens budget och kostnadsprognos 43 (SD): står inför en ny valrörelse. Statsministern har aviserat att regeringspartierna avser att gå till val på sakinnehållet i den budgetproposition som avvisade. Sedan budgetpropositionen lades fram har kommit med en ny prognos där man aviserar att asylinvandringen kommer att bli betydligt större än den regeringspartierna har prognostiserat för i budgetpropositionen. Man flaggar för ett underskott för budget på . Detta gäller bara kostnader. Till det kommer kostnader för välfärd och nya bostäder. Vi vet också att det kommer att följa en ökad anhöriginvandring i asylinvandringens spår. Min fråga till statsministern är: Om prognos stämmer, vilka av de reformer som regeringspartierna har aviserat kommer ni framöver att stryka? 44 Statsminister (S): Den budget som vi har lagt fram är en plattform för den politiska inriktningen. Sedan får man laga efter läge när den nu är nedröstad med bland andra bistånd. Det är intressant att nu helt och hållet har visat vad det egentligen handlar om. Talet om att pensionärerna borde få sänkt skatt, talet om att äldrevården borde få mer utrymme och allt det fina talet om att ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen borde öka var just bara prat. är det inte helt förvånande åter invandringsfrågan som kommer upp på frågestunden. Den må vara intressant. Men beskedet från var att ni inte var intresserade av sänkt pensionärsskatt, för det röstade ni emot. Ni var inte intresserade av en satsning på äldrevården, för det röstade ni emot. Ni var inte intresserade av en satsning på sjukvården, för det röstade ni emot. Det var beskedet från , och det har vi noterat. 45 (SD): Nej, var inte intresserade av att rösta ja till en budgetproposition som utlovar saker till svaga grupper med monopolpengar. Det var därför jag ställde min fråga. Det mesta talar för att prognos kommer att stämma. Historiskt sett har prognoser snarare legat i underkant än i överkant. Hamnar man i mitten av prognos innebär det att Socialdemokraterna och saknar . Det är dessa pengar ni använder för att ställa ut löften till pensionärerna. Det är dessa ni talar vitt och brett om och avser att fortsätta tala vitt och brett om i valrörelsen. Jag tycker att statsministern är skyldig väljarna att svara på frågan: Om prognoser visar sig stämma, vilka reformer kommer ni då att stryka från er agenda? Väljarna ska veta det när de går till valurnorna. 46 Statsminister (S): borde veta att utgifter har olika ökningstakt från tid till annan, och de hanteras inom de regler som finns. Så är det till exempel med sjukskrivningskostnaderna. De har ökat , men det ställs aldrig mot några försämrade reformer. Att gör extravalet till en omröstning om invandringen visar på det jag pekade på tidigare, nämligen att det finns en enda fråga som är intressant för dem. Hur det slår mot andra reformer är ni inte så intresserade av, för då hade ni röstat för de förbättringar som vanligt folk nu går miste om. Det handlar om ensamstående föräldrar, arbetslösa och andra som hade behövt ett tillskott i pengar. Dessa pengar såg ni till att de inte fick. Det ska ni berätta för svenska folket. Förutsättningarna för ett bra samarbetsklimat 47 (C): Herr talman, statsministern! Alla samarbeten bygger på ömsesidigt förtroende. För att skapa detta krävs fungerande samtalsklimat, att parterna håller sig till tidigare löften och att man inte skapar konflikter där sådana egentligen inte finns. Bara har Socialdemokraterna brutit mot denna ordning på två för centrala politikområden. För det första: I den ägarprövningsutredning om vinster i välfärden som vi gemensamt har varit överens om över blockgränsen har regeringen nu valt att mörka och hemlighålla slutsatser och rapporter som går på tvärs med regeringens vänsterideologi. För det andra: I den stora översyn av Arbetsförmedlingen som vi satte igång har man tittat på att både sparka utredaren och lägga det arbete som har gjorts i malpåse och, som jag har förstått det, även i papperskorgen. Översynen skulle leda till ökad samverkan med företagen, konkurrensutsättning och bättre matchning. Jag skulle vilja fråga statsministern, som ofta pratar om samarbete: Hur gynnas samarbetsklimatet av detta? Vad samarbetet handlar om är ju det politiska innehållet. 48 Statsminister (S): Jag har ägnat hela mitt vuxna liv, tror jag, åt samverkan. Jag har suttit i många olika sammanhang, där vi som arbetsgivare och arbetstagare har diskuterat utifrån helt olika utgångspunkter men där vi alltid har kommit fram till lösningar på ett eller annat sätt. Det har inneburit givande och tagande. är det mycket prat om att vi har brutit överenskommelser till höger och vänster. Jag säger det igen, herr talman: En lögn blir inte mer sanning bara därför att den upprepas . Låt oss göra upp en gång för alla hur det är med . Där finns ett betänkande som vi var överens om. I det ingick två särskilda yttranden, som ingår i betänkandet – annars är man inte överens och det borde rimligen inte stå i betänkandet. Det borde inte vara så svårt att läsa sig till att så är fallet. Vad gäller Arbetsförmedlingen är det helt enkelt så att förutsättningarna är helt annorlunda, efter det att vår budget röstades ned – och det var ni med och gjorde. 49 (C): Herr talman, statsministern! Jag har ägnat mina som heltidspolitiker åt just samverkan. Kanske är den politiska verkligheten något annorlunda än den samverkan som du har ägnat dig åt. För att ta exemplet med , som jag inte ens ställde frågor om just nu: Det handlar om att man är överens om en kärna, och då kan man inte välja den andra satelliten och tro att de andra är överens om också det. Men låt mig komma tillbaka till det jag frågade om. Socialdemokraterna och regeringen har valt att kasta utredningen om en förbättrad arbetsförmedling i papperskorgen och sparka utredaren. Man har valt att mörka och hemlighålla rapporter om vinster i välfärden från den ägarprövningsutredning som vi har tillsatt över blockgränsen. Tycker statsministern att det är en bra samtalston, ett bra samtalsklimat, för att föra vidare samarbete i dessa viktiga frågor? Statsministern sa att samarbete bygger på vilja. Tycker statsministern – i ljuset av de politiska delar som ni nu har lagt i papperskorgen – att detta tyder på att han vill samarbeta? 50 Statsminister (S): vokabulär om att sparka, mörka och hemlighålla är väl inte den bästa tonen, om man säger att man själv är så ödmjuk. Vi har fått helt andra förutsättningar efter budgetomröstningen – det är ett faktum. Vi hade mycket stora planer på att Arbetsförmedlingen inte skulle vara den som bara ska leta fel hos dem som eventuellt inte söker arbete utan skulle vara en aktiv part. Det var därför vi skulle förse Arbetsförmedlingen med rejäla verktyg, för att det skulle vara möjligt för människor som är arbetslösa att få en utbildning, så att de faktiskt kommer i arbete. Vi har ungefär 80 000 människor, ja kanske 100 000 människor, som inte har adekvat utbildning för att kunna komma i arbete. Det är dem som företagarna efterfrågar. Det var ett av de verktyg som vi ville sätta i sjön. Det andra var att se till att ungdomar får en riktig garanti. Det valde de fyra borgerliga, tillsammans med , att rösta bort. Då har vi helt andra förutsättningar, och då får vi se över detta på ett annorlunda sätt. 51 HANS (V): inleddes här i , där man firade att det snart var som införde fri abort. Jag deltog tillsammans med flera statsråd i öppnandet. Men festivalen kunde inte genomföras i sin helhet. attackerades festivalen med en rökbomb under en filmvisning. Det är en attack på den svenska aborträtten men också på yttrandefriheten och den svenska demokratin. Vi vet inte vem som genomförde attacken. Men polisen säger att det var ett politiskt motiverat attentat, och vi ser hur högerextrema grupper i hyllar attacken. Tyvärr ser vi redan i flera delar av men också i en alltmer våldsam antiabortrörelse som attackerar de kvinnor, män och organisationer som står upp för kvinnors rätt till sin egen kropp. Därför vill jag fråga statsministern: Vad vill statsministern göra för att förhindra ytterligare attacker på alla de kvinnor, män och organisationer som står upp för aborträtten i ? 52 Statsminister (S): Det är en mycket allvarlig situation som vi befinner oss i .