prot · H10977 · 2014-03-04 00:00:00 — har frågat mig om jag anser att mer av godstrafiken bör flyttas över till väg i stället för järnväg och vilka åtgärder jag avser att vidta för att detta ska ske. Eftersom jag anser att näringen själv bäst bestämmer på vilket sätt den vill transportera sina varor avser jag inte att vidta sådana åtgärder. 67 (S): Det var möjligen valperiodens kortaste svar; jag vet inte. Jag vill naturligtvis tacka för det korta svaret, men även korta svar väcker frågor – faktiskt om mer än det de svarar på. Ministern har i en interpellationsdebatt med klart deklarerat att regeringen står bakom de förslag och den inriktning som Europeiska kommissionen givit uttryck för i sin vitbok om transporterna i , nämligen att all lastbilstrafik ska avregleras och släppas fri. Några villkor för detta har inte den , utan man ser bara den fria marknaden som ska frälsa allt och alla. Att den med en mun talar sig varm för den svenska modellen men med en annan mun talar om total avreglering av transportmarknaden visar att man nog inte riktigt har förstått vad som ska förstås med den svenska modellen. Hur hänger nu det ihop med min interpellation om i ? Jo, på det enkla sättet att orsaken till att avvecklar sin verksamhet inte bara vid terminalen i utan också på en rad andra ställen – i mitt hemlän dessutom i och i – är just konkurrensen från den olagliga lastbilstrafiken. Det har själva meddelat i ett pressmeddelande. Den trafik som ministern i ett slag vill göra laglig genom att avreglera skulle alltså ytterligare hota godstrafiken på järnväg. Det tyder på sällsynt dålig förståelse för vad som behövs för att vi ska få miljösmarta transporter. ökar ju utsläppen från den tunga trafiken. Jag anser att detta är helt fel väg att gå. Vi måste minska utsläppen från den tunga trafiken och från trafiken som helhet. Vi måste se till att transporter som kan ske på järnväg också gör det. Eller rättare sagt: Där transporter är lämpade för transporter på järnväg ska de också ske på järnväg. Men det kommer inte att ske nu när lägger ned sina terminaler, utan trafik som skulle vara mycket lämpad för järnväg kommer i stället att tvingas ut på väg. Politiken måste hänga ihop. Om man vill att utsläppen ska minska måste man vidta åtgärder för att se till att trafiken fungerar på ett bra sätt och att lastbilstrafiken faktiskt kan minska. Man måste stärka förutsättningarna för företag som att konkurrera med lastbilarna. Man kan inte signalera att man inte ser så allvarligt på olaglig inrikestrafik med lastbil eftersom man ska avreglera alltihop. Jag tycker att det sänder helt fel signaler till transportköpare, speditörer och dem som tillhandahåller transporten. I stället borde regeringen signalera att den vill ta krafttag mot den olagliga inrikestrafiken. Ett strikt beställaransvar med mycket bättre kontroller borde införas ihop med ett socialt protokoll som garanterar dem som jobbar i branschen villkor som är människovärdiga. Då skulle förutsättningarna radikalt förbättras. De transporter som bör gå på järnväg skulle kunna gå där, och de som går med lastbil skulle kunna ske under konkurrens på lika villkor. 68 (M): Jag hade inte tänkt gå upp i den här debatten, men när jag hörde agera tolk för som bolag blev jag lite förvånad. Det vill jag gärna ta ett resonemang om även med statsrådet. påstår att det endast är konkurrens från lastbilstrafik som gör att ska lägga ned ett antal terminaler. Jag har svårt att se hur eller någon annan här kan tolka de pressmeddelanden som de facto gör som att det beror på det. Det är en effektiviseringsprocess inom som gör att de vill effektivisera sin verksamhet. Det som skrämmer mig är det socialistiska tänk som i vanlig ordning har. Politiken går in och styr oavsett om det är dumheter det handlar om. Kan verkligen anse att det är som talar om vilka terminaler ska ha i sin verksamhet? Det föranleder också en stor oro hos svenskt näringsliv, tycker jag, när man ska leva med farhågan att vill vara med och styra att ska ha så dålig effektivitet att politiken gör landets transporter dyrare. Detta, statsrådet, är jag orolig över. Jag funderar också lite grann på hur statsrådet ser på att det förs en politik som så till den milda grad och så direkt vill lägga sig i företags effektivitet. 69 Statsrådet (M): För mig är det oerhört viktigt att gods kan transporteras på det bästa sättet, så att man har en tydlighet och förutsägbarhet när det gäller både tid, kostnad och funktion. Det är också viktigt att alla trafikslag kan användas. Mycket av den godstrafik som sker med lastbil på våra vägar går ofta kortare sträckor, och det är väldigt sällan man kör längre än till exempel . Det är naturligt att sådant som går längre sträckor och har en koppling till järnväg bör gå just på järnväg. ställer det fria cabotaget mot järnvägen. Jag kan rent retoriskt förstå varför han gör så. Låt mig dock vara tydlig: För att kunna ha en fri rörlighet på den inre marknaden inom EU för att stärka konkurrenskraften, vilket i grunden är positivt och något som vi människor tycker är bra, har man sagt att detta ska gälla även för transporter. Det förutsätter harmoniserade regler och påföljder. Det finns inte . Det kommer att dröja mycket länge innan det finns. Därför finns det cabotageregler, som är en form av begränsning av rörligheten. Det tycker jag i grunden är bra. Det som jag inte tycker är bra är det fusk som finns . Det är inte cabotaget i sig, den lagliga trafiken, som är problemet, utan den illegala inrikestrafiken. Därför har vi ägnat tillsammans med Transportstyrelsen och åt att ta fram bra verktyg som kan användas för att få bort fusket och, framför allt, få en sundare konkurrenssituation för åkerinäringen i . förutsättningar, inte minst kopplat till , som är en av de större aktörerna och förvisso ett statligt ägt bolag, handlar snarare om punktlighet. För att järnvägen ska bli tillräckligt konkurrenskraftig måste den kunna garanteras att bli punktlig. Mycket av lasten är just-in-time. Lagren går på järnvägen. Det är en anledning till att regeringen avsätter så mycket för att höja anslagen till drift och underhåll och ta igen en sliten järnväg. Som nämnde har som ett statligt bolag också ett ansvar, inte minst i sitt effektiviseringsarbete, för att vara lönsamt och ha råd att vara kvar som företag. Detta hänger ihop. Jag vill se smartare, effektivare vägtransporter som är både trafiksäkra och miljömässigt bra. Därför driver också regeringen frågan om längre och tyngre lastbilar för att effektivisera i de delar där lastbilen finns. Men det måste också hänga ihop med en järnväg som är punktlig och pålitlig och fungerar hela vägen. Då tror jag att vi får de bästa förutsättningarna för att stärka konkurrenskraften för svenskt näringsliv och får fler människor i jobb. Egentligen hänger ju hela kedjan ihop på det viset. 70 (S): Ja du, , jag har aldrig någonsin sagt att jag ska bestämma vilka terminaler som ska ha. Det skulle vara mig främmande att ens uttrycka en sådan tanke. Däremot har jag i min interpellation och i mitt tidigare inlägg sagt att det handlar om förutsättningarna för trafiken. På vilka villkor sker konkurrensen? Sker den på sjysta villkor eller på osjysta villkor? Jag kan läsa vad har sagt i sitt pressmeddelande, som jag har här. Man säger bland annat så här: Illegal lastbilstrafik med dumpade priser och dumpade villkor för chaufförer är ett problem för en pressad transportbransch och det attackerar vi tillsammans med Åkeriföretagen och sjöfarten. Det anger man som ett av skälen till att man måste dra ned på sin kapacitet. Det kanske finns andra skäl också, men detta är ett av de viktiga skälen som man anger här. Man får låga volymer till sin verksamhet när frakten sker på annat sätt. Det är ju en självklarhet. Visst är det så att en huvuddel av lastbilstrafiken sker på ganska korta avstånd. Det är sant. Men vi har också en hel mängd långtradare som går hela vägen från eller upp till , eller vidare bort mot den ryska gränsen och mot och de områdena. Det finns en långväga lastbilstrafik som jag hellre skulle se flyttas över på järnväg. Då handlar det om att järnvägen ska kunna konkurrera med lastbilstrafiken på sjysta villkor. Det kan man inte när regeringen först höjer banavgifterna – inte för att få en bättre bana utan för att man eventuellt ska investera något , så att det kanske blir en bättre bana först . Det har varit stora protester mot detta från näringslivets sida. Också jag har blivit attackerad för att man har menat att jag skulle stå för det, men vi har faktiskt här i fattat ett beslut som innebär att vi avråder regeringen från att göra på detta sätt. Vi har faktiskt ställt krav på att regeringen inte ska göra på det sättet. I stället ska man först börja förbättra banan, sedan kan man ta ut högre avgifter. I sammanhanget är det också viktigt att titta på hur vi får lönsamhet i tågtrafiken. kan ju inte bedriva något slags välgörenhetsverksamhet. Det förstår ju alla. Det kan inget företag göra. Här måste vi se till att få bort den illegala lastbilstrafiken, som ministern säger att hon tycker så illa om. Det gör vi också. Det rimmar dåligt med de uttalanden som ministern gjorde i debatten. Det kanske är läge att ta tillbaka de uttalandena? Jag har faktiskt läst protokollet. Det var kanske inte så genomtänkta uttalanden om att vi skulle släppa all cabotagetrafik fri. 71 (M): tar ut ett litet stycke ur ett pressmeddelande men säger sedan i en bimening att det ju finns andra skäl också. Huvudskälet är faktiskt att måste effektivisera sin verksamhet. har rätt i en sak, nämligen det som gäller önskemålet om att lastbilstrafiken ska minska. Det kommer han att lyckas med, för han vill lägga på en lastbilsskatt med ! Det är som ska belasta konsumenter, svenskt näringsliv och så vidare. Det är ett sätt för att verkligen göra svensk konkurrenskraft mycket sämre. Jag skulle vilja avsluta med att ställa en fråga till när det gäller banavgifter. Vad tycker om att banavgifter som vi föreslår oavkortat går till att förbättra drift och underhåll på järnvägen? Var är alternativa finansiering av den delen? Tycker inte att det är riktigt att vi får en möjlighet att åtminstone ha en avgift som innebär att man står för de direkta kostnaderna på järnvägen? Alla ska veta att det är pengar som oavkortat går tillbaka till underhållet av den svenska järnvägen. 72 Statsrådet (M): När vi tänker på gods är det oerhört viktigt att vi inser att vi för svensk konkurrenskraft och det näringsliv vi har är beroende av bra transporter. Man måste tänka på hela godsstråk genom landet och också in i och ut ur landet. Vi har dessutom en sådan grannlandssituation att mycket av till exempel det norska godset går på svensk järnväg och svensk väg. Så visst är det mycket gods som går genom . Då tycker jag att det är angeläget att vi inte räknar bort det ena eller tänker oss det ena trafikslaget före det andra. Det måste handla om det som är mest optimalt utifrån tid, kostnad, funktion, trafiksäkerhet och miljömässighet. Valet kan göras utifrån det. Det handlar också om att förstå att vi behöver ha en kombination. Jag hoppas att tycker att det är viktigt att vi trots allt ska ha lastbilstrafik kvar. Då hoppas jag också att kommer att tycka att de förslag som har kommit från Transportstyrelsen, tillsammans med , är bra. Det handlar om hur vi ska komma åt den illegala lastbilstrafiken, så att vi kan få bort fusket på våra vägar. Det handlar om hur man ska kunna kontrollera handlingar för att veta att någon är här med ett tillstånd på ett korrekt sätt och inte illegalt. Det handlar om hur man ska kunna informera om beställaransvaret. Det handlar om hur man ska kunna förhindra fortsatt färd och till och med kunna döma ut en sanktionsavgift på , till skillnad från böter på . Det är en mycket mer kraftfull satsning för att komma åt det som vi kallar fusk. Men det handlar också om det som regeringen faktiskt gör, som jag tror är oerhört viktigt för och för andra godstransportörer på järnväg. Se till att återfå förtroendet för järnvägen genom att ha ett bättre underhåll! Titta på kapacitetstilldelningen! Det handlar om hur man kan jobba med banavgifterna på ett smartare sätt, differentierat efter tid, dag och anslutningar. Det handlar om hur man kan jobba med av- och påbokningsavgifter. Vi vet ju att mycket av kapaciteten går till spillo för att man bokar upp tider som man sedan kanske inte använder. För godset vill man kanske ha kortare tider när man tilldelas kapacitet, jämfört med persontrafiken, som vill ha det i stället i taget. Vi hittar smartare sätt att jobba med kapacitetstilldelningen. Men i grund och botten handlar förtroendet om: Kommer godset på järnväg fram ? Det är precis som för oss människor när vi står på perrongen. Vi undrar: Kommer vi fram ? Det är det som avgör om man är konkurrenskraftig. Det ena behöver inte ta ut det andra. Jag är övertygad om att vi behöver ha transporter både på väg och på järnväg. Sjöfarten har vi inte ens en gång talat om. Det kan vi göra vid ett särskilt tillfälle. Men låt oss inte glömma det trafikslaget. 73 (S): Vägslitageavgiften tar vi upp i en annan debatt, , för det är inte det som den här interpellationen handlar om. Vi får nog anledning att återkomma till det i kammaren. Ministern talar här om godsstråk. Ja, det återkommer vi till i nästa interpellationsdebatt. Den kommer att handla om ett sådant stråk i alla fall. Det kan bli en intressant sak att diskutera. Ministern tar upp vad som spelar roll när man väljer transportslag. Jag tror också att konkurrensen mellan olika transportslag och mellan olika företag spelar roll. Var får jag det lägsta transportpriset? Det är i det ljuset man måste se: Hur fungerar det med avgifter på järnväg? Hur fungerar det med illegal lastbilstrafik och så vidare? I sammanhanget vill jag säga att när det gäller långa och tunga fordon tror jag inte att vi har några skilda uppfattningar. Jag tror att det är någonting som måste komma. Det är bra för miljön. Det är bra för allting. Det är bra på alla sätt och vis. Där är vi i alla fall väldigt tydliga. Sedan vill jag säga att det är bra förslag som Transportstyrelsen och de andra myndigheterna kommer med. Det är jättebra förslag. Men var är besluten? När kommer propositionen till så att vi kan fatta beslut om det? Kommer den före , som är sista dag? Än så länge är det bara utredningsförslag. Det måste ändå vara så att vi fattar beslut här i . Som slutkläm vill jag säga att det här med kapacitetstilldelning är jätteviktigt också för att företagen ska kunna investera i rätt material. Jag tror att vi också är överens om den saken. 74 Statsrådet (M): Just nu pågår en ganska stor övergripande utredning av järnvägen och järnvägens framtida förutsättningar. Jag tror att vi kommer att se sådant som kan komma till gagn för godstrafiken men också för persontrafiken när det gäller just järnväg. För det finns säkert en hel del som kan göras för att locka mer i den delen. När det gäller konkurrensen mellan transportslagen, om vi tar det utifrån ett godsperspektiv, kan jag säga att vi har givit ett uppdrag till VTI, att särskilt belysa avgifter, skatter och kostnader. Det handlar om hur det faktiskt ser ut för att man sedan ska kunna göra en jämförelse mellan de olika transportslagen, inte minst utifrån ett konkurrensperspektiv. Det tror jag är oerhört viktigt, i synnerhet när man tänker sig att det finns hot om en kilometerskatt för lastbil, som direkt kommer att påverka kostnaden för små företag och som kanske till och med på marginalen avgör om de kan fortsätta eller inte. Det slår direkt mot konkurrenskraften och fler jobb i . Då är det bra att man har ett underlag först, så att man vet vad konsekvensen faktiskt blir. avslutade med frågan: När kommer de förslag som är kopplade till det som jag kallar fusket på våra vägar? Det är nu ute på remiss. Lagrådet ska också titta på det. Vår tanke är att det ska kunna vara ett ikraftträdande , och ska det ha passerat den lagstiftande församlingen: . Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2013/14:296 om Botniska korridoren 75 Statsrådet (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att Botniska korridoren ska kunna förverkligas och vilka åtgärder jag avser att vidta för att Norrbotniabanan ska kunna påbörjas i närtid. Botniska korridoren finns numera, liksom den nordiska triangeln, med på TEN-T-kartorna som ett nätverk som sammanbinder och i ett nordligt perspektiv med europeiska kontinenten. En medlemsstat kan ansöka om bidrag för infrastrukturprojekt som ingår i . Vilken infrastruktur som ska byggas bestäms och finansieras dock av medlemsstaterna själva. I är det regeringen som fastställer vilka infrastrukturprojekt som ska byggas genom särskilda beslut. Regeringen genomför nu en historisk satsning som omfattar –2025. Trots det måste prioriteringar göras. Jag kan konstatera att Socialdemokraterna inte ser sig ha sådana begränsningar utan lovar att bygga både ett nytt höghastighetsnät för järnväg i och Norrbotniabanan – detta utan att redovisa någon finansiering, varken i budgetmotion eller i infrastrukturmotioner. bereder ett förslag från om en ny nationell plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2025. Trots de nyttor som trots allt kan påvisas för Norrbotniabanan har inte sett det som möjligt att prioritera det projektet, och det återfinns inte i förslag. Däremot finns andra åtgärder längs Botniska korridoren med i förslag, bland annat åtgärder på Ostkustbanan. Dessutom öppnades Haparandabanan för trafik . Regeringen avser att fastställa den nya nationella planen . Jag vill därför inte föregripa resultatet av den beredning som pågår, där även åtgärder längs Botniska korridoren kan komma att övervägas. 76 (S): Jag tackar för svaret! Inledningsvis vill jag säga att jag vet vilken politik vi socialdemokrater avser att driva om vi vinner valet . Men det var inte frågan jag ställde till ministern. Visst kan hon kritisera vår politik, men det bör ske i debatten och inte i hennes svar. I stället hade hon kunnat utveckla varför regeringen inte avser att satsa på Norrbotniabanan. Varför är den inte värd att satsa på? Det hade varit mer intressant att få det svaret. är trots allt regeringens myndighet och kan som sådan inte förväntas lägga fram andra förslag officiellt än dem som regeringen kan antas vilja genomföra. Därför undrar jag varför regeringen behandlar ett projekt med bevisad samhällsnytta enligt regeringens egna beräkningsgrunder, som dessutom gör stor nytta för hela landet, på det sättet. Varför vill inte regeringen ge människor i norra samma möjligheter till arbetspendling som man ger i andra delar av landet, till exempel ? Varför vill inte regeringen att svensk export ska utvecklas och ta in inkomster till landet? Är det därför att, som statsministern uttryckte det i , man anser att svensk industri är basically gone? Är svensk industri ett särintresse som det inte behöver tas hänsyn till? Är det där skon klämmer när det gäller Norrbotniabanan? Så går jag över till frågan om hela Botniska korridoren. Professor har utrett frågan om samhällsekonomi och återbetalning på en gjord investering. Han har i sin utredning konstaterat att för det första är befolkningstätheten utefter kusten där denna bana ska gå lika stor som den mellan och . Det innebär att nyttan av banan för arbetspendling är mycket stor. För det andra har han konstaterat att investeringen har en återbetalningstid på 10–. Det är alltså en extremt bra investering ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Jag talar om hela Botniska korridoren med Norrbotniabanan och utbyggt dubbelspår söder om . Hela denna järnvägsinvestering kan innebära ett lyft för och ett rejält bidrag till att motverka den största urbaniseringen i , nämligen den svenska. Jag är övertygad om att detta är ett framtidsprojekt som måste förverkligas, men det kommer aldrig att ske så länge är kvar i en svensk regering. Varför är regeringen så njugg mot norra ? Varför finns inga framtidssatsningar från regeringens sida för denna del av landet? Varför vill man inte fullfölja det man har lovat , nämligen att bygga Botniska korridoren? Svara nu på mina frågor, fru minister. Det är vad interpellationsdebatter är till för. 77 (S): Jag kommer från , och det här är en viktig debatt för alla gävleborgare. I slutänden gäller det naturligtvis också hela . Jag skulle vilja lyfta fram en del av den sträcka har interpellerat om, nämligen Ostkustbanan och behovet av dubbelspår mellan och . Låt mig göra en tillbakablick till 1996. Då tog det att sitta på tåget mellan och . tar det och , alltså . Låt oss ställa det i relation till att vi nu lever i där vi förväntar oss att saker ska gå snabbare och snabbare. Ostkustbanan har blivit ett långsamt undantag. har beläggningen av tåg ökat från 30 tåg till 70 tåg på vissa delar av Ostkustbanan. Den prognos som gjorde i sin framtidsplan till 2015 har redan överträffats med de tåg som åker på Ostkustbanan . Till 2020 säger att vi nog ska räkna med ungefär 100 tåg . I sägs det att persontrafiken på de regionala tågen på Ostkustbanan på grund av kapacitetsbristen ska få stå tillbaka till förmån för godset. På sätt och vis kan jag förstå prioriteringen, men det betyder alltså att gävleborgare som vill åka fram och tillbaka till högskola eller företag i stället för att åka tåg ska få åka buss. Det är en orimlig utveckling som vi absolut inte vill se eller över huvud taget ska behöva se. För de stora företagen i regionen, till exempel och , har det stor betydelse att arbetskraften snabbt och enkelt kan pendla in till företagen. Ministern sade i en tidigare interpellationsdebatt att det är viktigt med konkurrenskraft. Ett dubbelspår som gör det snabbt och enkelt att åka tåg fram och tillbaka inom länet och över länets gränser är naturligtvis viktigt. Det byggs nu tio mötesstationer på sträckan. Jag kallar det lite av en nödlösning. Den styr förmodligen upp det absolut värsta scenariot, men det är inte precis hållbart i längden. Jag har tagit med mig en bild här till kammaren som visar en del av Ostkustbanan. Det lilla hålet som syns på bilden visar var spåren passerar under . Det är den kapacitet som tågen kör på i just . Så kan vi självklart inte ha det. Hur ser ministern på frågan om ett dubbelspår på Ostkustbanan? Kommer det att finnas med i ministerns plan framöver? 78 Statsrådet (M): När vi står här i talarstolarna och när jag är ute och reser brukar jag berätta om de 522 miljarderna. Vi vet att det är otroligt mycket pengar. Men jag vet också att när alla remissinstanser i landet har fått titta på förslaget och vi har räknat ihop vad alla remissinstanser tycker är viktigt kan vi enkelt summera ihop 1 400 miljarder. Det här är bara fråga om pengar som behövs i närtid fram till . Jag tror att vi i den här kammaren förstår att det är pengar som faktiskt inte finns. Tack vare en god ordning i ekonomin och tack vare att fler människor faktiskt kommer i arbete finns , trots allt, pengar att satsa på infrastruktur. Det är långt ifrån alla länder i som klarar av det. säger att tio mötesstationer är en nödlösning. Ja, må så vara. Vi vet att på sträckan –finns kapacitetsbrist. Det har också pekats ut i , vilket man även kommer att ta hänsyn till i den nationella planen. Däremot kan jag säga att vi inte kommer att förmå att bygga dubbelspår längs hela sträckan. Jag har inte sett något parti som har de pengarna. Det är intressant att konstatera att Socialdemokraterna även här hittar nya spår som ska läggas till, förutom alla andra spår som också behövs, men inte lämnar besked om hur de ska finansieras. har interpellerat om Botniska korridoren. Det var viktigt att tillsammans med fick in Botniska korridoren på den karta som ska framställas för . Vi har gjort det tillsammans med andra intressenter, inte minst här i . Först och främst var det viktigt att vi inte tappade den chansen att få med korridoren. Sedan är det ändå varje medlemsland som prioriterar, framför allt finansierar och sätter tidsplanen.