prot · H109128 · 2014-06-18 00:00:00 — Följande berättelser från upplästes och lades till handlingarna: Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att (MP) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (MP) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). ordförande/sekreterare om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att (MP) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (MP) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nye ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). 4 § Anmälan om faktapromemoria Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2013/14:FPM90 Strategi för att minska tunga fordons bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp KOM(2014) 285 till trafikutskottet 5 § Anmälan om granskningsrapport Talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från : RiR 2014:13 Att gå i pension – varför så krångligt? 6 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Proposition 2013/14:241 till trafikutskottet Skrivelse 2013/14:240 till socialutskottet 7 § Ärenden för förnyad bordläggning Följande dokument bordlades för : betänkanden /14:NU22 och NU26 utlåtande /14:SoU29 betänkande 2013/14:UbU27 betänkanden /14:CU31 och CU38 betänkanden /14:AU8–AU10 8 § Strandskyddet vid små sjöar och vattendrag Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2013/14:MJU26 Strandskyddet vid små sjöar och vattendrag (prop. 2013/14:214) föredrogs. 126 (MP): Det vi ska diskutera – strandskyddet – handlar om en uppluckring av detta skydd. Innan vi börjar luckra upp det kanske vi ska fråga oss vad vi har strandskyddet till över huvud taget. Till att börja med kom strandskyddet till som en del av allemansrätten – för att säkra tillgången till stränder inte bara för människor som har råd att själva bygga och bo vid stranden utan också för andra människor. Sedan kom den biologiska mångfalden till som ytterligare ett skäl för att värna våra strandmiljöer. har också medvetenheten om att klimatförändringarna kommit att innebära risker för bebyggelser i strandnära lägen tillkommit som ett ytterligare argument, även om det inte har satt några spår i själva lagstiftningen. Allmänhetens intresse av tillgång till stränder för friluftsändamål är av naturliga skäl större där det finns mycket allmänhet, alltså där människor bor och vistas. Det gäller våra storstadsregioner men också i skärgårdar, till exempel. Därför kan man, om man bara utgår från friluftsintresset, tycka att det är rimligt att ha en viss differentiering av strandskyddet mellan högexploaterade och lågexploaterade områden. Av den anledningen har vi från föreslagit att det ska bli svårare att bevilja dispenser för strandskyddet i högexploaterade områden. Även om det finns delar av som har gott om stränder i förhållande till friluftsintresset behöver det dock inte innebära att det är oproblematiskt, om man ser till andra syften som biologisk mångfald, att luckra upp strandskyddet i dessa områden. Även strandmiljöer som inte är viktiga för friluftsintresset kan ha höga biologiska värden. Stränder är helt enkelt viktiga för den biologiska mångfalden. Nästan en tredjedel av alla djur- och växtarter i landet som har rödlistats som hotade eller missgynnade är knutna till strand- eller vattenmiljöer. Den begränsning till mindre sjöar och vattendrag som regeringen nu föreslår är inte heller oproblematisk. Även små sjöar och vattendrag kan ha höga naturvärden som riskeras av bebyggelse. Det kan handla om gölgrodor i , smålom i norrländska tjärnar och gölar, salamandrar och dvärgnäckros – bara för att ta några exempel på arter som trivs i små vattensamlingar. Å andra sidan kan jag ha förståelse för synpunkten att vi inte kan ha en sådan trubbig strandskyddsreglering att exakt varenda sjö och vattendrag betraktas som omistlig. Det är inte rimligt att ett människoskapat dike som kanske inte ens har vatten i sig betraktas som så viktigt att man inte ens kan bygga i närheten. Men finns möjlighet för att i det enskilda fallet upphäva strandskyddet i ett område som uppenbart saknar betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Om man gör bedömningen att det inte har varit tillräckligt för att möjliggöra bebyggelse till exempel vid sådana här vattenförande diken har jag inga problem med att man vill återkomma med förslag för att ta hand om just den problematiken. Det förslag som vi nu har att diskutera öppnar dock upp för en större uppluckring än så. Visserligen kommer inte det stora dråpslaget riktigt . Regeringen har sagt att man helt vill upphäva det generella strandskyddet vid små sjöar och vattendrag, och det gör man inte i detta ärende. Det ska komma sedan. Däremot gör man det lättare för att upphäva strandskyddet vid sjöar och vattendrag om de är små. Detta definierar regeringen som mindre än ett hektar respektive . Det motsvarar två tredjedelar av Sveriges sjöar och ca 80–av stränderna utmed vattendrag. Förslaget är inte heller begränsat till lågexploaterade områden, utan regeringen argumenterar för att begränsningen i praktiken kommer att innebära att det bara blir lågexploaterade områden som kommer i fråga. Men med tanke på att det trots ambitioner om motsatsen ges ca 700–800 dispenser och upphävanden i storstadsområden vore det befogat med en tydlig begräsning till områden med lågt exploateringstryck. Jag yrkar bifall till reservation 1. Om regeringen sedan vill återkomma med ett lite mer begränsat förslag för de smådiken som vi har diskuterat är jag beredd att lyssna då. 127 (V): Strandskyddet gäller vid hav, insjöar och vattendrag i hela . Dess syfte är att långsiktigt trygga förutsättningarna för den allmänrättsliga tillgången till strandområden och att bevara goda livsvillkor för djur- och växtliv. anser att dessa syften fortsatt måste värnas. Ändringarna i strandskyddet innebar ökade möjligheter för kommunerna att satsa på landsbygdsutveckling i strandnära lägen, så kallade LIS-områden. stod bakom att glesbefolkade områden med god tillgång till obebyggda stränder skulle kunna få fler dispenser utan att strandskyddets syften äventyrades. Vi menar att införandet av dessa områden skapade sådana möjligheter. I propositionen motiverar regeringen nu de ändringar vi debatterar med att man strävar efter en mer hållbar utformning av strandskyddet genom att göra det enklare att bygga i strandnära lägen i glesbefolkade områden. Vi har svårt att se var det hållbara finns i regeringens inriktning och förslag och vill påminna om att det generella strandskyddets syfte även är att vara förebyggande och framåtsyftande. Med andra ord handlar det om att genom strandskyddet säkerställa även framtida behov för både allmänhetens tillgänglighet och växters och djurarters fortlevnad. Många remissinstanser har lyft fram de små vattendragens betydelse för den biologiska mångfalden. Då i stort sett varje vattendrag är betydelsefullt för den biologiska mångfalden och definitionerna i förslaget av mindre sjöar och vattendrag inte är helt tydliga är konsekvenserna av propositionen också svåra att överblicka. De små vattendragen är, som vi har hört tidigare, de mest artrika, och naturmiljön har betydelse som spridningskorridorer och tillflyktsorter för olika arter. Vi menar också att en analys av hur förslaget tryggar allmänrättslig tillgång till strandområden saknas. Enligt är av våra djur och växter så starkt hotade att de riskerar att dö ut i . Och i strand- och vattenmiljöer finns upp emot en tredjedel av de arter som löper risk att försvinna i , enligt Artdatabankens så kallade rödlista. De mindre vattendragen är också viktiga lek- och uppväxtområden för fisk. Av framgår att det inom strandskyddsområde inte får vidtas åtgärder som väsentligen förändrar livsvillkoren för djur- eller växtarter. I förarbetena till står det uttryckligen att även storleksmässigt obetydliga bäckar och tjärnar ofta har stor betydelse för den biologiska mångfalden. Vidare står det att strandskyddet ska ses i just ett långsiktigt perspektiv; områden som inte har några speciella naturvärden eller värden för friluftslivet kan med tiden utveckla höga värden. Dessutom bör försiktighetsprincipen tillämpas eftersom en ordentlig konsekvensanalys saknas. Då utarmningen av biologisk mångfald i med nödvändighet måste brytas för att vi ska nå internationella åtaganden och våra miljömål är propositionen enligt inte förenlig med en sådan inriktning. Förslaget motverkar också en utveckling för stärkt bevarande av ekosystemtjänster och högre naturvärden. Mot den bakgrunden, herr talman, anser jag att propositionen bör avslås och yrkar härmed bifall till reservation nr 1. 128 (S): Förslaget som debatteras här ska enligt regeringen syfta till att öka förståelsen och acceptansen för strandskyddet. Det ska förbättra möjligheterna till bebyggelse och andra åtgärder i strandnära områden som angränsar till små sjöar och vattendrag. Syftet, att det ska öka förståelsen och acceptansen, är bra. Men många ser med stor oro på att både den långsiktiga tanken och helhetssynen bakom vårt unika strandskydd kan gå förlorade med den här urholkningen. De anser att behöver säkra att det svenska strandskyddet, i linje med , i praktiken skyddar den biologiska mångfalden och naturens möjlighet att leverera de ekosystemtjänster vi är beroende av vid små sjöar och vattendrag. Över 200 000 små sjöar och tusentals mil vattendrag är berörda. Regeringens utgångspunkt i förslaget är att ett fortsatt generellt strandskydd i hela landet ska gälla men att ska få möjlighet att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag om det område som upphävandet avser har liten betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Förslaget innebär att det blir lättare att upphäva strandskyddet i denna typ av områden än vad som krävs för upphävande i andra strandskyddsområden. Där är kravet att det ska vara uppenbart att området helt saknar betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Den här ändringen måste, som mina företrädare i talarstolen har sagt, ses i skenet av övriga ändringar som regeringen har genomfört under sina år vid makten. ändrades strandskyddsreglerna för att ge ett ökat lokalt och regionalt inflytande över strandskyddet. Bland annat ändrades ansvaret för prövningen av dispenser på så sätt att kommunerna som huvudregel övertog ansvaret för prövningen från länsstyrelserna. Enligt regeringen skulle förändringen leda till en åtstramning i de hårt exploaterade områdena och lättnader i de områden där trycket på dispenser från strandskyddet inte var särskilt hårt, exempelvis i de norra delarna av . De signaler som vi politiker får är att regeringens syften med de tidigare ändringarna inte verkar ha fått något genomslag. Det verkar varken ha blivit lättare att göra undantag i de områden som avsågs eller ha blivit åtstramningar i de delar av där det var ett hårt tryck på dispenser från strandskyddet. När den förra förändringen genomfördes ville vi socialdemokrater – för att signalera att ville göra en åtskillnad vad gällde dispenser – vara mer restriktiva för områden med riksintressen, vilket i princip omfattade kuststräckan från till . Här skulle det fortfarande vara länsstyrelserna som gav dispenser. På övriga områden skulle kommunerna få rätten till dispensgivning. Det förslag som ligger på bordet föreslår att ska få möjlighet att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag om det område som upphävandet avser har liten betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Vi socialdemokrater tycker att det förslaget är bra. Det har varit många samtal med personer som med all rätt har tyckt att nuvarande regel haft liten eller ingen betydelse för att skydda den biologiska mångfalden eller för att ge allmänheten tillträde till ett visst område. I förslaget till ändringar som ligger på bordet har regeringen föreslagit att ska få möjlighet att upphäva det strandskyddet. Vi tillstyrker förslaget. Vi hade helst velat se att detta beslut hade kopplats ihop med tidigare ställningstagande och återfört dispensmöjligheterna från kommunerna till länsstyrelserna för de områden där det finns riksintressen. Rimligtvis är det så att länsstyrelserna står för den biologiska kompetensen och kan göra rätt avvägning. Denna kompetens finns inte i alla kommuner. 129 (M): Vi ska nu debattera ett betänkande om strandskydd utifrån regeringens proposition om strandskydd vid små sjöar och vattendrag. Strandskyddet berör och engagerar många, och det är bra. Man kan också ha flera olika infallsvinklar när det gäller strandskyddet. Vi ska självklart vara rädda om vårt landskap så att det inte överexploateras och tillgången till våra stränder hindras. Att allmänheten har tillgång till våra stränder är väl en av de saker vi är särskilt stolta över i vårt land. Strandskyddet ska också hjälpa till att bevara goda livsvillkor för flora och fauna i strandnära lägen. kan vi inte ha ett skydd som hindrar all exploatering och bebyggelse i strandnära områden. Det måste ske ett övervägande med sans och balans. I vårt land har vi ett stort antal skydd mot olika riksintressen. Vi har, för att nämna några, skydd mot kulturminnesvård, landskapsbildskydd, strandskydd, skydd för naturvård, skydd för friluftsliv och diskuteras även att man ska införa ett skydd mot exploatering av högvärdig . Adderas alla dessa skydd blir det inte stora områden kvar och möjliga att bygga på. gjordes i vårt land en översyn av strandskyddsreglerna. Syftet var då att de skulle bli mer flexibla och bättre lokalt anpassade. Syftet var också att där exploateringstrycket var lågt skulle det bli lättare att bygga och tvärtom där det var högt exploateringstryck. I realiteten anses det dock att det i princip har blivit svårare överallt. Därför har regeringen valt att göra en ny översyn. Då vi talar om strandskydd är det naturligt att vi först och främst tänker på våra havsstränder. Dock utgör dessa bara en del av alla de områden där det finns strandskydd. Huvuddelen av strandskyddet finns kring alla våra vattendrag. I vårt land finns det vattendrag som är smalare än , alltså en total längd motsvarande drygt tio varv runt jordklotet. Flera av dessa vattendrag som är smalare än är under delar av året uttorkade eller kanske bara rännilar. Strandskyddet är generellt , men det kan om så anses befogat utökas genom beslut av . Räknar vi enbart på dessa små vattendrag smalare än – som motsvarar – och med strandskydd på ömse sidor innebär det en total yta eller av landets totala yta. Ökas sedan gränsen för strandskydd , som har skett på många ställen, kan man själv dra slutsatsen att det blir avsevärt större områden. Sedan har vi större vattendrag, bredare än , och insjöar med en strandlängd . Stränder runt våra öar är på och längs fastlandskusten . Totalt blir det således rejält stora områden som ligger under strandskydd. Jag tycker inte att det är rimligt att vi har en lagstiftning som på detta sätt begränsar exploatering i vårt land. Dessutom drabbar lagstiftningen ojämnt. Av de bredare vattendragen och kring sjöar och fastlandskusten är av den totala strandlängden påverkad av bebyggelse inom . Fördelningen är ojämn. I norra , till exempel i kommun med kust, är bebyggda. Liknande situation råder i andra Norrlandskommuner. När det gäller de smala vattendragen, alltså de som är mindre än , är bebyggelsepåverkan inom på ömse sidor blott i hela landet. Störst påverkan finns i där den är jämfört i . Strandskyddet gäller inte enbart på land utan också ute i havet. Detta gör att många av dem som bedriver strandnära verksamheter, till exempel musselodling, är för sin näring beroende av att få dispens från strandskyddsreglerna. Det är en viktig näring som måste kunna garanteras en fortlevnad. Spontant kan det tyckas bra och något vi ska vara glada och stolta över att en så stor del av vår strandnära natur är skyddad och oexploaterad, men finns det ett par faror med detta. I de områden som har ett lågt bebyggelsetryck med stora mängder sjöar, öar och vattendrag är det önskvärt med bebyggelse. Ett av bekymren i landet är urbaniseringen, att folk flyttar från landsbygden in till tätorterna. Det känns då motsägelsefullt att understödja detta genom att försvåra byggnation för den som önskar bosätta sig i trakter som folk flyttar ifrån. Sedan har vi andra områden i vårt land, till exempel i , där det är ett högre bebyggelsetryck. På många ställen är områdena belagda med strandskydd. Ska man fullt ut följa strandskyddsbestämmelserna blir det i princip en totalt död hand över dessa områden, och det är självklart inte heller realistiskt. Tvärtom känns det rimligt att det i dessa trakter görs en översiktlig bedömning utifrån helheten där man bestämmer att vissa områden ska skyddas och där blir det ett totalt förbud mot byggnation. I andra områden däremot måste det accepteras en måttlig och väl anpassad byggnation. Vill vi skapa nya attraktiva, funktionella boendemiljöer och nya områden för industri och hantverk som hjälper till att skapa arbetstillfällen och därmed stödja välfärden i vårt land måste det till en förändring i strandskyddslagstiftningen. Regeringen tar nu ett första steg för att se över strandskyddslagstiftningen då man i den proposition som vi nu diskuterar föreslår att för vattendrag som är smalare än och sjöar som är mindre än ett hektar ska strandskyddsreglerna luckras upp. Jag ser detta som ett steg i rätt riktning. Min förhoppning är självklart att vi kan få en fortsättning på detta så att man ytterligare kan se över strandskyddslagstiftningen och ytterligare anpassa den bättre till de verkliga förhållandena. Dessutom tycker jag att det vore rimligt att kommunerna fick ett större inflytande. Vi har i vårt land kommunalt planmonopol, och i linje med detta måste vi visa förtroende för att kommunerna kan besluta fullt ut när det gäller strandskyddsfrågan utan en statlig övervakning. Det borde ligga i kommunpolitikernas intressen att se till att områden i kommunen inte blir överexploaterade på ett felaktigt sätt, utan man bör prioritera och bevara attraktionen från turist- och miljösynpunkt. Med detta vill jag slutligen yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på båda reservationerna. 130 (S) replik: Jag vill bara fråga en sak. Det som ofta lyfts fram när man diskuterar strandskydd är speciellt de norra delarna av landet. Jag känner också igen mig lite grann hemifrån . Man säger att om det införs lättnader i strandskyddet ökar befolkningen helt plötsligt, för då byggs det många bostäder. Jag undrar: Är det verkligen den tron regeringen har, att om man släpper på strandskyddet uppe i norra bygger plötsligt en massa folk åretruntbostäder för att de så gärna vill bo där? Sedan ska de jobba i eller någon annanstans. I min hemkommun i finns det ett väldigt hårt tryck på bostäder, och det byggs mycket. Jag är säker på att man har byggt 2 500–3 000 bostäder. Befolkningen har gått från 10 000 till 8 900. Det beror ju på att bostäderna omvandlats till sommarbostäder. Det är ju inte på något vis tryck på bostadssituationen i utflyttningskommunerna. Det handlar inte om det för att folk ska stanna kvar uppe i . Det handlar om att kunna få jobb, till exempel i . Ni använder argumentet att det blir en ökad åretruntbefolkning om man lättar på strandskyddet. Är det vad ni tror? 131 (M) replik: Självklart krävs det inte bara simsalabim med en åtgärd, utan det krävs många åtgärder. Det är givetvis många faktorer som påverkar var en människa väljer att bosätta sig. Det är situationen i kommunen, det politiska ledarskapet och icke minst den lagstiftning som vi har. Där känner jag mig oroad utifrån de förslag som kommer från den rödgröna sidan. Jag upplever dem som ett kraftfullt hot mot just landsbygden. Det gäller lastbilsskatter, höjda drivmedelsskatter och – som jag upplever det – en jobbfientlig politik. Det är alltså många delar som hänger samman och måste verka, och inte bara en del. 132 (S) replik: Det finns naturligtvis många delar. Men ni tror att om man släpper på strandskyddet och tillåter byggande av åretruntbostäder, då strömmar det dit folk på grund av detta. Det kostar 2–att bygga ett hus, och sedan får man om man ska sälja huset. Jag tror inte att det är lösningen för att öka befolkningen. När det gäller lastbilsskatter, eller vägslitageavgifter, vet jag att i alla fall i skulle alla de utländska lastbilsförarna, med tanke på all den norska export som går på våra svenska vägar, också vilja vara med och betala, precis som vi får vara med och betala när vi åker till . Det är väldigt få bland allmänheten som har någon annan uppfattning. Det påverkar inte heller konkurrensen, för det blir lika för alla. Alla får betala lika mycket. 133 (M) replik: Låt mig upprepa, , att det inte är fråga om en enda åtgärd, utan det är många olika åtgärder som samverkar. Jag ser det dock som ett steg på vägen att man luckrar upp strandskyddslagstiftningen. Vi hör från många håll att man upplever att det är ett hinder för att kunna bygga. För mig känns det väldigt motsägelsefullt att vi i de områden som folk flyttar från, och i områden där bebyggelsetrycket är lågt, skulle hindra någon från att bygga. Jag har hört att det förekommer i norrländska kommuner, även om det självklart inte är i någon oerhört stor omfattning. Varje sådant exempel är ett steg i fel riktning. Återigen är det helheten som gäller. Där har du ett bekymmer, , för de partier du planerar att regera med, om du skulle hamna i majoritet efter valet, är partier som bedriver en landsbygdsfientlig politik med avsevärt höjda skatter, vilket skulle göra det svårare att leva och bo på landsbygden. Där finns inte möjlighet att bygga ut kollektivtrafiken, utan många är beroende av bil och lastbil för sina transporter. Också på sysselsättningssidan är den politik vi för viktig. Vi har till exempel infört halverad arbetsgivaravgift och halverad restaurangmoms, som jag ser som viktiga åtgärder för att fler ska ha möjlighet att bo och jobba, inte minst på landsbygden där den typen av näringar är viktiga. 134 (FP): Så diskuterar vi åter strandskyddet. Vi gör det med jämna mellanrum, för strandskyddet kräver att man successivt ser över och förändrar det. behandlar vi propositionen Strandskyddet vid små sjöar och vattendrag och en del följdmotioner samt ett antal yrkanden från allmänna motionstiden . Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på de två reservationerna. Vi kan konstatera, vilket också sagts tidigare i debatten, att vi har en ny strandskyddslagstiftning som tillkom . Den innebär i grunden ett fortsatt starkt strandskydd där nationella och i ännu högre grad kommunala intressen ansvarsfullt samverkar för att uppnå strandskyddets syfte, det vill säga att trygga förutsättningarna för allemansrättslig tillgång till strandområden samt bevara goda livsvillkor för djur- och växtlivet kring stränderna. Dessutom innebär lagen att det blir möjligt att göra lättnader i lågexploaterade områden. Det betyder att kommunerna fått en större roll beträffande möjligheterna att bygga i lågexploaterade områden. Det var syftet när lagen infördes. Jag vill från sida vara tydlig på en punkt, nämligen att strandskyddet har gagnat oss väl, både vad gäller tillgänglighet och att bevara biologisk mångfald. Det dubbla syftet är viktigt att ha med sig. utgångspunkt har konsekvent varit att strandskyddet är ett nationellt intresse och att det ska finnas en skyddsbestämmelse i som det måste finnas möjlighet till lokal anpassning utifrån exploateringstryck, tillgång till stränder och så vidare. Det är viktigt att vi kontinuerligt följer upp och ser om tillämpningen av lagstiftningen verkligen följer det som vi lagstiftare haft som syfte när vi fattat beslut.