prot · H20924 · 2014-11-19 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för justerades. Talmannen meddelade att (FP) avsagt sig uppdraget som suppleant i civilutskottet och att (FP) avsagt sig uppdraget som suppleant i socialförsäkringsutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 3 Anmälan om kompletteringsval Talmannen meddelade att liberalernas riksdagsgrupp anmält som suppleant i civilutskottet och som suppleant i socialförsäkringsutskottet. Talmannen förklarade valda till § 4 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2014/15:109 Interpellation 2014/15:109 Natofrågan och av (M) Några ändringar på tryck- och yttrande-frihetens område (vilande grundlags-beslut) Interpellationen kommer inte att kunna besvaras inom föreskriven tid. Skälet till dröjsmålet är resa och tidigare inbokade engagemang. § 5 Anmälan om faktapromemoria Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2014/15:FPM10 Meddelande om inre marknaden för energi KOM(2014) 634 till näringsutskottet § 6 Några ändringar på tryck- och yttrandefrihetens område (vilande grundlagsbeslut) betänkande 2014/15:KU3 Några ändringar på tryck- och yttrandefrihetens område (vilande grundlagsbeslut) (prop. 2013/14:47) 1 (M): KU3 är ett enigt betänkande där föreslås att slutligen anta några vilande grundlagsändringar på tryck- och yttrandefrihetsområdet, så att dessa kan träda i kraft som planerat . En enig riksdag sade ja till de här förslagen, men jag tänker mig att nya ledamöter liksom alla tv-tittare och andra som följer kammardebatten kanske vill veta vilka grundlagsändringar det handlar om. Därför tänkte jag säga några ord om den saken. Den första ändringen gäller det territoriella tillämpningsområdet och innebär att tidningar och så kallade tekniska upptagningar som inte har getts ut i inte heller ska omfattas av tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen. Det gör de nämligen i vissa fall . Till exempel anses en skrift vara utgiven i om den sänds med post härifrån till adressater utomlands, trots att skriften inte når den svenska allmänheten över huvud taget. ändras detta så att TF och YGL bara skyddar ett fritt informationsutbyte i . Den andra ändringen gäller det så kallade korrespondentskyddet, som förtydligas. Vårt grundlagsskydd för anskaffare och meddelare ska, lite förenklat, inte gälla för utländska journalister och andra som publicerar sig i utlandet om det inte finns någon egentlig koppling till , till exempel att uppgifterna har anskaffats eller meddelats här i landet. Då gäller skyddet. TF har inte varit riktigt tydlig på den punkten, men blir den det. Några ändringar på tryck- och yttrande-frihetens område (vilande grundlags-beslut) Syftet med de här ändringarna är att ska kunna medverka i internationellt rättsligt samarbete även på tryck- och yttrandefrihetsområdet. I sådana här fall, där just kopplingen till är svag, kan detta behövas. Exempelvis kommer svenska åklagare att kunna hjälpa sina europeiska kolleger med att ingripa mot rasistisk propaganda som sprids från . Sådant samarbete har varit omöjligt i vissa fall just på grund av TF och YGL. Den tredje ändringen är att det i vanlig lag ska kunna ställas krav på berättigat intresse hos den som yrkesmässigt begär en kreditupplysning. Det ska också bli möjligt att i vanlig lag föreskriva att den som har varit föremål för en kreditupplysning ska ha rätt att få reda på det. Den som begär kreditupplysningar i större skala – här talar vi om företag – ska alltså inte längre kunna gömma sig bakom tryckfrihetsförordningen. Jag och utskottet tycker att det är en högst rimlig ordning. Med de orden, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkande nr 3. I detta anförande instämde och (båda S). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) § 7 Förstärkt skydd mot främmande makts underrättelseverksamhet (vilande grundlagsbeslut) Förstärkt skydd mot främmande makts underrättelseverk-samhet (vilande grundlagsbeslut) betänkande 2014/15:KU4 Förstärkt skydd mot främmande makts underrättelseverksamhet (vilande grundlagsbeslut) (prop. 2013/14:51) 2 (M): betänkande nr 4 med titeln skydd mot främmande makts underrättelseverksamhet handlar också om ett grundlagsbeslut, och även där är enigt. Grundlagsförändringar – det säger jag för sakens skull – är en av våra allra viktigaste processer. Det är viktigt, oberoende av vilka som sitter i regeringen vid ett regeringsskifte, att detta räcker . Förslaget om våra grundlagar i det här ärendet väcktes av den förra regeringen och lades då vilande. Det tas nu upp igen och bifalls också av den nuvarande regeringen. För del handlar det egentligen bara om smärre språkliga förändringar. Brotten spioneri och olovlig underrättelseverksamhet ska beskrivas på likalydande sätt i tryckfrihetsförordningen och . Men låt mig ägna mig åt vikten av att i arbetet med att beivra underrättelseverksamhet, egentligen den underrättelseverksamhet som vi har här i , också väga in våra medborgerliga fri- och rättigheter. Per definition är ju underrättelseverksamhet intrång i någons integritet någonstans. Vi har som lagstiftare, därigenom också våra myndigheter, och via regeringen ett ansvar att tillförsäkra våra medborgare dessa rättigheter, där tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen har ett särskilt starkt skydd i vårt demokratiska samhälle. Vi ska också väga detta mot att vi ska säkra våra medborgares säkerhet. Förstärkt skydd mot främmande makts underrättelseverk-samhet (vilande grundlagsbeslut) Detta har under de senaste, ska vi säga, tio åren försämrats. Med detta avser jag då underrättelseverksamheten, politiskt, försvarsmässigt och industriellt i vårt land. Vi är tillbaka vid och förbi de nivåer när det gäller spionage i vårt land som rådde under . Och med teknikutvecklingen, det vill säga tillgången till nätet, har det blivit en ny arena inte bara för en direkt spionageverksamhet. Det handlar också om att vi ska hantera olika sorters information som kan vara av intresse för ett annat land eller en annan intressent. Häri ligger självklart också hur vi hanterar hemliga handlingar, hur vi hanterar information öppet och också hur vi kanske ovarsamt hanterar information som vi egentligen inte ska ha tillgång till. Detta omfattas, så att säga, i regeringens proposition, som föranleder de här förändringarna i tryckfrihetsförordningen. Men jag vill understryka hur viktigt det är i arbetet framgent att väga den medborgerliga säkerheten mot den medborgerliga integriteten. Och det är vi i som bland annat är satta att bevaka detta. I detta anförande instämde och (båda S). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) § 8 Tilläggsavtal om lån till betänkande 2014/15:FiU12 Tilläggsavtal om lån till (prop. 2014/15:9) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 17.) § 9 Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering betänkande 2014/15:FiU7 Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering (prop. 2013/14:238) 3 (SD): Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering Regeringen föreslår i sin proposition ett antal ändringar i systemet för finansieringen av EU-budgeten. Jag vill härmed förklara grundläggande syn på EU-budgetens utgiftssida, vilken i förlängningen också påverkar själva finansieringssystemets utformning. är kritiska till att mycket av den finansiella makten kommit att hamna på federal nivå. Ett genuint frihandelsområde är inte beroende av överstatliga mekanismer för att kuva finansiella risker. I det genuina europeiska frihandelsområde som är vår vision ska inte finansiellt stabila länder tvingas till solidaritet, lika lite som finansiellt instabila länder ska tvingas till drakoniska besparingsåtgärder. Där är varje deltagande part suverän och ensam ansvarig för sin finans- och penningpolitik. har betalat en nettoavgift till Europeiska unionen på hela . Enbart uppgår nettoflödet till . Det rimmar illa med det övergripande målet om att nå en återhållsam budgetpolitik i EU. Den absolut största delen av EU-budgeten – – finansierar sådant som jordbruksfonden, sammanhållningsfonden och strukturfonden. Den så kallade gemensamma jordbrukspolitiken är det kanske mest ineffektiva och kostsamma inslaget i hela EU. Jordbruksstödet utgör ungefär en tredjedel av EU:s budget. vill helt skrota jordbruksstödet, vilket på det stora hela utgör en regelrätt transferering från svenska skattebetalare till jordbrukare i länder som och , det vill säga inte ens relativt fattiga länder. Jordbruksstödet påverkar dessutom inte på något sätt möjligheten för att bedriva handel eller upprätthålla den fria rörligheten av varor, tjänster, kapital eller arbetskraft. Den absoluta huvuddelen av EU:s budget syftar alltså över huvud taget inte till att utveckla och upprätthålla ett europeiskt frihandelsområde inom den inre marknaden. uppfattning är att budgeten bör bantas med motsvarande summa och att detta i förlängningen skulle minska medlemsstaternas avgifter i motsvarande grad. För svenskt vidkommande skulle detta medföra att bruttomedlemsavgiften minskade från till utan att över huvud taget påverka möjligheter att bedriva handel med övriga medlemsländer. Det, till skillnad från dagens förda politik, vore en ansvarsfull, effektiv och återhållsam budgetpolitik. Frågan man nu bör ställa sig är alltså: Vad innebär en återhållsam budgetpolitik? Är det att ta emot notan på från Europeiska unionen och sedan skicka den direkt vidare till de svenska skattebetalarna? när ladan dessutom tydligen är tom vill alla riksdagspartier med undantag av inte bara slakta våra statsfinanser ännu lite till utan också helt demolera och jämna ladan med marken, bara för att få skicka iväg ytterligare miljarder till Brysselbyråkrater och länder nere på kontinenten, detta utan att någon vinner någonting på det i termer av handel. Varför ska vi bidra till en finanspolitisk utveckling som tar självbestämmandet från den här kammaren – från riksdag, från det svenska folket – och ger makt till en annan? Vi tror inte på en standardiserad politisk struktur över hela . De europeiska nationerna har alla olika förutsättningar och mår bäst av att själva utveckla sin politik i ömsesidigt samarbete med andra nationer. Ja till frihandelsområde – nej till överstatlig union! Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering Jag tror inte att ekonomier utvecklas bäst under påtvingade former av överstatlighet. Jag tror inte att regelrätta transfereringar från en nation till en annan kommer att öka flödet av varor, tjänster och arbetskraft mellan de två. Jag tror inte heller på att en begränsning av folkens självbestämmande är en bra lösning för att uppnå en demokratisk och hållbar utveckling. Varje land har en egen kris som de själva måste lösa. Det finns ingen europeisk gemensam lösning på alla nationers kriser. Däremot tror jag och att frivilligt samarbete och riktig frihandel ökar humankapitalet – aldrig påtvingade bidrag. Fria och självständiga nationalstater bygger välstånd – aldrig påtvingade bidrag. Jag tror att är framtiden – aldrig EU. Jag yrkar bifall till reservation 1. I detta anförande instämde (SD). 4 (S): Först ska jag säga att jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på reservationen. I stort sett skulle man kunna hålla med åtminstone om synen på EU:s budget. Det finns i den här kammaren en total enighet om att vi ska minska jordbruksstödet och också det regionala stödet. Det är vi helt överens om. Men vi går in i en förhandling, och i den förhandlingen har vi att ge och att ta. Om man vet vad en förhandling är vet man också hur viktigt det är att man när förhandlingen är avklarad kan stå för den förhandlingsöverenskommelse som är antagen. Låt mig säga några saker om just jordbruksstödet. När talmannen och jag började i – talmannen än jag – utgjorde jordbruksstödet hälften. Detta var något vi alltid använde. Vi har sakta men säkert fått ned det till en tredjedel. Inget parti i tycker att systemet med jordbruksstöd är riktigt. Vi vill alla ha ned det. Det finns dock ett ”men” i detta sammanhang, och det gäller den inre marknaden som vi är rädda om och som vi vill behålla. Vad skulle hända om vi lät alla länder själva besluta om sina regler för jordbrukssubventioner? Vad skulle hända om de svenska bönderna tvingades konkurrera med ett kanske totalsubventionerat franskt eller italienskt jordbruk? Det är oftast de som kräver de största subventionerna när det gäller jordbruksstödet. I regionalstödet finns pengar för till exempel naturkatastrofer, krig och annat. Vad skulle hända om ett land nära oss råkade ut för stora problem? Hur skulle man i så fall finansiera sådana saker? Jag är ganska säker på – och det är min erfarenhet även – att grannländerna då skulle vara tvungna att ställa upp, vare sig de vill eller inte. Jag håller fullständigt med om att man behöver skära ned detta. Och det har skurits ned även på de här pengarna . Det är mer koncentration på infrastruktur och forskning i den här budgeten än vad man någonsin har haft. Vi har vår rabatt, som vi är väldigt glada över att ha kvar. Då ska man komma ihåg att det inte var helt lätt att få igenom den rabatten. Som dåvarande opposition vill jag inte säga att den tidigare regeringen gjorde allting bra när man lade fast den förra EU-budgeten, men jag vågar i alla fall påstå en sak: Har man slutit en överenskommelse så har man, och då måste man kunna stå för den. Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering vill väldigt gärna bli respekterade som en motpart i de politiska förhandlingarna. Men hur ska man kunna lita på som motpart om de sedan går och säger att de inte ställer upp på det och det? Tro mig – jag har förhandlat i hela mitt yrkesverksamma liv, dels som facklig förhandlare, dels i många politiska överenskommelser, och så mycket kan jag säga att man aldrig kommer ut från en förhandling och har fått allt. Man är alltid missnöjd. Det är därför jag tycker att det är viktigt att vi står bakom det här, för om inte hela parlamentet står bakom vad regeringen faktiskt har sagt åker regeringen ned med ett väldigt försvagat mandat. Den ordningen har gällt ; den ordningen ska också gälla , enligt majoritetens sätt att se det. Och majoriteten är alla partier i den här kammaren utom , vilket jag beklagar. 5 (V): I grunden är jag väldigt kritisk till EU, dess system och hur det funkar med framtagandet av dess budget. Jag delar dock inte utgångspunkter i den kritik han framför mot EU och dess budget. Det är en väldigt protektionistisk linje som, trots att han pratar om frihandel, snarare handlar om att stänga och sluta gentemot på ett sätt som är väldigt främmande för mig. EU:s politik är i grunden en nyliberal politik som på område efter område går igen i hur man aktivt driver på för en ökad överstatlighet där man långsamt och säkert flyttar makten från medborgarna, från denna kammare i , vidare upp till hemliga stängda förhandlingsrum i EU. Det är något jag i grunden är skarpt kritisk emot, och det är därför jag har varit EU-kritiker. anser att man bör omförhandla EU-medlemskapet. Där ska en av utgångspunkterna vara att ska kunna lämna EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Det är en kostsam och ineffektiv politik. Det skulle vara till nytta och gagn för om makten ligger hos oss själva. frågade retoriskt vad som skulle hända om lämnade EU:s jordbrukspolitik. Han följde därefter upp med ett långt försvar av EU:s jordbrukspolitik. Frågan är om man inte ska vända på frågan, . Vad är det som händer ? Vi ser ett som i lägre grad än någonsin är självförsörjande i jordbruksproduktionen. Vi ser jordbrukare efter jordbrukare lägga ned sin verksamhet som en konsekvens av det system som är i. För mig är det inte en hållbar jordbrukspolitik. Jag tror att regeringens förslag om att ta fram en nationell livsmedelsstrategi är fullständigt nödvändigt om ska få en utvecklingsbar jordbruksproduktion. Låt oss göra en tydlig jämförelse av vilken roll EU spelar i svensk jordbrukspolitik. Då är det bara att titta på grannlandet , som valde att rösta nej till att gå med i EU. Landet har kanske inte världens mest fantastiska jordbruksproduktion, men där finns fortfarande gårdar långt ut på landsbygden som lever och verkar. Det finns en produktion nära medborgarna som inte präglas av långa transporter, krångliga regelverk och mycket stödfunktioner. Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering Det är av dessa anledningar som håller med utskottet och är för det beslut vi ska fatta , men vi har också lämnat ett särskilt yttrande. Vi tycker att det är dags för att omförhandla sitt EU-medlemskap, bland annat med utgångspunkten att ska omförhandla den gemensamma jordbrukspolitiken. 6 (S) replik: Jag håller med om en del av vad säger. Problemet med EU är att det finns en fara att bryta upp det som man har kommit överens om. Jag har suttit i , och jag har suttit i . Innan man kom fram till det nya Lissabonfördraget höll man på att förhandla i säkert ett tiotal år. Fördraget är vad man kom fram till. Jag tror att vi kan få med oss en stor majoritet i kammaren om vi säger att vi vill omförhandla jordbruksstödet. Vad vill då och göra? Vilka stora frågor har de som de vill omförhandla? Det är lätt att säga att man ska omförhandla. Det är lite populistiskt att säga så. Då kan man få stora applåder i folkförsamlingar. Men, herr talman, man måste vara realist. kom upp i debatten igen. Det brukar vara det land man nämner mest som drömlandet i världen. Låt mig säga att det nog finns få länder i som utnyttjar subventioner och är så protektionistiska när det gäller sitt jordbruk som . Det är ett av skälen till att bland annat svenska bönder inte kan exportera sina jordbruksprodukter till , trots att det har varit ett stort exportland för de svenska bönderna. 7 (V) replik: Jag skulle våga påstå att är ett viktigt exportland, även för det svenska jordbruket. Så sent som slog skörden av vallodlingar i fel. Mycket av den mat, råvaran, som djuren behöver äta i form av vall och så vidare importerades från och svenska jordbrukare. och hänger nära ihop geografiskt, och därför är våra jordbruk beroende av varandra. har snarare haft en regionalpolitik för hela . Man har aktivt omfördelat mellan stad och land i för att se till att hela ska leva. Det är väl det som skiljer och åt. Genom intåg i EU är vi fast under regelverk och krångel som gör att vi inte kan bedriva en bra regionalpolitik. lyfter fram Lissabonfördraget – det fördrag som innebar att man överförde ännu mer makt till EU från kammaren. Det var vad omförhandlingen innebar. För mig som vänsterpartist var förhandlingarna inför Lissabonfördraget ett tydligt exempel på hur svag Socialdemokraternas EU-politik är . Fackföreningsrörelsen lyfte fram vikten av ett socialt protokoll så att de fackliga rättigheterna i skulle respekteras, det vill säga att svenska rättigheter skulle gälla på svensk arbetsmarknad. Men den socialdemokratiska linjen var i stället att det var så pass viktigt att få igenom Lissabonfördraget att de fackliga rättigheterna till en början inte var ett viktigt krav. Sedan lyfte man in dem i sista sekunden och ansåg att det skulle vara bra med ett socialt protokoll. Men då var, som mycket riktigt säger, förhandlingarna mer eller mindre redan avgjorda. Då hade andra länder redan lyft in sina viktiga frågor, och därför var det inte möjligt att få till ett socialt protokoll för del. Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering Sådant präglar om och om igen hur vi omförhandlar vår EU-politik. Vi behöver en offensiv EU-politik i våra omförhandlingar. 8 (S) replik: Man hade inte lagt höga tullar på vallodling, utan det var framför allt på mejeriprodukter, kött och även en del charkuterier. Det har inte någonsin varit ett problem. Frågan om sociala protokoll vill jag bemöta ordentligt. Den frågan hängde med så länge Socialdemokraterna hade makten, men frågan försvann när det blev en borgerlig majoritet. Då försvann kravet av flera skäl. Vi ska komma ihåg att vi inte kan bortse från historien. När man började förhandla om Lissabonfördraget talade man fortfarande om ett socialt som då hade utarbetats av tidigare kommissioner som hade en vänstermajoritet. Då talade man om ett socialt . Detta arbetades bort mer och mer. insåg man att det sociala protokollet måste in i Lissabonfördraget. Jag vill bara påminna om att arbetsmarknadsministern har deltagit i ett . Arbetsmarknadsministrarna har två till tre möten , och vår minister tog upp frågan på sitt första rådsmöte för arbetsmarknadsministrar. Jag tror att gör det enkelt för sig om han påstår att Socialdemokraterna inte har agerat för ett socialt protokoll. Vi hade en avvikande uppfattning hela vägen när Lissabonfördraget antogs. 9 (V) replik: Jag håller med i att de ansträngningar som regeringen nu gör för att få ordning på svensk arbetsmarknad, för att skydda arbetstagarna i högre utsträckning än , är nödvändiga. Jag har stora förhoppningar om att den nya arbetsmarknadsministern ska kunna driva på för en bra arbetsmarknadspolitik både i och i EU. Faktum kvarstår, , att när ni ska rösta i kammaren om vi ska godkänna Lissabonfördraget och föra vidare makt till EU väljer Socialdemokraterna att säga: Yes, det är helt fine. Vi går med på det. Därigenom undergräver Socialdemokraterna alla sina krav på ett socialt protokoll. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) § 10 AP-fondernas verksamhet betänkande 2014/15:FiU6 AP-fondernas verksamhet (skr. 2013/14:130) 10 (V): En avgörande förutsättning för att vi ska kunna klara de pensionskostnader som följer är att vi har en hög sysselsättning och en god tillväxt i . Det förutsätter att fortsätter att vara en ledande industrination med framgångsrika företag och en väl fungerande offentlig sektor. anser att AP-fonderna ska användas mer aktivt och ta ett långsiktigt ägaransvar som bryter mot de snäva vinstmaximeringar som präglar enskilda ägarintressen. Ett starkt svenskt näringsliv förutsätter en aktiv och målmedveten näringspolitik. Enligt oss skulle AP-fondsmedlen i större utsträckning än kunna användas för att möjliggöra en sådan näringspolitik. Det finns ett utbrett missnöje med de kortsiktiga avkastningskrav som styr mycket av investeringarna. uppfattning är att AP-fondsmedlen inte bör användas i spekulativa syften utan bör förvaltas utifrån långsiktiga, samhällsekonomiska kriterier. Självklart ska pensionärernas pengar tryggas, men jag tror att detta görs bäst genom att AP-fonderna tar ett långsiktigt ägaransvar i syfte att upprätthålla en hög sysselsättning och en hållbar tillväxt. AP-fonderna ska till exempel kunna investera i miljöteknik, mediciner, bostäder, gruvnäring, infrastruktur och så vidare. För att kunna använda AP-fonderna som en del i den strategiska näringspolitiken krävs att dagens snäva placeringsregler omformuleras, herr talman. Det nuvarande regelverket för Första till Fjärde AP-fonderna innehåller bland annat två bestämmelser som begränsar AP-fondernas inflytande i de bolag som de investerar i. Den ena är att marknadsvärdet av en fonds innehav av aktier i svenska aktiebolag som är upptagna till handel på en reglerad marknad i får uppgå till högst av det totala marknadsvärdet av en sådan aktie. Den andra är att röstetalet i ett enskilt bolag får uppgå till högst . Dessa gränsvärden, herr talman, bör höjas. Vidare innehåller regelverket i Första till Fjärde AP-fonderna ett förbud mot att investera i onoterade värdepapper om det inte sker via andelar i riskkapitalfonder. Denna bestämmelse bör avskaffas då den är ett hinder för AP-fondernas möjlighet att investera i mindre, noterade bolag inom till exempel miljöteknik och medicin. De nuvarande bestämmelserna säger att AP-fondernas placeringar ska vägledas av miljömässiga och etiska hänsynstaganden.