prot · H20919 · 2014-11-11 00:00:00 — § 1 Allmänpolitisk debatt 1 (M): Jobb är någonting som många förknippar med frihet, möjligheter och en chans att få göra någonting av sitt liv och för sitt liv. Just arbetslinjen var det som Alliansen hade som sin främsta uppgift och högst upp på sin agenda som vi hade regeringsmakten. hörde vi Socialdemokraterna säga att någonting håller på att gå sönder. Det har gått , och vi kan konstatera att just har klarat sig kanske bäst genom den kris som drabbades av . har vi däremot oerhört stora utmaningar. , som är ett land som ligger där det ligger och ofta har sina kunder någon annanstans i våra närområden eller ute i världen, behöver öka sin kompetens och söka hur man kan vara konkurrenskraftig. Det är i de privata företagen som pengarna skapas till det som vi alla värnar om, nämligen det som vi kallar välfärd. När jag har läst budgeten har jag gjort några reflexioner, vilket fick mig att skriva ett antal motioner under den allmänna motionstiden. Jag skulle vilja bryta ned detta på några områden där företagen inte har några möjligheter att lämna och inte kan ordna jobb någon annanstans för svenskar som bor i . Det handlar om skogsnäringen, sjöfartsnäringen och hela den maritima näringen samt besöksnäringen. Bara till kommer ungefär en och en halv miljon besökare med färjor. De handlar för drygt en och . Det i sig skapar jobb. När jag tittar i samarbetsregeringens förslag till budget konstaterar jag att man, precis när vi har vänt trenden för svensk sjöfart, glömmer att ge mönstringsmöjligheter för sjöfartsbefälen som går på eller på Linnéuniversitetet. Det är ett direkt hot mot framtida jobb. Jag tänker även på skogsnäringen som har sin bas i , eftersom träden växer här, och som ska drabbas av en vägslitageskatt, en lastbilsskatt, som slår direkt med . Detta gör att konkurrenskraften direkt minskar i en näring där just transporterna är en viktig konkurrensnackdel eller konkurrensfördel. Detta slår mot jobben. Jag ska göra en sammanfattning när det gäller besöksnäringen, och besöksnäringen är så oerhört mycket mer än att bara handla om turister. Då ser vi hur den här regeringen verkligen försöker få att ramla isär. Från att ha haft en regering som har varit för flyg och haft en flygstrategi har vi nu en regering som aktivt tänker införa flygskatt, som troligtvis kommer att stänga och som kommer att göra det dyrare att anställa unga människor och äldre människor. Just i en bransch som besöksnäringen är man så beroende av att ta sig fram inom landet och att ta sig till och från landet. Vi vet att drömmen om jobb och drömmen om och längtan efter frihet, till exempel för unga och för dem med invandrarbakgrund, handlar om just besöksnäringen. Och här sticker samarbetsregeringen de största hålen. Det vore bättre att återigen ta tag i arbetslinjen, och det är vad vi moderater fortsatt står för. I detta anförande instämde och (båda M). 2 (S) replik: Det är ombytta roller . Det är jätteroligt att säger att ni gick till val på arbetslinjen. Problemet är bara att ni misslyckades med det. Det hade varit bra om er retorik också hade inneburit att ni hade levererat. Jag tror att det var för att ni inte levererade det som ni lovade som väljarna valde att vända sig bort från er. Ni påstod en sak, men i praktiken blev det en helt annan. Jag vänder mig mot att du, , i ditt inlägg påstår att vi ska hindra människor och tung trafik att röra sig på landsbygden. Då undrar jag: Vilken regering var det som vägrade följa riksdagsbeslutet att se till att vi skulle komma till rätta med den olagliga lastbilstrafiken? Ni vägrade tills det var kvar till valet. Då kom ni med en halvmesyr som gör att den svenska åkerinäringen är på bristningsgränsen till att ruineras. Varför gjorde ni så? 3 (M) replik: fanns det en infrastrukturminister som hette . Han insåg att konkurrensen i och med EU-inträdet skulle bli hårdare, inte minst för åkeribranschen. Han tänkte, försökte och skrev en lång lista med 14 punkter. var vi i stort sett i mål. Då hade jag varit infrastrukturminister . finns det förslag på plats här på bord om hur man kan införa sanktionsavgifter, om hur man gör det möjligt att hindra fortsatt färd och om ett tydligare regelverk för polisen när det gäller vilka kontroller som de kan göra. Det är precis det som har efterfrågats . Det är bara för den här att fatta beslutet. Men det som är det största hotet var jag inne på när det gäller skogsnäringen. Om man ska införa en lastbilsskatt som gör det dyrare och med risk för att man med som samarbetspartner inte får längre och tyngre lastbilar har vi återigen en jobbrist att se fram emot i den delen. Det är precis det som jag vill försöka motverka. 4 (S) replik: Det hade varit bra om hade menat det hon säger. Men hon har sett hur skrupelfria arbetsgivare har utnyttjat lastbilschaufförer under slavliknande förhållanden. Den debatten har vi fört ett flertal gånger. En enad riksdag har sagt att den borgerliga regeringen skulle återkomma med skarpa förslag. Men ni vägrade, förhalade och gjorde ingenting förrän före valet. Då kom ni med en halvmesyr som inte innehöll det som trafikutskottet nu faktiskt har fått rätta till. Det är därför bra att majoritetsförhållandena i trafikutskottet nu har ändrats. 5 (M) replik: Jag kan konstatera att har högst sysselsättning i hela och har klarat den här krisen allra bäst för att vi har haft arbetslinjen. Men vi var däremot inte nöjda. Jag ser ett hot mot de företag och det näringsliv som finns i och som inte kan flytta på sig, oavsett om det gäller besöksnäringen, sjöfarten eller skogsnäringen, om de ska få pålagor som lastbilsskatt. När det gäller den sista frågan som var inne på kommer det att fattas beslut här i kammaren om precis dessa saker. 6 (SD): har varit en spjutspets och föregångare inom många områden. Det har gett oss en välfungerande arbetsmarknad där det ibland till och med förekommit arbetskraftsbrist. är internationellt känt för att vi har stora exportframgångar inom näringar som bland annat verkstadsindustri, skogsindustri och stålindustri. Företag inom dessa branscher har skapat många arbetstillfällen, ständigt tagit initiativ till att skapa nya produkter och ofta också varit världsledande på miljöförbättrad produktion inom sitt respektive område. Företagen och deras anställda har på många sätt varit grunden för statens skatteintäkter och skapat det välstånd vi har upplevt. Tyvärr håller detta på att förändras. Många företag flyttar sin produktion till låglöneländer där konkurrensen är hård, och lägre lönekostnader ger fördelar jämfört med att ha produktionen i . Om vi ska kunna konkurrera med låglöneländer måste vi konkurrera med ny teknik och kunskap – områden där vi tyvärr är på väg att tappa det försprång vi har haft. Alltför lite fokus har legat på hur vi ska möta efterfrågan på välutbildad personal och hur företagen kan utvecklas med forskning och ny teknik för att möta dagens och morgondagens utmaningar. I stället fokuseras det på hur vi ska dölja den växande arbetslösheten. Det är en arbetslöshet som till stora delar är ett resultat av dålig politik. Arbetslösheten har växt sig allt större, och detta drabbar i första hand dem som är nya på arbetsmarknaden. har detta också präglats av en överbudspolitik på arbetsmarknaden på så sätt att man både medvetet och omedvetet försett arbetsmarknaden med mer arbetskraft än den har behov av. Det har dessutom inte varit arbetskraft som är anpassad efter de behov många företag faktiskt har. Man har haft svårt att svara upp mot företagens behov av spetskompetens och i stället enbart kunnat erbjuda kvantitet. Med det menar jag att man har erbjudit företagen många arbetssökande att välja mellan men att de ofta saknar de kunskaper som efterfrågas av företagen. I stället har man nästan enbart kunnat erbjuda fler människor som ska konkurrera om samma jobb. En stor asyl- och anhöriginvandring tillsammans med en alltför frikostig arbetskraftsinvandring, instegsjobb, stödanställningar och en ökad konkurrens från hitresta arbetare från andra europeiska länder har skapat en situation med många arbetslösa människor. De konkurreras ut på en arbetsmarknad där efterfrågan på den arbetskraft som erbjudits varit relativt liten. Alla dessa åtgärder, som syftar till att skapa ett större utbud än det finns behov av, har lett till sänkta löner och sämre villkor för den vanliga arbetaren i . Svenska kollektivavtal har inte längre gällt för alla på arbetsmarknaden, utan i stället har man tillåtits gå runt dessa och i vissa fall kunnat pressa lönerna till långt under vad avtalen säger. kan listan göras lång på exempel där människor i jobbar för mycket låga löner och dessutom konkurrerar ut de företag som inte vill eller kan följa den nya trenden, alltså att anställa billigt och – om det är möjligt – gå runt kollektivavtalen. Arbetskraftsinvandringen av personer som inte har någon särskild utbildning utan enbart konkurrerar med lägre löner gentemot arbetare i har vi inget behov av. Den borde sålunda inte heller vara tillåten. Den fråga vi alla måste ställa oss är: Varför ska vi tillåta att företag lockar arbetskraft från andra länder enbart för att utnyttja dem till löner långt under avtalsenlig nivå, när det finns så många arbetslösa i ? I detta anförande instämde (SD). 7 (C): Jobbdebatt – visst är det spännande! Man kan ha precis hur många olika perspektiv som helst när man pratar jobb. Man kan prata om företagens villkor, om betydelsen för ett lands ekonomi eller om hur skolan ska bli framöver. Man kan också prata om det ur ett individuellt perspektiv. Vad innebär det för mig att jag har ett jobb? Någonstans tror jag att det är den allra viktigaste ingången. Det handlar om betydelsen av att ha ett jobb, att höra till någonstans, att ha någon att gå och dricka förmiddagskaffe med – eller prata ihop sig om att göra något trevligt efter jobbet. Det kan vara väl så viktigt som arbetets innehåll. Även arbetets innehåll är oftast en utmaning och en möjlighet att växa. I kommer också den där lönen in på kontot, vilket gör att man kan unna sig saker, flytta hemifrån eller ha en rätt rik fritid. Det finns alltså många bitar som är kopplade till jobb. I den här kammaren talar vi oftast om vad det har för betydelse utifrån ekonomiska perspektiv, men hälsoperspektivet och det mänskliga perspektivet i det här får aldrig förminskas eller förändras. Möjligheten att ha makt över sitt eget liv är oerhört central och viktig. När det gäller arvet efter alliansregeringen pågår just nu kriget om vilken bild som ska målas. Hur gick det nu egentligen med de åtta alliansåren? Ja, man kan titta på det i ett litet och snävt svenskt perspektiv, eller så kan man göra jämförelser med resten av . När vi jämför oss med resten av EU kan vi konstatera att vi har högst arbetskraftsdeltagande och högst sysselsättningsgrad. Det är rätt okej – fast ändå inte, för vi kan fortfarande se att många människor inte har fått möjligheten att ha ett arbete att gå till. Därför hade det varit värdefullt att få fortsätta med det vi påbörjat. Alliansen satt i regeringsställning tillfördes det 350 000 nya jobb. Det gjordes inte genom något regeringsbeslut utan genom att vi skapade bra förutsättningar för företagen, vilket gjorde att de faktiskt växte och anställde. Vi har haft som strategi att se till att skapa förutsättningar för jobbskaparna. Små och medelstora företag är de som anställer fyra av fem, och det är där vi ser att det finns ytterligare möjligheter för långt fler. Det vi kan se nu är att vi har fått en regering som väljer att fokusera på åtgärder i stället för på riktiga jobb. I stället för en lön den 25:e är det en bidragsutbetalning. Det vi hade velat fortsätta göra, vilket vi också har lagt i vår budgetmotion, är att fortsätta arbetet med att stärka arbetslinjen för att se till att fler människor faktiskt får ett jobb och en lön. Vi har såväl lärlingsutbildningar och YA-jobb som arbetsgivaravgiften för unga och matchningsanställningar. Ja, vi har ett flertal saker i verktygslådan som jag är övertygad om fungerar och har mer att ge. Det är lite intressant att fundera på, för den regering som sitter nu har varit tydlig med att den där arbetsgivaravgiften, den tror man inte på. Den kommer man i stället att dubblera. Det kommer att kosta 40 000 att anställa ungdomarna. Det är också lite intressant att fundera på följande: Om man nu tror att det inte spelar någon roll att man fördubblar arbetsgivaravgiften för ungdomar, hur kommer det sig då att man stannar vid att bara fördubbla den? Och hur kommer det sig att man kompenserar kommuner och landsting för att de inte ska säga upp ungdomar? 8 (S) replik: Jag delar några av beskrivningar av vikten av att ha ett eget arbete, vikten av att kunna försörja sig och vikten av att företag kan anställa. uppehöll sig väldigt mycket kring företagen. Företagens roll är naturligtvis viktig, men viktigare är att kunna ge människor som står långt ifrån arbetsmarknaden möjlighet att ta del av de jobb som finns. Min fråga är därför: Hur nöjd är med utfallet av fas 3? 9 (C) replik: När det gäller fas 3 kan vi konstatera att det blev bättre men var långt ifrån bra. Vi kan se att det i vissa delar fanns oseriösa aktörer som utnyttjade detta, och det kom vi åt bättre på sluttampen. Men det fanns också företag som växte fram och blev språngbrädan tillbaka ut i arbete. Det blev alltså bättre, men det är klart att det fortfarande finns bitar som måste bli ännu bättre. Från början handlade det mycket om att hitta åtgärder som inte skulle ha undanträngningseffekter. Det fick inte konkurrera på ett icke tillbörligt sätt. Det finns en avvägning i de delarna. Efter ett eller gjordes en förändring så att de personer som stod så långt ifrån arbetsmarknaden skulle ha möjligheten till bättre villkor. Det blev alltså bättre. 10 (S) replik: Då borde vara nöjd med extratjänster i välfärden, eftersom det kommer att ge kollektivavtalsenlig lön. Dessutom kommer de att ge mycket bättre förutsättningar för personer att komma ut i arbetslivet. Sedan vill jag bara för protokollets skull säga att när ungdomsarbetsgivaravgiften höjs kommer den att vara en normal arbetsgivaravgift, det vill säga samma för dem som är 25, 26, 27, och så vidare. 11 (C) replik: Då ska jag svara , även om hon lämnar debatttalarstolen. Man kan inte gå omkring och låtsas som att det inte spelar någon roll att man fördubblar ungdomsarbetsgivaravgiften. I så fall hade man kunnat göra det också på andra delar. Dessutom skulle man kanske inte ha satt in kompensation till kommuner och landsting, som man gör i budgeten, just för att man förstår att höjningen kommer att spela roll för ifall arbetsgivare ska kunna ha kvar anställda eller inte. 12 (V) replik: Jag noterade att valde att inte prata om att arbetslösheten är högre utan mer om hur roligt det är för dem som har fått jobb att ha det. Det tror jag i och för sig är en lite enklare debatt att klara av. Där är vi dock eniga. Jag noterade att pratade om hälsoperspektivet, och det tror jag är ett bra perspektiv att ha på arbetsmarknaden. Då skulle jag i samband med det vilja fråga: Hur tror att den svenska arbetsmarknaden ur ett hälsoperspektiv förändrades av att den tidigare regeringen kraftigt skar ned på och på forskning runt arbetsmiljöfrågor. Också ur ett hälsoperspektiv skulle jag vilja fråga om tror att osäkerhet om huruvida man har ett jobb att gå till från den ena dagen till den andra, till exempel om man har ett inringningsvikariat och den stora ekonomiska stress som det skapar, är hälsobefrämjande eller möjligen kan vara dåligt för hälsan hos de personer som finns i den delen av arbetsmarknaden. 13 (C) replik: Jag tackar för frågan. Man kan konstatera att det är en väsentlig del som skiljer sig mellan och mig. Det finns en tro hos vänstern att bara vi har tillräckligt många inspektörer på kommer allting att vara löst. Någonstans handlar det om att se till att det finns ett bra utvecklingsarbete på de olika företagen. Under förra mandatperioden, eller till och med den tidigare, vred vi om i systemet. I stället för generella tillsynsbesök fokuserade man på de områden där olycksrisken var betydligt högre, just för att komma åt de delar där det finns risk för allvarliga skador och dödsfall, att det är olycksdrabbat och så vidare. Den stora skillnaden handlar om att vi tror att man måste jobba i respektive företag, att det är där man måste bygga upp rutiner och åtgärder, inte öka antalet inspektörer. 14 (V) replik: hävdade jag inte att fler inspektörer skulle lösa alla problem, men jag ser inte riktigt att dramatiskt färre inspektörer skulle lösa problemen. Det var det som var poängen här. Jag tror inte heller att fler inspektörer löser alla problem. Däremot tror jag att om man ska göra någonting åt arbetsmiljöfrågorna behövs det trygga arbetare, folk som har goda arbetsvillkor, trygga anställningar och kollektivavtal. Något som har gått i bräschen för är att gå åt det andra hållet, så det klingar lite falskt när man som centerpartist i det här fallet pratar om arbete ur ett hälsoperspektiv. 15 (C) replik: Då tror jag att har missuppfattat det, för vi har inte något emot kollektivavtal. Däremot gäller det att företagen ska ha frihet att själva teckna kollektivavtal eller inte. Jag har inte sett att vill ha något tvång på kollektivavtal eller att vi ska ha någon lagstadgad nivå på löner eller liknande. Det är i så fall en mer semantisk fråga, för vi har inte någon del i detta. Då tillskriver du oss synpunkter som vi inte har. 16 (S) replik: Jag blir beklämd när nu påstår att är för kollektivavtal. Ni är ju det parti som aktivt har jobbat för att kollektivavtalen ska bort, att man inte ska ställa krav på kollektivavtal vid offentliga upphandlingar, att man inte ska behöva, som du säger, ha kollektivavtal – det är ju så jobbigt med kollektivavtal. Men det är ju det som ser till att människor faktiskt får sjysta villkor och att det finns en bra arbetsmiljö. talar sig varm här för hur viktigt det är med arbetsmiljön, men det är ju ni som har försämrat arbetsmiljön under er regeringstid. Det är nu människor har slitits ut. Det är nu människor blir sjukskrivna. Dessutom vet inte skillnaden mellan bidrag och försäkring. Hon säger att folk ska leva på bidrag. Att man ska ha en sjukförsäkring värd namnet tycker jag är rätt, men folk ska inte leva på bidrag. I första hand ska folk ha jobb, och det är det vi ska se till . Ni har misslyckats med det. 17 (C) replik: Det är lite spännande här att diskutera den svenska modellen. I den svenska modellen finns det en frivillighet att teckna kollektivavtal. Det finns inget tvång någonstans. Det står och säger här är alltså att hon vill bryta upp den svenska modellen och införa tvång när det gäller kollektivavtal. Det vi har haft synpunkter på är på vilket sätt man har använt den makten. Vi talar också mycket om turordningsregler och liknande så, ja, vi är mycket inne i den diskussionen. Men om säger att vi inte tycker att kollektivavtal är viktigt har hon missat mycket i vår diskussion. Det är lite spännande att höra beskrivningen av historien och vad som har hänt och inte. Då kan man ha ett lite längre perspektiv än bara . När vi tog över 2006 hade den friskaste befolkningen men de högsta sjukskrivningstalen i hela . 140 personer förtidspensionerades i det socialdemokratiska . Vi har gjort en resa på det området. Det finns utmaningar att ta sig an, men försök inte säga att det är det ena eller det andra som är rätt eller fel i det här. 18 (S) replik: Varför får jag inte ta en debatt här i kammaren om vår politik? Skillnaden är den att vi står upp för dem som arbetar och att de ska ha rätt till kollektivavtal. Ni vill inte att människor ska ha kollektivavtal. Tala gärna om här om tycker att det ska ingå kollektivavtal i offentliga upphandlingar! Sedan vill hon gå tillbaka i tiden. Då kan jag påminna om när jobben strömmade till. tillkom 153 000 nya jobb, 2007 tillkom 80 000 nya jobb, sedan började er politik bita. Som sade skulle det ta innan er politik skulle bita, till 2008. Då kom jobbstoppet. 19 (C) replik: Jag kan bara konstatera att inte är uppdaterad. hade vi en finansiell kris som har jämförts med den . Hela bankväsendet i havererade, vilket påverkade världen. Det var en finansiell kris som fortfarande i hög grad påverkar , kanske inte lika mycket direkt som indirekt. Det är många länder i EU som har haft oerhört stora problem med att ta sig tillbaka. Men detta kanske har undgått . 20 (V): Jag är glad att kunna delta i min första allmänpolitiska debatt i en situation där regeringsmakten inte längre tillhör den högerallians som förde en splittrande och tillbakasträvande politik i allmänhet och en misslyckad jobbpolitik i synnerhet. I och för sig får vi också höra företrädare för den förra regeringen med en PR-konsults envishet hålla fast vid sin gamla berättelse och argumentation, men alltmer frånkopplat från verkligheten på den svenska arbetsmarknaden och i det svenska samhället. Inte bara lämnar de efter sig större arbetslöshet utan också dramatiskt högre långtidsarbetslöshet, sämre matchning mellan arbetslösa och lediga jobb, en demolerad arbetslöshetsförsäkring, kraftigt neddraget arbetsmiljöarbete, fallande förtroende för socialförsäkringssystemet, fördjupat socialbidragstagande och växande grupper i riskzonen för fattigdom. Jo, självklart finns det de som har fyllt sina lador med så mycket att de knappt vet var de ska göra av sig, men för som ett modernt välfärdsland har det varit åtta ödesdigra år. Det här är en utveckling som kräver tid och möda att vända, och den budget som regeringen och har lagt fram innehåller en massa viktiga insatser för att göra det. I stället för skattesänkningar som ger mest till dem som har mest, vilket drar isär , finns förslag om att avveckla fas 3, om att satsa på ungdomar från dag ett i stället för att de ska vara i något slags karantän när de blir arbetslösa och om att satsa mer resurser i välfärden – skolan, äldreomsorgen och förlossningsvården – för att fler ska kunna göra arbeten som så hett efterfrågas av medborgarna. Det är en budget som ger 100 miljoner mer till arbetsmiljöarbete – något som den förra regeringen och träffsäkert efter sitt tillträde valde att skära ned rejält på. Också i sin skuggbudget vill man fortsätta svälta ut det. Det är en budget som investerar i kunskap och därmed i fler och bättre jobb . Vi vet dock att detta inte kommer att vara tillräckligt. För det första: Den viktigaste delen av jobbpolitiken är förstås fortsatta investeringar och satsningar på att jobb ska växa fram där behoven är skriande, det vill säga i vår gemensamma välfärd, i miljö- och energiomställning samt i kunskapsintensiv industri- och tjänsteproduktion. Den förra regeringen förde en politik som utarmade kunskapsbasen i och försökte subventionera fram en lågavlönad tjänstesektor. Regeringen bryter med det programmet, men det behöver göras mycket mer än det som man har mäktat med i denna budget för att det ska bli synliga resultat. För det andra: Vi har dragits med en politik som har grundat sig i och motiverats med en både reaktionär och faktaföraktande förståelse av samhället. Vi har fått höra som ett mantra från högerregeringen att det måste löna sig att arbeta. Denna fras har dock konsekvent tolkats som att det måste straffa sig att vara arbetslös, sjuk eller fattig. Det i sin tur implicerar en människosyn som säger att den som lever under tuffa villkor måste piskas upp på benen för att inte hemfalla till lathet medan den som redan är välbeställd har förtjänat det och förtjänar mer bonusar och mer uppmuntran. Det är ett unket, dåligt och gammaldags recept som leder till ökade klyftor och till förlust av social och ekonomisk dynamik i samhället. Det är viktigt att vi gör upp med detta arv från regeringen på detta område. Det ska inte ligga kvar som en död hand över jobbpolitiken, arbetsmarknadspolitiken och socialförsäkringspolitiken .