prot · H10953 · 2014-01-14 00:00:00 — Alla elever på nationella program har fått rätt att läsa minst en kurs i ett estetiskt ämne som individuellt val, men det är inte längre obligatoriskt. Eftersom kurserna i den nya gymnasieskolan med få undantag omfattar minst 100 gymnasiepoäng kommer de elever som väljer dessa kurser, och de är ganska många, att få ägna mer tid åt estetisk verksamhet . Vidare är det estetiska programmet i den nya gymnasieskolan, till skillnad från hur det var tidigare, tydligt högskoleförberedande. Dessutom upptas nästan hälften av detta program av olika estetiska ämnen beroende på hur eleverna väljer studieväg. Av statistik från framgår att det estetiska programmet numera är mycket populärt och är det fjärde största programmet. Andelen elever som går programmet har ökat med jämfört med den gamla, socialdemokratiska gymnasieskolan. innehåll och det estetiska programmets popularitet gör att jag inte är särskilt orolig för att den kreativa sektorn kommer att påverkas i någon högre grad av den senaste gymnasiereformen på annat sätt än att det estetiska programmet numera är mycket populärare än förut. 42 (S): Jag vill börja med att tacka för svaret, men jag är inte riktigt nöjd med det. Som utbildningsminister har varit med och sagt ja till att varje medlemsland i EU ska arbeta med de åtta nyckelkompetenser som man menar är viktigast för att människor ska bli fullvärdiga samhällsmedborgare, utveckla sin självkänsla och vara anställbara. En av de åtta nyckelkompetenserna är just kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer. har varit drivande i att ta bort estetiskt ämne som gymnasiegemensamt ämne. Dessa båda saker går inte ihop. Jag blir lite nyfiken på vilken vetenskap och beprövad forskning som låg till grund för beslutet om att ta bort ett ämne som har varit gymnasiegemensamt och som väldigt mycket forskning visar har varit värdefullt för utvecklingen av vårt land. Att estetisk verksamhet genom politiska beslut försvinner som obligatoriskt ämne i gymnasieskolan är en tillbakagång. Risken är stor för att vi får ännu fler barn och ungdomar som misslyckas. kommer att svara och säga samma sak som han sade i svaret, alltså att ämnet inte alls har försvunnit och att det är valbart. Så är det, men man kan fundera på hur valbart det egentligen är när det ska konkurrera med andra ämnen som ger meritpoäng, vilket estetisk verksamhet inte gör. För att använda ungdomarnas uttryck går ämnet fetbort. Så säger ungdomarna. Det räknas inte. Systemet gör att estetisk verksamhet blir en B-verksamhet, och det är sorgligt. Ju oviktigare vi gör den estetiska verksamheten, desto oviktigare blir den. Det är dessutom helt fel väg att gå med tanke på all forskning som visar på betydelsen av estetisk verksamhet, inte minst som viktig faktor för lärandet. Ny hjärnforskning från slår fast att rytm främjar problemlösning, och det är vedertagen kunskap att lärande befästs av att man målar, musicerar, gestaltar och så vidare. Elever som utövar konst och kultur blir både mer engagerade och mer ansvarsfulla. De presterar bättre i andra ämnen. Både jag och vet att det är så. Och forskning visar att kultur har stor betydelse för folkhälsan. Vi mår bättre, och vi upplever mindre stress. Estetisk verksamhet handlar inte bara om att göra. Det handlar lika mycket om att tillägna sig kunskaper som bidrar till att öka barnens och ungdomarnas självförtroende och samarbetsförmåga. Det är kunskaper som är lika viktiga som att veta vad ett substantiv är. Jag skulle vilja att berättar för mig vilken forskning han baserade beslutet att ta bort den estetiska verksamheten i gymnasieskolan på. 43 Utbildningsminister (FP): Beslutet baserades på den beprövade erfarenhet som fanns av gymnasiereformen 1994, att det bara var av eleverna som fullföljde gymnasiet. Avhoppen skedde från yrkesprogrammen, och branscherna klagade över att yrkeskunskaperna var för låga. Därför var vi tvungna att genomföra minskningar av de ämnen som inte var direkt yrkesrelaterade. Det är en lång rad ämnen som har minskats i omfattning. Svaret på frågan om vad beslutet baserades på är beprövad erfarenhet. har jag en motfråga till : Varför föreslår inte Socialdemokraterna att det ska återinföras, om ni nu tycker så? 44 (S): Svaret på frågan är naturligtvis att vi gör det. Det måste se. Det står i vår kommittémotion. Det är klart att vi vill återinföra estetisk verksamhet i gymnasieskolan. Det finns många forskare som man kan imponeras av, som forskar kring vad estetisk verksamhet faktiskt betyder i skolan. har haft en presskonferens . Han sade så här förut: Jag tror att det är nyttigt att lyssna på internationell expertis som gör en oberoende granskning av svenskt skolväsen. handlar det om någonting helt annat, men måste ändå tycka att det är nyttigt att lyssna på oberoende forskare från andra ställen i världen som tycker någonting. Det finns en forskare som just har studerat estetisk verksamhet och kultur i skolan. Hon har gjort en stor Unescoundersökning – den måste vara väl bekant med, eller hur? Slutsatsen i den undersökningen, som pågick och som omfattade väldigt många länder, var att konst, kultur och kreativitet är nyckeln till en framgångsrik skola. Rapporten beskriver bland annat att konst förekommer i de flesta länders läroplaner men att det finns ett glapp mellan vad som sägs och vad som faktiskt görs på skolorna. Konstundervisningen skiftar från land till land. Det finns en skillnad mellan undervisning i konstämnen och undervisning genom konst. Konstundervisning har inverkan på barnen, skolan och samhället. Och det finns fördelar med konstundervisningen men bara om den har hög kvalitet. Där kan jag bli bekymrad över vad som ska hända med våra barn och deras möjligheter till estetisk verksamhet när regeringens budskap nu är att estetisk verksamhet inte är så viktig. Den är valbar för dem som vill, men den ger inga meritpoäng. Vem vill utbilda sig till lärare i de ämnena när regeringen säger att de inte är så viktiga? Och vad händer med vår konstundervisning om de som ska undervisa inte har relevant utbildning? Jo – det har Bamford visat – då sjunker resultaten. säger i den här utredningen att det finns hyllmeter med forskning som slår fast sambandet mellan estetisk verksamhet och lärande och som visar att det stärker elevernas kritiska tänkande. Jag är lite nyfiken på vad tycker om utredningen och hur han har lyft in den i sitt arbete. I interpellationssvaret säger : Skolans uppdrag att förbereda alla elever för ett aktivt deltagande i samhällslivet vilar i hög grad på . Sedan tar det slut. i svaret säger han nämligen: Regeringen anser att gymnasieskolan tydligt måste förbereda eleverna för fortsatta studier respektive yrkeslivet. Den där allmänbildningen, det där att få prova på och att lära sig nya saker genom andra uttrycksformer, tar alltså slut efter . Det ska sedan vara valbart för dem som då inte vill ta sig vidare till högskolan och behöver de poängen. Jag förstår inte hur utbildningsministern tänker. Jag förstår inte vad han baserar det på. 45 Utbildningsminister (FP): Det är väl i stort sett så som vartenda land i världen har organiserat sitt skolväsen. Allmänna medborgarkunskaper av typen allmänbildning, som alla måste ha med sig, måste man lägga i den obligatoriska . De estetiska ämnena är väldigt stora i den svenska timplan. De är mycket stora och omfattande. Det är flera olika ämnen. De är viktiga. Av precis alla de skäl som redogör för är ämnena viktiga. Den forskning som refererar till, och mycket annan kunskap vi har, är entydig på den punkten. De är viktiga. De är stora i den svenska . Sedan kommer man till gymnasiet. Då väljer eleverna mellan olika programinriktningar, studieförberedande och yrkesförberedande. Sedan kommer man till . Någonstans på vägen minskar det utrymme där vi kan tvinga alla att läsa samma saker. Utbildningarna måste profileras mer. föreslår till exempel inte att det ska vara obligatoriskt för alla att läsa estetisk verksamhet på . Någonstans sätter vi en gräns för när eleverna ska få välja mer av vad de läser. I nästan hela världen är det på gymnasieskolan. Här är det numera också så. var det så att alla skulle läsa samma saker, men det var en skola där hoppade av. Det var det som var problemet med gymnasiet. Jag är inte säker på att vi har gjort tillräckligt med den reform vi nu har gjort för att se till att många fler går färdigt. Vi behöver profilera gymnasiet mer med olika utbildningsinriktningar. Jag delar uppfattningen om de estetiska ämnenas betydelse, men problemet med den gymnasieskola vi hade var att aldrig fullföljde utbildningen. Dem pratar aldrig om. Nästan hälften av varje årskull, i varje fall en tredjedel av varje årskull, hoppade av. Vet ni vad? De missade inte bara estetisk verksamhet. De missade läsning och matte och allting eftersom de hoppade av gymnasiet. Det var ett gymnasium där alla skulle stöpas i samma form och läsa samma saker. Det var därför vi gjorde om gymnasiet. pratar aldrig om de som hoppar av. Men många av dem går ut i ungdomsarbetslöshet. Jo, jag har sett, , att ni har en mening om att estetisk verksamhet ska återinföras. Men den halva miljard som det kostar att göra det finns inte med i er motion. Ni betalar det inte. Det är tydligen gratis att återinföra estetisk verksamhet. Eller ska ni ta det från något annat ämne? Berätta gärna från vilket i så fall! Berätta vilket ämne som ni ska skära ned i gymnasieskolan, ! Annars fattas det en halv miljard i er motion. Jag har haft ett par debatter med socialdemokrater . De står alla här framme och säger: Det här måste lyftas in mer. Det här ska in mer, och det här ska in mer. går det liksom inte ihop. Det går inte att lyfta in allting ännu mer i skolan. Något måste bort, eller så kostar det en massa pengar. Ni har inga svar på det. Berätta gärna vad det är som ska bort, , för att man ska få in det här som ett obligatoriskt ämne i gymnasieskolan. 46 (S): pratar alltid om dem som hoppade av Socialdemokraternas skola , men det är lika många som hoppar av just . Du har varit utbildningsminister . Det är lika många som hoppar av . Det har inte hänt någonting. Man kan stå här och säga att det tar tid. har sagt att det kommer att ta , till 2018, innan någonting händer. Men så kan man inte ha det. Det säger sig självt. Sedan är det en annan sak: Alla våra förslag är finansierade. Stå inte och påstå någonting annat. I den här debatten har jag försökt att hålla mig till forskningens resultat, eftersom jag tycker att det är viktigt att vi inte bara tycker en massa saker utan också pratar om vad forskningen säger. Vi säger ju att vi ska ta till oss vad forskningen säger. Jag tycker kanske inte alltid att gör det, och det vill jag lyfta upp. Forskningen visar olika sidor, men ju mer ett område beforskas, desto mer väger det oftast över på den ena sidan. Så är det. Och när det handlar om estetisk verksamhet finns det nästan ingen annan sida, för allting väger över till att det är stimulerande och bra för de andra ämnena om man också får använda alla uttrycksformer. Därför är det jätteförvånande för mig att man kan fatta ett beslut om att ta bort estetisk verksamhet som gymnasiegemensamt ämne och säga att det beror på – vad sade du – beprövad erfarenhet. De hoppar av. Ja, men det gör de nu också. Visa mig den forskning som visar att detta beror på att de hoppade av skolan! Jag tror inte på det. Det är bara ett argument. För mig är det självklart. Om en skolklass jobbar med en pjäs eller en väggmålning eller gör någonting tillsammans konkurrerar man inte. Då skapar man någonting tillsammans, någonting som man har nytta av i resten av sitt liv, oavsett om man gör det i eller på gymnasiet. Vad tycker om det? 47 Utbildningsminister (FP): Schemautrymmet är ändå begränsat. Det är vad det handlar om. Den beprövade erfarenheten visade att yrkesutbildningarna i den svenska gymnasieskolan inte gav tillräckligt mycket yrkesträning i de olika ämnen som framtida yrkesarbetare i olika branscher förväntades ha. Vi var tvungna att öka yrkeskunskaperna. Då hade vi en mycket omfattande gemensam gymnasiekärna av ämnen som inte var yrkesrelaterade och som har krympt något. Det har gått ut över ett antal ämnen. byggde fördelningen av ämnen på en föreställning om att alla ska bli akademiker, att det inte längre behövs några yrkesarbetare. Men det var helt fel. Branscherna skriker efter arbetskraft. Vi måste lyfta fram yrkesämnena i yrkesutbildningen. Då kan inte alla andra ämnen – hur viktiga de än är – vara obligatoriska. Det går inte ihop. Jag hade en debatt med andra socialdemokrater om ytterligare ämnen som borde vara obligatoriska. Jag kan ha debatter varenda dag om allt som borde vara obligatoriskt. Men måste schemat gå ihop. Jag konstaterar att er budget går ihop om ni är beredda att skära bort något annat för att få in de estetiska ämnena igen. Jag fick inget svar, men vi ska försöka pressa er på svaret: Vad är det ni ska ta bort? Om dessa ämnen ska tillföras schemat kostar det en halv miljard. De pengarna finns inte i er budgetmotion, . Det är viktigt att man är hederlig och ärlig i kammaren. Man kan säga att man är för det eller det, men det kostar pengar. Då måste man också redovisa hur det ska betalas. Det har ni inte gjort. Det är inte ärligt. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2013/14:185 om lärarlegitimationerna 48 Utbildningsminister (FP): har frågat mig vilka erfarenheter jag drar av misslyckandena, hafsigheten och de ständiga återtågen i legitimationsreformen samt vilka åtgärder jag kommer att vidta för att den fortsatta hanteringen inte ska präglas av osäkerhet för den individuella läraren. Den avgörande faktorn för att förbättra resultaten i skolan är skickliga lärare, och regeringens mål är att alla elever ska undervisas av väl kvalificerade lärare. Två viktiga reformer för att åstadkomma detta är dels en ny lärarutbildning, dels en legitimation för yrket tillsammans med skärpta behörighetskrav för att undervisa. Lärarlegitimationen är en tydlig kvalitetsstämpel, och den kan återkallas om läraren på någon av de grunder som anges i skollagen visar sig olämplig att bedriva undervisning. Legitimationen bidrar också till att höja läraryrkets attraktionskraft, och vi ser , glädjande nog, ett ökande söktryck till lärarutbildningen. En reform av den här omfattningen är komplex att genomföra på grund av kommunernas tidigare agerande. När legitimationsreformen sjösattes hade kommunerna inte följt upp vilken utbildning och därmed behörighet de anställda lärarna hade. Det var också en av anledningarna till att behörighetskraven skärptes. , , har utfärdat ca 170 000 legitimationer. Regeringen har också tagit initiativ till ett antal förändringar i systemet mot bakgrund av ny information som framkommit efter hand under legitimationsarbetet. Bland annat handlar det om övergångsregler som regeringen och lärarfacken gemensamt har kommit fram till, i syfte att behålla den kompetens som finns i skolan och för att få till stånd en så bra och smidig övergång som möjligt från ett gammalt system till ett nytt. Genom de åtgärder som regeringen har vidtagit präglas systemet nu av tydliga regler där den enskilda lärarens utbildning och yrkeserfarenhet tas till vara. Med lärarlegitimationen höjer vi kvaliteten i svensk skola. 49 (S): Jag får börja med att tacka utbildningsministern för svaret, även om det tog ett tag. är mer än vad det brukar ta för att få svar på en interpellation. Kanske är det symtomatiskt att sedan jag lämnade in min interpellation till utbildningsministern har ännu en ny regel börjat gälla för lärarlegitimationer, nämligen för fritidspedagoger. Detta berättar i sin tidning. Fritidspedagoger kan, mycket glädjande, få behörighet, men det är inte för deras unika utbildning som fritidspedagoger utan i en del skolämnen. Beslutet att utfärda lärarlegitimationer är ett bra beslut. Socialdemokraterna har inte någon annan uppfattning. Vi tror, precis som regeringen, att det bidrar till att stärka lärares ställning, precis som lärarfacken säger, och att det kan säkra kompetensen i skolan. Vi delar analysen att det är en viktig uppgift. Det var också därför som den socialdemokratiska regeringen tillsatte en utredning om vad som då kallades för auktorisation av lärare. Utredaren föreslog då ett lugnt och samlat införande och tänkte sig om – men utbildningsministern hade bråttom. Kanske är det skälet till att genomförandet har präglats av en hattighet som har varit allvarlig för skolan och lärarna. Även om införandet av legitimationen var tänkt som ett sätt att skapa ordning och reda – ordning och reda i skolan är något som utbildningsministern gärna och ofta pratar om – har inte just ordning och reda präglat genomförandet av reformen. Snarare har den präglats av osäkerhet om vilka långsiktiga regler och villkor som kommer att gälla. Eftersom jag får många mejl och frågor från lärare om vilka regler som möjligen kan tänkas gälla för dem i deras speciella fall kan jag föreställa mig hur och är fullständigt överösta av frågor. Detta är ett tecken på att stegen i legitimationsreformen är oerhört otydliga, snåriga, ogenomträngliga och inte rimliga. Jag nämner i min interpellation frågan om dispens och att ingen får en automatisk ny prövning. Sökanden har fått ett mejl av där man påpekar att sökanden har blivit nekad legitimation men kan söka igen. Det kan handla om massor av papper som återigen ska skickas in – till exempel ska en ny erfarenhet bekräftas – fastän de redan insända papperen redan finns där. Detta sätter många lärare i en allvarlig situation. Det har också påpekat och skrivit om i tidningen. Där redogörs för många fall där det har blivit problem för lärarna. var datumet för när man inte längre kunde söka fast lärartjänst utan legitimation. Det här är någonting som stressar lärare och är därför ett problem för det som är vårt gemensamma syfte, nämligen att stärka lärarrollen och stärka lärarnas position och situation. Legitimationsreformen måste hanteras på ett rimligt sätt. Det är tråkigt att ministern inte har tagit till sig av erfarenheterna när det gäller hattigheten och inte säger sig vilja återkomma med förslag till åtgärder så att den fortsatta hanteringen inte ska präglas av samma osäkerhet. 50 (FP): Det är intressant att lyssna på utskottskollegan . Det är sant att Socialdemokraterna tillsatte en auktorisationsutredning. Den skulle bara överväga om det gick att införa en lärarlegitimation i svensk skola. Skillnaden är att kom till och sade att det är en stor utmaning. Det går inte att ha ett system där staten inte ställer krav på lärarlegitimation eller några som helst nationella behörighetskrav för att till exempel undervisa i matematik. Budskapet var att vi ska ha en lärarlegitimation. Det är skillnad i ambitionen. påstår att det har varit hafsigt, snabba ryck och osäkerhet. Utredningen påbörjades –2008. Reformen skulle ha genomförts 2012. Vi sköt på den till , och den får full effekt 2015 med vissa övergångsregler 2018. Att man kan kalla den processen för ett hafsverk med snabba ryck och säga att den inte är genomtänkt förstår inte jag. Vad är egentligen syftet med interpellationen, fru talman? Den viktigaste delen är, som utbildningsministern påpekade, att vi har haft kommunala huvudmän som totalt struntat i vem som ställer sig i klassrummet och undervisar våra elever. har ingen behörighet. uppgår det till om vi även räknar in icke ämnesbehöriga. Samtliga studier, oavsett om det är en eller eller Skolinspektionens rapport, visar att det är lärarens kunskaper och ämneskompetens som är det absolut viktigaste. Socialdemokratiska politiker har, fru talman, försökt underminera reformen och ställde sig motvilligt bakom när vi tog beslutet i kammaren . Efter det riksdagsbeslutet har man kommit med nya propåer och nya förslag på undantag. Det som har varit problemet i svensk skolpolitik är att vi från staten har lyssnat för mycket på kommunerna, som har tänkt på ekonomi och inte på kvalitet. Har vi nu skärpta behörighetskrav och krav på lärarlegitimation så att våra ungdomar och elever undervisas av kompetenta lärare blir det lite konstigt när man säger sig hoppas på att ytterligare en yrkeskategori ska omfattas av denna viktiga reform. Jag har tidigare till och med sagt det att det är den absolut viktigaste skolreformen i svensk politik. Jag tycker att vi har tagit vårt ansvar utifrån underlag. Vi har i den senaste budgeten ökat från 76 miljoner till för att hantera införandet av legitimationen. 51 Utbildningsminister (FP): Det var en sak som jag underskattade när vi satte i gång arbetet, det erkänner jag gärna, och det var det totala kaos som rådde av behörigheter för svensk lärarkår efter kommunaliseringen. Vad ni ställde till! Vad ni ställde till med kommunaliseringen med behörighetsreglerna som upphörde! Kommunerna fick själva bestämma fritt. ska man återskapa ett system med höga behörighetskrav. För att undervisa i ämnet i kemi ska man ha utbildning i ämnet kemi. För att undervisa i musik ska man själv ha utbildning i musik. Vi har lärare som har gått alla möjliga utbildningar . För dem som har lärarexamen är det enkelt; de får lärarlegitimation. Men andra har gått alla möjliga utbildningar. När man nu måste rekonstruera den utbildning som de gick 1968 undrar man: Vad var det för något? Så värderar man det. Det är inte så konstigt att lärare har gått dessa kurser, men ingen har haft koll. Kommunerna har haft noll koll på vad deras lärare har haft för utbildning. Jag trodde inte att det var så illa. Det trodde inte heller, inte utredaren och inte heller , inklusive er själva, som godkände det. Ingen trodde att det var så kaotiskt i kommunerna som det var. Det var därför det tog , och därför tog jag ansvaret att skjuta upp reformen och . Den har trätt i kraft, och är allt på rull. Det är 170 000 legitimationer. Det var ungefär så många som vi från början trodde skulle utfärdas. De är nu utfärdade. Man kan komplettera dessa på det sätt som en enig riksdag, inklusive Socialdemokraterna, har röstat för, vilket jag hörde att interpellanten var kritisk mot. Men ni har själva röstat för de regler som gäller. Det är ingenting konstigt med det. Det är en aspekt till som man kan fundera över i efterhand. Jag har varit väldigt angelägen om att för att systemet få legitimitet bör lärarprofessionen, företrädd av två stora fackförbund, ställa upp på reglerna. Om det ena eller det andra fackförbundet är helt emot alltihop är det svårt att få legitimitet i systemet. Därför ägnade jag mycket tid åt att försöka ena de fackliga organisationerna. Vi lyckades med de så kallade övergångsreglerna. Man kan säga att det ena fackförbundet ville att enbart en formell utbildning skulle räknas, medan det andra ville att yrkeserfarenhet, om man har undervisat i vissa ämnen, också skulle räknas. Vi hittade en kompromiss så att man får räkna det till en viss nivå. Vi fick enighet. Det tog att ena de två fackförbunden än vad jag hade hoppats, men det gick till slut. Det gör att vi nu en har stabilitet och enighet bland aktörerna kring detta system. Jag tror precis som att det här långsiktigt är en av de allra viktigaste utbildningsreformer vi gör. Vi stadgar verkligen kraven på vilka som ska få undervisa våra barn i skolan och vilken utbildning de ska ha. Om man ska undervisa i historia ska man själv ha si och så mycket utbildning i historia. Sedan ska vederbörande vara lämplig i övrigt. Man kan inte bara ta in vikarier från gatan som får undervisa utan att man kollar vad de har för utbildning. Detta är den stora förändringen, en av de viktigaste förändringarna. Orsaken, , till att det tagit än vad vi från början förutsåg är det totala kaos som fanns vad gäller lärarbehörighet i svensk lärarkår sedan kommunaliseringen. 52 (S): låter påskina att den här ambitionen inte fanns hos den förra, den socialdemokratiska, regeringen. Som jag sade i mitt första anförande tillsatte den en utredning om att auktorisera lärare. Vi såg samma problem som ni och delar grundanalysen.