prot · H109132 · 2014-06-26 00:00:00 — 1 § Ansökan om fortsatt ledighet vice talmannen meddelade att (C) ansökt om fortsatt ledighet –. Kammaren biföll denna ansökan. vice talmannen anmälde att (C) skulle fortsätta att tjänstgöra som ersättare för . 2 § Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att de grönas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i utrikesutskottet. vice talmannen förklarade vald till suppleant i utrikesutskottet (MP) 3 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Skrivelser 2013/14:244 till arbetsmarknadsutskottet /14:245 till justitieutskottet EU-dokument KOM(2014) 340 till justitieutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . Kammaren biföll talmannens förslag att behandlingen av skrivelse 2013/14:244 skulle få uppskjutas till nästa valperiod. 4 § Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter betänkande 2013/14:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken (prop. 2013/14:100 delvis och skr. 2013/14:205) och betänkande 2013/14:SkU33 Redovisning av skatteutgifter (skr. 2013/14:98) föredrogs. 1 (S): Det är alltså dags för mandatperiodens sista ekonomiska debatt här i kammaren. Den håller vi efter att de borgerliga partierna i två val har lovat att ta sig an de stora samhällsproblem som finns i . Resultatet är att man lämnar efter sig ett land där arbetslösheten har stigit, där skolresultaten har sjunkit och där överskotten i ekonomin vänts till stora underskott. Att döma av regeringens vårproposition ska svenska folket inte förvänta sig så mycket annat av en moderatledd regering framöver heller. Idéerna är slut. Förutom de S-förslag man röstat ned men säger sig omfamna är det tomt. I huvudsak gäller för regeringen att unga ska fortsätta att vara arbetslösa och i fas 3. Vinstjakten och privatiseringarna ska fortsätta prägla välfärden, som kommer att fortsätta att minska i omfattning. Ineffektiva och slösaktiga skattenedsättningar kommer att fortsätta gräva ur statsfinanserna och förhindra effektiv politik för jobb, välfärd och skola. Så vill vi inte ha det. Jag yrkar därför bifall, herr talman, till reservation 1 och vårt förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Socialdemokraterna står för en annan väg. är fortfarande ett land att vara stolt över. Men om vi ska skapa en trygg framtid för alla behöver vi investera i det som bygger starkt – inte försvaga det. står inför stora utmaningar. Arbetslösheten har vuxit . 400 000 människor är utan jobb. Långtidsarbetslösheten har ökat kraftigt. Över 70 000 har varit utan jobb . 35 000 människor har regeringen låst fast i fas 3. Ungdomsarbetslösheten är mycket hög. Det är uppenbart att regeringens politik inte fungerar. Ett annat krisområde är skolan. Kunskapsresultaten har försämrats under denna regering. Ja, resultaten i den svenska skolan har till och med rasat mest av alla . När färre klarar av att bli godkända till gymnasiet och alldeles för få klarar sin gymnasieexamen blir det också svårare för unga att få jobb. Vi ser behov av satsningar på och investeringar i välfärden. De senaste årens ensidiga skattesänkningar har gjort att välfärden inte har tillräckliga resurser. Dyra och ineffektiva skattenedsättningar har ryckt bort resurser som borde finnas i sjukvården och skolan. För stora klasser, brister i sjukvården och ett allt tuffare läge i äldreomsorgen har blivit resultatet. Eftersom den politik som bedrivits inte har gett fler jobb, inte minskat arbetslösheten, har hålen i budgeten blivit allt större. räknar med att underskottet i de offentliga finanserna blir . Därmed bryter regeringen mot budgetreglerna. kan inte längre säga att den ekonomiska politik som regeringen bedriver är väl avvägd. konstaterar att regeringen inte klarar budgetmålet. När man lånar 10 miljoner , 240 miljoner och nästan 90 miljarder är det inte en så konstig slutsats. har inte bara skattesänkt bort hela det överskott i de offentliga finanserna som han fick ärva, utan han måste också låna till sina skattesänkningar – och han lånar rejält. Den höga arbetslösheten innebär att vi inte ska utpeka företag som särintressen. Tvärtom ska vi sätta alla klutar till för att prioritera hårt att fler får jobb. Därför sätter vi ett mål främst, nämligen att ska ha lägst arbetslöshet i EU till 2020. Alla som kan arbeta ska också arbeta. Vi ska nå målet om att vara bäst i EU i fråga om arbetslösheten med hjälp av ökad sysselsättning och fler arbetade timmar. Det är ett hårt mål, men det är ett mål vi ska nå. Ingen människa ska berövas möjligheten att forma sitt eget liv. Ingen ung ska vara utan jobb. Därför kan vi inte fortsätta på regeringens linje med sänkta skatter, sämre trygghet och ineffektiva subventioner för vissa inhemska branscher. Det kommer aldrig att ge EU:s lägsta arbetslöshet. Det har bara gjort att faller i internationella jämförelser över konkurrenskraft och innovationsförmåga. I stället för skattesänkningar behöver vi investera i bostäder, i infrastruktur, i forskning, i den miljöteknik som behöver och som världen efterfrågar. Vi behöver öka efterfrågan på arbetskraft med hjälp av näringspolitisk samverkan som lägger fokus på innovation och export på globala marknader. I stället för att låsa in människor i fas 3 och i passiva åtgärder behöver vi extra tjänster i välfärden och inte minst ett kunskapslyft. Vi behöver utbilda, utbilda, utbilda. Varje ung person måste få en gymnasieexamen. Fler måste få chansen att plugga vidare på universitet, högskolor och yrkeshögskolor. Fler ska få en bristyrkesutbildning så att alla kan stå redo att ta de jobb som växer fram när konjunkturen förbättras. På så sätt kan vi sluta det rekryteringsgap som kostar kanske 80 000 jobb och som finns där på grund av den allt sämre fungerande arbetsmarknadspolitiken. ska vi och måste vi vända resultaten i den svenska skolan. Med vår skolpolitik får pojkar och flickor som börjar på lågstadiet gå i en mindre klass, där läraren får mer tid för just honom eller henne, med förstärkning av lärare och tidiga insatser om det skulle behövas. Hon eller han kommer att nå kunskapsmålen i en jämlik skola där kvalitet får ersätta vinstjakt. Det ska vara en skola som ger alla barn större möjligheter att nå det liv de själva önskar. Därför investerar vi i lärare, minskar deras administrativa bördor och skapar fler vägar in i läraryrket för fler skickliga pedagoger. vill vi att den specialpedagogiska undervisningen utvecklas och förstärks – med fokus på de tidiga åren. Vi vill se särskilda insatser för att lyfta upp de skolor som har tuffast förutsättningar. Så kan vi höja resultaten för alla, och så kan vi hålla ihop . Med en skola som ger kunskaper, med fler i arbete, kan vi också stärka den gemensamma välfärden så att resurserna räcker längre för dem som behöver hjälp och stöd. Resurserna ska inte bara göra att du lever väl utan också att du vågar och vill gå nya vägar i livet. Det ska vara en välfärd där personalen, ofta kvinnor, slipper gå på knäna, och många, inte minst kvinnor, inte ska behöva gå ned i arbetstid för att välfärden inte räcker till. Proffsen ska få vara proffs och inte styras av påhittade marknadssystem och detaljreglering utan av det egna yrkeskunnandet. Människovärdet ska alltid väljas framför vinstintresset. Man ska känna sig trygg i att vården finns om man blir sjuk eller gammal. Därför har vi lagt fram förslag om 2 miljarder i resurstillskott till sjukvården, nationella kvalitetslagar som trycker ut vinsterna och förbud mot gräddfiler för privatbetalande patienter i den offentligt finansierade vården. Vi ser också behov av och föreslår insatser för att stärka den framtida kompetensförsörjningen i vårdsektorn. Den ekonomiska politiken är inte – hur konstigt det än kan låta för finans- och skatteutskottet – målet eller meningen med livet, inte heller med politiken i stort. Det är ett medel för förändring, frigörelse och trygghet. Det kräver en solid grund att stå på. Stabila statsfinanser är därför den naturliga bottenplattan för socialdemokratisk politik. På den kan vi sedan bygga ett samhälle med fler i arbete, genom en aktiv näringspolitik, investeringar och utbildning, ett robustare samhälle där vi alla, män och kvinnor, kan lita på välfärden, på att sjukvården fungerar, att det finns en förskoleplats med engagerade pedagoger när vi behöver den, att tågen går , att det finns en bostad att hyra när man ska flytta hemifrån eller har fått jobb på en annan ort och behöver flytta och att det finns trygghetsförsäkringar som möjliggör omställning i en alltmer föränderlig värld. På den plattan kan vi bygga ett mer jämlikt , där klyftor mellan män och kvinnor, rik och fattig, stad och land kan minska i stället för att öka, där skolan fungerar och ger ökade kunskaper i stället för att generera vinster till riskkapitalister. Det, herr talman, är det vägval som gör i voteringen här . Men det är framför allt det vägval som svenska folket står inför i valet . 2 PER (MP): Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation nr 2 i betänkande FiU20 om riktlinjer för den ekonomiska politiken. stod partiledare , vår statsminister, på partistämma och varnade för visioner. Han tyckte att visioner var farliga och ledde till risker. har en helt annan syn på visioner. För oss är det självklart att politiken måste bygga på visioner – visioner om ett bättre , visioner om en bättre värld. har en vision om att bygga ett hållbart samhälle där vi möter klimatutmaningen, ger alla barn en ärlig chans i skolan och skapar förutsättningar för nya jobb. Det är en vision om att modernisera den svenska ekonomin så att hållbara jobb kan skapas i växande företag. Det är en vision om att bygga ett samhälle där människor kan känna sig trygga och där unga kan växa och ta ansvar. Det är en vision där är en global föregångare i omställningen till en hållbar ekonomi och en hållbar samhällsutveckling. Utan visioner har vi ingen chans att åtgärda de problem som världen brottas med. Det talas ibland i årets valrörelse om vikten av att ta ekonomiskt ansvar. Den synen delar däremot . Det är oerhört väsentligt att vi tar ekonomiskt ansvar. Men man måste också fråga sig: Vad innebär det i praktiken att ta ett ekonomiskt ansvar? Räcker det att bara ha stabila statsfinanser, eller krävs det någonting mer? För är det tydligt att klimatutmaningen är vår tids stora ödesfråga. Den bilden delades av alliansregeringen när den tillträdde 2006. Tyvärr har vi sett hur frågan har fått allt mindre vikt i regeringens prioriteringar. Och finns den inte ens med i de anföranden som vi hör från alliansföreträdare i denna talarstol. Jag vill hävda att det är ett stort problem och ett stort misstag, inte minst när det gäller ekonomiskt ansvarstagande. Ett antal stora studier av ledande ekonomer på världsscenen har åter och åter visat att den globala uppvärmningens effekter på vår ekonomi kommer att bli dramatiska. Den som inte har en politik för att ta ett fullt klimatansvar har inte heller en politik för att ta ansvar för vår ekonomi. Jag är övertygad, herr talman, om att det kommer att bli väldigt tydligt just , 2014. Den amerikanska expertmyndigheten , som mäter oceaner och atmosfäriska förändringar, varnar för att det med stor sannolikhet kommer att bli dramatiska klimateffekter . Det beror på att vi har det som kallas ett El Niño-år, där vädersystemen förändras på global nivå och där havsströmmarna i vänder riktning, vilket gör att det blir torka på de platser där det i vanliga fall är fuktigt klimat och blir översvämningar på de platser där det i vanliga fall är torka. är det år som har haft de allra högsta globala temperaturerna. Det året var ett El Niño-år. Det frigjordes väldigt mycket värme från världshaven upp i atmosfären som gjorde att vi fick rekordtemperaturer. Enligt världens ledande experter är det mycket som pekar på att 2014 kommer att ta över och troligen bli det varmaste år som någonsin har mätts. Ett sådant här El Niño-fenomen kopplat till den globala uppvärmning som vi har orsakat genom våra utsläpp kommer att leda till stora störningar i vädret över hela världen. Vi kommer att få se torka i stora delar av , , och . Vi kommer att få se översvämningar i till exempel och om detta fenomen inträffar. Forskare varnar nu också för att all den energi och värme som vi har släppt ut och som har lagrats i havsvattnet, där havet har skyddat oss människor och skyddat jorden från snabbt stigande temperaturer, nu riskerar att frisättas ut i vår atmosfär så att vi kan få ett temperatursprång uppåt med dramatiska konsekvenser. Det är stor risk, herr talman, att vi kommer att få se en sommar och en höst med ännu mer allvarliga och extrema väderhändelser än vi tyvärr har fått vänja oss vid . Herr talman, ärade åhörare! Men det går att göra skillnad. Det går att förändra denna utveckling. Men det kräver att man har visionen om en hållbar värld som ledstjärna för sin politik. Från sida säger vi att det är dags att göra en nystart i klimatpolitiken. Det är dags att ha visionen om att ställa om till ett förnybart energisystem. Vi vill införa ett klimatpolitiskt ramverk som gör att vi strukturerat, år , arbetar med att minska vår klimatpåverkan, att ta vårt fulla klimatansvar, på samma sätt som man nu gör i många länder i vår omvärld. Men tyvärr säger den sittande regeringen ständigt nej till de förslagen och motarbetar en strukturerad klimatpolitik. Det är också dags att göra satsningar och investeringar för att få ett hållbart transportsystem i . Med alla de problem som vi har sett med den svenska järnvägen är det inte märkligt att människor väljer mer klimatstörande transportslag än järnvägen när de ska transportera sig. Det måste nu få ett slut. Vi behöver ha modernare transporter i . Vi behöver ge större resurser till den svenska järnvägen. Det är därför som vi i budget och transportplaner föreslår att vi ska satsa närmare 60 miljarder mer på transporter och infrastruktur än vad regeringen har prioriterat. Där måste vi också klara av att prioritera. När järnvägen i går på knäna, när kontaktledningar på viktiga sträckor ständigt dras ned och när människor tvingas vänta på tåg som aldrig kommer måste vi kunna prioritera ned väginvesteringar . Och vi måste klara av att prioritera upp järnvägsinvesteringarna så att industrins transporter på järnvägen kan komma fram, så att de får rimliga konkurrensvillkor och så att människor kan ta sig till jobbet på ett miljöriktigt sätt. Vi ser att det är i städerna som vi har störst möjlighet att minska klimatpåverkan från transporterna. Därför måste vi göra satsningar på att få hållbara transportsystem som bygger på kollektivtrafiken, på cykeln och på fötterna – promenader – i staden. För det krävs det prioriteringar. Vi föreslår ett stadsmiljöprogram omfattande för att vi ska klara av den omställningen. För att vi ska klara av detta behövs det också en ny ekonomisk inriktning. I stället för att fortsätta med ytterligare skattesänkningar – av den variant som regeringen har gjort en, två, tre, fyra och fem gånger med olika jobbskatteavdrag – som inte har gett de effekter som och den sittande regeringen har utlovat, behöver vi nu inrikta oss på att ha en offensiv politik som bygger på investeringar för skolan, för klimatet och för jobben. har en arbetslöshet som är historiskt hög. Den ligger på över 8 ½ procent. För ungdomar i vårt land är situationen ännu svårare. Långtidsarbetslösheten bland unga har nästan fördubblats med den sittande regeringen. I det ljuset är det förvånande med den nöjdhet som regeringens representanter utstrålar. För att vända den här utvecklingen kan man inte fortsätta att vara nöjd. Det behövs nya visioner, nytänkande, en kraftfull politik för fler jobb, bättre matchning och fler utbildningsplatser. Det är ingen diskussion om att det är mycket arbete som behöver göras för att vi ska få ett hållbart samhälle och kunna minska klyftorna i vårt samhälle. är det väldigt många människor som står utanför arbetsmarknaden och är fast i arbetslöshet. Den här situationen är inte rimlig. Vi måste kunna lösa dagens problem med en hög arbetslöshet genom att anta de långsiktiga utmaningarna och göra de investeringar som är nödvändiga för att vi ska få en hållbar bostadssektor och ett hållbart transportsystem. politik går ut på att göra de investeringar som gör att vi kan rusta upp miljonprogramsområdena och få en fungerande järnväg och bygga upp ett hållbart energisystem som våra barn och barnbarn kommer att ha nytta av och ge jobb till de människor som är fast i arbetslöshet. varnade statsminister för visioner. Det är en åsikt som oroar mig, för utan visioner hade apartheidssystemet i aldrig blivit avskaffat. Det behövdes visionärer som ville ha ett annat samhälle. Om vi inte hade haft människor med visioner här i hade vi fortfarande suttit fast i statarsamhället. Det är inte dags att avskaffa visionerna, utan vi behöver nya visioner för framtiden. Vi behöver en politik som vilar på visionen om en rättvis och hållbar värld. har väljarna möjligheten i valet , . Vill man ha en politik som bygger på visioner, eller vill man ha av fortsatt visionslöshet? Det valet ligger i väljarnas händer . 3 (SD): Jag vill prata om verkligheten i den svenska vården och omsorgen. Där jobbar alltför många i mer eller mindre otrygga deltidsanställningar. Totalt i hela den offentliga sektorn jobbar hela 443 000 människor deltid, de allra flesta av dem inom vården och omsorgen. De allra flesta är kvinnor. Från de mer extrema vänsterpartierna får vi ibland höra att vi måste jobba mindre. Att jobba heltid, som är , är inte eftersträvansvärt för dem; det är precis tvärtom. Många av dessa deltidsarbetande, offentliganställda kvinnor och män vill ingenting hellre än att just arbeta heltid. Att försörja sig själv, kanske barn, på en deltidslön är svårt, om inte omöjligt. Socialdemokraterna har , även då de själva satt i regering, pratat högt om rätten till heltid. har man inte i något budgetförslag lagt en enda krona på att införa rätten till heltid. Så länge det är fallet och man inte satsar några kronor på detta, även om man försöker tala om rätten till heltid, faller det på kommuner och landsting att vilja införa rätt till heltid. Men då måste de välja bort någonting annat. Man kan inte använda samma pengar två gånger. Vad vill ni socialdemokrater välja bort? Vill ni ha sämre mat i äldrevården, fler delade turer? Det är ett faktum i de kommuner där man har infört rätt till heltid därför att man inte har råd till annat. Vill ni ha försämrad arbetsmiljö, eller vad är det för något ni ska ta pengarna ifrån? Ni kan inte förespråka någonting om ni inte har finansieringen klar. Det återkommer gång på gång i Socialdemokraternas politik att inte ha det, och vi kan gärna återkomma till det senare i repliker om det blir sådana. Det är inte seriöst. Vi har alltså fyra regeringspartier som inte bryr sig, en socialdemokrati som pratar högt men inget gör och ett par extrema vänsterpartier som tycker att vi allesammans ska jobba betydligt mindre. vill införa möjligheten och rätten till heltid inom offentlig sektor, och vi finansierar också förslaget fullt ut. Återkommande epidemier kan ställa till rätt stora problem på vårdinrättningar i vårt land. När exempelvis vinterkräksjukan går hårt fram är det vanligt att både patienter och personal insjuknar. Ofta drabbas stora delar av personalstyrkan, med stora störningar som följd. För att underlätta för personalen, men även för patienter, vill vi slopa karensdagen i yrken inom den offentliga sektorn där det finns en hög smittorisk. Som arbetsgivare blir man därmed mer attraktiv, och från ett samhällsekonomiskt perspektiv är det bättre att ersätta anställdas inkomstbortfall än att stänga ned en hel vårdavdelning. Vinsterna med att låta personal vara hemma med full lön i dessa fall är flera, inte minst att patienter kan känna sig trygga i att de blir mottagna av frisk personal som inte sprider smittan vidare. vill alltså slopa karensdagen i den offentliga sektorn i yrken med hög smittorisk. Antalet vårdplatser per invånare har i minskat vid makten, från att ha legat mycket lågt vid makten, till att ligga katastrofalt lågt . Faktum är att numera har minst antal vårdplatser per invånare bland jämförbara : 2,6 vårdplatser per tusen invånare. har 5,9, 8,3, 6,4 och så vidare. är i denna kategori enskilt sämst. Detta medför en överbelastning som i sin tur leder till försämrad vård och en ökad risk för felaktiga diagnoser. I akuta fall och vid större katastrofer är bristen på vårdplatser – och har varit det – faktiskt direkt livsfarlig. Människor har avlidit i just på grund av bristen på vårdplatser. Bristen på vårdplatser ställer till det för hela vårdkedjan. Det leder till försämrad vård och försämrad garanti för patienterna, det ger längre vårdtider, det bromsar akutmottagningens funktion, då man ofta inte kan slussa ut patienter från akutmottagningar, och det leder till högre vårdkostnader än vad som annars hade varit nödvändigt. kommer att prioritera fler platser i vården och kommer att avsätta pengar för det i budgetförslaget . Den svenska landsbygdens villkor har alltför länge negligerats. I den förra vårbudgetmotionen presenterade ett offensivt program inriktat på tillväxt och sysselsättning på landsbygden. Det står vi fast vid. Det finns ett jordbruk som har potential att blomstra, givet att våra svenska bönder inte behöver konkurrera med bönder från andra länder med betydligt sämre djurhållningsvillkor och djurskyddslagar, eller för den delen straffbeskattas av partier som har sina kärnväljare i och föga bryr sig om landsbygdens och böndernas villkor. Det finns en stor potential för skogsbruket, givet att vi satsar på utbildning, forskning, innovation och inte minst vettig transportinfrastruktur för skogsbruket. budgeterade för en upprustning och elektrifiering av och tvärbanorna, något som skogsindustrin välkomnar. Det finns potential även för gruvnäringen, som också den lider av brist på rätt utbildad och kompetent arbetskraft. Jo, det är sant att den lider av brist på personal med rätt utbildning och kompetent arbetskraft när vi har en arbetslöshet på 8 ½ procent. Men de lider också brist på infrastrukturinvesteringar. Att investera i dubbelspår på relevanta avsnitt av skulle kosta ungefär 12 miljarder. Det låter mycket, och det är mycket pengar. Det ska man ha respekt för. Men det är mindre än vad gör i vinst på ett enskilt år, och det är en investering . Det är alltså en bra investering för den svenska gruvnäringen. Det har vi också budgeterat för. På landsbygden finns också potential för fiskebruk, turism och besöksnäring, kultur och mycket annat, om bara viljan finns. Svensk landsbygd behöver inte vara beroende av bidrag. Den kan med rätt förutsättningar vara en bidragande del i svensk ekonomi. Den är redan en bidragande del men kan bli det än mer . Det finns en tillverkningsindustri på svensk landsbygd som har potential att växa med rätt förutsättningar. Det gör mig därför både oroad och ledsen att vår statsminister påstår att den svenska tillverkningsindustrin är död, trots att vi har 600 000 anställda i den svenska tillverkningsindustrin. Statsministern har givit upp också på den punkten. Det är de mindre företagen som står för sysselsättningstillväxten. Fyra av fem nya jobb har den senaste tjugoårsperioden skapats hos småföretagen. vill ge de mindre företagen möjlighet att fortsätta skapa arbetstillfällen och öka sysselsättningen. Enligt företagarna själva, om man frågar dem, är den enskilt viktigaste åtgärden för att förbättra företagarklimatet och skapa fler jobb i att sänka arbetsgivaravgifterna. Man konstaterar också att den generella sänkning som regeringen har genomfört inte är tillnärmelsevis lika effektiv som sänkningar riktade mot de mindre företagen. föreslår en helt avskaffad allmän löneavgift för ett genomsnittligt företag med upp till nio anställda.