prot · H109120 · 2014-06-05 00:00:00 — Arbetsmarknadsministern sitter i den regering som har makten att göra en ändring av politiken, om man vill göra det, så att det blir något resultat. Arbetsmarknadsministern är den minister som under sin ministertid inte har lagt en enda proposition till oss i arbetsmarknadsutskottet att ta ställning till. Vi socialdemokrater presenterade en lista på tio möjliga propositioner som man borde ha lagt för att få bukt med arbetslösheten och speciellt ungdomsarbetslösheten, för det är viktigt för unga att få insatser fort, oavsett om det är utbildning, praktik eller jobb. har vi också en högre massarbetslöshet, men då tricksar man med siffrorna. Jag håller med : Den här regeringen använder sig av föraktfulla ord när vi pratar om människor som jobbar med vård, skola och omsorg. Det är människor som sliter hårt där ute och önskar att de fick fler arbetskamrater. Där kunde vi faktiskt – med politikens hjälp – se till att det blev möjlighet till fler jobb. Där behövs fler kvinnor och män. Speciellt behöver vi tänka på att ungdomar vill komma in och jobba där. Vi behöver också hjälp med miljöarbete. De politiska medel som vi har kommit med i våra förslag handlar mycket om det. Det gäller vård, skola och omsorg, där vi har stora behov och där man kan göra nya jobb med politiska medel, men det handlar också om miljöarbetet, för att kunna göra ändringar där. Vi är inte nöjda med arbetslösheten som den ser ut. Men vi förstår att regeringen är det, eftersom arbetsmarknadsministern inte lägger några förslag. 141 (S): Jag börjar inse att jag inte kommer att få så mycket mer svar från arbetsmarknadsministern på mina frågeställningar. Ministern har inte lagt någon proposition . Det må så vara – nu är det för sent att göra det. Det man kanske skulle kunna ta med sig – jag var inne lite kort på det – är en översyn av Arbetsförmedlingens funktionssätt och matchningsproblematiken. Vart femte arbetstillfälle går förlorat när det gäller matchningen. Där handlar det naturligtvis om de unga, som också har svårt att komma ut. Man kanske skulle ge ett tilläggsuppdrag när det gäller Arbetsförmedlingen eller styra upp den delen, så att de får ett tydligare uppdrag att jobba mer med att vara ute och inte minst besöka mindre företag för att få fram arbetstillfällen, vilket är möjligt och lämpligt, för att kunna använda för olika insatser i form av YA-jobb och annat. Det finns mycket man kan göra om man vill. Jag kan bara konstatera att jag inte har så mycket mer svar att ge till mina kamrater hemmavid. Jag kan meddela att regeringen är mätt och glad just nu när det gäller de åtgärder på arbetsmarknaden som man har genomfört för ungdomarna. Det behövs inte några nya förslag, några nya åtgärder, utan de kommuner som sliter med sina kostnader och tar pengar ur den kommunala budgeten som skulle ha gått till äldreomsorg, barnomsorg och annat, för att få fler ungdomar i jobb, får fortsätta med det utan någon form av stöd eller viljeinriktning från den alliansledda regeringen. 142 Arbetsmarknadsminister (M): Tack för interpellationsdebatten! Jag vet inte om någon lyssnar på vad jag säger. Det finns 290 kommuner. Jag vet inte några andra ledamöter än de i arbetsmarknadsutskottet som tycker om att ge beskrivningar av hur jag upplever det. Men det minsta jag gör är att förakta dem som jobbar i offentlig sektor, för de gör ett otroligt arbete . Det är just därför jag säger: De 290 kommunerna borde ta ett större ansvar för att anställa människor. Jo, , till subventionerar staten om man anställer en ung eller äldre person som har varit långtidsarbetslös. Det är bara att anställa. Jo, , YA-jobb är till för varje kommun. Det är bara att anställa en ung person till en väldigt låg kostnad och säkra sin kompetensförsörjning och få in mer fötter och händer i vården. Det är bara att göra – ! De verktygen finns. Och de kom på plats . Det var några av de första beslut som jag tog. Jag vet att Socialdemokraterna är lite ledsna över att jag inte har lagt några propositioner till exempel när det gäller YA-jobb. Men det behövs inga propositioner för det. Det fattades ett förordningsbeslut kring det. Beträffande de tio förslag som tycker att vi ska lägga propositioner kring: Ärligt talat vet alla socialdemokrater här att många av de förslag som ni lade inte har något med proposition och lag att göra. Det viktigaste i arbetsmarknadspolitiken är att först och främst se till att jobben växer till och att vi underlättar anställningar. Jag menar att kan gå hem till sin kommun och säga: Vi borde ta oss i örat lite allihop och se till att vi anställer fler, för vi har stöd från staten att göra det, och få in fler händer och fötter och få in unga människor på arbetsmarknaden, så att de får vara med och bidra och göra nytta. Det är det jag brinner för . Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2013/14:457 om a-kassa och försörjningsstöd 143 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig hur dålig arbetslöshetsförsäkringen kan tillåtas bli innan regeringen är nöjd, om arbetsmarknadsministern tänker ta initiativ till att höja ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen och om socialbidrag/försörjningsstöd ska ersätta a-kassan. Regeringens främsta mål är full sysselsättning. För att nå det målet har regeringen genomfört en rad åtgärder som stärker arbetsutbudet, ökar efterfrågan på arbetskraft och förbättrar matchningen på arbetsmarknaden. har antalet sysselsatta ökat med en kvarts miljon. De reformer som har genomförts inom arbetslöshetsförsäkringen syftar till att tydliggöra arbetslinjen och försäkringens roll som omställningsförsäkring. När det gäller ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen är det viktigt att det finns ett skyddsnät vid arbetslöshet, men lika viktigt är en aktiv arbetsmarknadspolitik för att främja omställning. Regeringen prioriterar en aktiv arbetsmarknadspolitik så att fler kan komma i arbete före höjda ersättningsnivåer. Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring mellan två arbeten. Det krävs att man har arbetat i en viss omfattning för att omfattas av försäkringen. Det finns många unga och utrikes födda som inte har kvalificerat sig för a-kassa. Regeringen prioriterar åtgärder för att dessa grupper ska få ett arbete framför att göra det lättare att kvalificera sig för ersättning. Försörjningsstödet ska även fortsättningsvis fungera som ett yttersta skyddsnät för personer som har tillfälliga försörjningssvårigheter. 144 (S): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret på min interpellation. Jag ställde tre frågor i interpellationen, och jag ska försöka tolka svaren på dem. Den första frågan var: Hur dålig kan arbetslöshetsförsäkringen tillåtas bli innan regeringen är nöjd? Jag kan inte se att jag får något som helst svar på den frågan. Det är alltså inget svar. Den andra frågan var: Tänker arbetsmarknadsministern ta initiativ till att höja ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen? Svaret är lite otydligt, men jag tolkar det ändå som ett nej. Den tredje frågan var: Ska socialbidrag/försörjningsstöd ersätta a-kassan? Även det svaret är lite svårt att tyda. Men jag tolkar det som ett ja. Den första frågan kan möjligen låta som om den är retorisk, men det är den inte. Den handlar faktiskt om att jag tycker att jag, arbetsmarknadens parter, anställda, arbetslösa och arbetsgivare har rätt att få reda på hur regeringen och arbetsmarknadsministern resonerar kring ersättningsnivån. När man sänkte taket i a-kassan var den i nivå med löneläget i landet. Om taket är högt är eller lågt i en a-kasseersättning är bara relaterat till de inkomster som ska skyddas av denna försäkring. som har gått har detta förhållande försämrats, och har knappt någon sin inkomst försäkrad. Uppenbarligen är regeringen fortfarande inte nöjd, så det är väl någon sorts halvt svar. Men hur låg ska ersättningen kunna bli? Är det när den motsvarar ett halvt försörjningsstöd? Är det då som det är dags att börja fundera på om ersättningen har nått den rätta nivån för att fylla den funktion som regeringen vill? Vi kan bara konstatera att det är ett nej, alltså att man inte vill höja ersättningen. Frågan huruvida socialbidrag/försörjningsstöd ska ersätta a-kassan är också högst relevant. Arbetsmarknadsministerns chef, statsministern, har faktiskt uttryckt sig i dessa termer på en direkt fråga från en journalist om vad man som arbetslös ska försörja sig på, detta utifrån förutsättningen att många arbetslösa inte ens har tillgång till försäkringen. Och de som har tillgång till försäkringen klarar inte av att försörja sig på den utan får komplettera med försörjningsstöd. Statsministern har då svarat att man får låta sig bli försörjd av släkt och vänner. I sista hand finns möjligheten till samhällets yttersta skyddsnät, som arbetsmarknadsministern beskriver här. Man har faktiskt förändrat svensk arbetsmarknad rätt kraftfullt när man har låtit vårt försäkringssystem så att säga tona bort på detta sätt och sakta men säkert låter det ersättas av försörjningsstöd. Detta sker på två sätt. Det ena sättet är att man stryper tillgången till försäkringen, så att folk tvingas till försörjningsstöd. Det andra sättet är att man inte ser till att höja taket i ersättningen, så att det nu har krupit under nivån för försörjningsstöd. Detta tolkar jag som ett ja på frågan. Det ska bli spännande att höra om arbetsmarknadsministern delar min tolkning av hennes svar. 145 (V): Jag noterar att ministern på ett mycket omständligt sätt svarade på fråga om hur dålig arbetslöshetsförsäkringen kan tillåtas bli. Det hade varit mer precist att säga: hur dåligt som helst. Det är det som detta svar går ut på. med den borgerliga regeringen kan det låta lite tjatigt att harva den här frågan om a-kassan och vilken funktion och vilket syfte den egentligen har. Men jag menar att det är viktigt. Det är viktigt att människor förstår och har en möjlighet att utvärdera vilken typ av resonemang, idéer och tankar som har legat bakom den politik som regeringen har fört, som man sjösatte kort efter sin valseger 2006 och som man därefter i princip har låtit verka. Det kommer ju inget mer. Det är detta som är politiken. Då blir det intressant att höra svaret. Ministern säger att de reformer som har genomförts inom arbetslöshetsförsäkringen syftar till att tydliggöra arbetslinjen och försäkringens roll som omställningsförsäkring. Vad betyder det? I detta fall betyder det att man tydliggör att arbetslinjen i Alliansens begreppsvärld de facto är en fattigdomslinje. Man menar att det som ska tydliggöras är att människor ska göras så ekonomiskt desperata som det går och att det ska leda till något slags ökad aktivitet och sprallighet på arbetsmarknaden. Det faktiska resultatet är att det inte blir så. Men det är vad ministern säger även nu med en borgerlig regering. Det som ska tydliggöras är arbetslinjen och försäkringens roll som omställningsförsäkring. Det är mer korrekt att säga att man tydliggör att detta inte ska vara en försäkring längre. Det är det som är resultatet, och det är det resultat som man får om man envisas med att inte höja taket. Då blir det färre och färre och snart ingen alls som är försäkrade i den betydelse som ligger i ordet försäkring, det vill säga att man betalar någonting och försäkrar sig mot om man förlorar grunden för sin inkomst och får då ut en del av den tidigare inkomsten. Detta sker inte längre. Det är eller mindre som över huvud taget får en sådan inkomstbortfallsförsäkring. En intressant mening i svaret är att det som man vill göra från regeringens sida är att prioritera en aktiv arbetsmarknadspolitik. Det är direkt missvisande. Vad betyder prioritera? Det skulle i så fall betyda att man tar en del av de pengar som man har fått in genom att så dramatiskt torpedera arbetslöshetsförsäkringen och använda dem till aktiva åtgärder för att människor som har blivit arbetslösa ska komma tillbaka till arbete – anställa dem eller på annat sätt hjälpa dem att komma in i arbetslivet. Detta har inte skett. Det som har skett är att man aktivt har fört en politik för att öka inkomstskillnaderna i detta land, så att de har ökat snabbare än i något annat västland. Det är begreppen som jag tror att svenska folket behöver förstå bättre och analysera bättre. Resultatet av det är, tack och lov, väldigt synligt för allt fler. 146 Arbetsmarknadsminister (M): Resultatet av arbetslinje och jobbpolitik är mycket tydligt – över en kvarts miljon fler jobb, trots en väldigt tuff kris. Låt mig tacka för interpellationen. har haft en stark reallöneutveckling , betydligt starkare än EU-snittet och starkare än till exempel som Socialdemokraterna gärna lyfter fram som föregångsland. De högre lönerna gör att de som jobbar får mer i plånboken. Det lönar sig helt enkelt bättre att arbeta. Men det gör också att den relativa ersättningsnivån minskar i a-kassan, vilket var inne på. När vi beskriver försäkringsskyddet vid arbetslöshet måste vi dock se hela bilden. Vi ser en utveckling där allt fler skaffar tilläggsförsäkringar, bland annat genom sina fackförbund. Vi vet att av TCO:s medlemmar har tillgång till en kompletterande inkomstförsäkring via sitt medlemskap i ett fackförbund. Antalet medlemmar i fackförbund som har en kollektiv inkomstförsäkring motsvarar av arbetskraften. Detta menar jag att man måste beakta när man beskriver hur tillgången till ersättning vid arbetslöshet ser ut. Sedan kan man ha olika åsikter om det. Att a-kassan har blivit lägre än försörjningsstödet stämmer dock inte generellt. För det första är det två olika stöd med två olika funktioner och delvis olika syften. A-kassan är en omställningsförsäkring mellan två jobb, medan försörjningsstödet är behovsprövat mot hela hushållets inkomster. Det innebär att man kan ha inkomster eller bidrag utöver a-kassan, medan försörjningsstödet minskas krona för krona i förhållande till andra bidrag som exempelvis barnbidrag. Om någon i en familj har inkomst räknas den också av vid försörjningsstöd. Det gör naturligtvis stor skillnad. Den som arbetar ska ha ett skydd vid arbetslöshet. Men grunden i den här diskussionen är densamma som tidigare: Vårt fokus är och kommer att vara att jobben ska växa i antal. Det är därför vi har satt upp ett mycket tydligt mål att fler ska ha ett jobb att gå till 2020, närmare bestämt 350 000 fler. Det måste också fortsatt vara lönsamt att arbeta. Det finns starkt stöd i forskningen för att en höjning av taket förlänger tiden i arbetslöshet och ökar jämviktsarbetslösheten. Oberoende instanser, både och , bedömer att effekten på jobben kan bli betydande om man höjer taket. Det är också därför det som säger inte riktigt går ihop. Att kraftigt höja skatter på jobb och företagande som man höjer ersättningsnivåer är helt fel väg att gå. Jobben blir inte fler då; de blir färre. Då är vi också tillbaka i den tid då många var i utanförskap – trots högkonjunktur. I vårpropositionen ser jag inte riktigt hur Socialdemokraterna finansierar det här förslaget. De har pratat mycket om höjd a-kassa, men i det senaste förslaget de lade på bord ser jag över huvud taget inget om hur detta ska finansieras. Det är än en gång ett exempel på att man ropar högt och lovar mycket till många, men ofta är det tom retorik. 147 (S): Jag kan konstatera att arbetsmarknadsministern inte hade några invändningar mot mitt sätt att tolka hennes svar. Det innebär att hon inte tänker höja arbetslöshetsförsäkringen – det är ett nej – och att socialbidraget, försörjningsstödet, ska ersätta a-kassan . Det är så man ska tolka svaret, och det är ju intressant. Då gjorde jag rätt tolkning när jag läste svaret. Detta leder naturligtvis till en del komplikationer. Arbetsmarknadsministern svarar att det här att de inte ska höja taket inte är något som jag eller andra behöver vara så oroliga för – det finns andra tilläggsförsäkringar som löser den problematiken. Det är här det blir väldigt knepigt att följa logiken i arbetsmarknadsministerns resonemang. Sedan säger nämligen arbetsmarknadsministern att man absolut inte kan acceptera höjda ersättningsnivåer, för då skulle arbetslösheten öka. Då undrar jag hur hon så nöjt kan konstatera att delar av arbetsmarknadsministerns destruktiva politik löser man på andra sätt. Det är arbetsmarknadsministern nöjd med. Men arbetsmarknadsministern vill inte själv medverka till att höja ersättningen, för då skulle den plötsligt påverka arbetsmarknaden negativt. Jag tycker faktiskt att arbetsmarknadsministern för hederlighetens skull borde förklara varför en höjd ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen påverkar arbetsmarknadens funktionssätt negativt, medan tilläggsförsäkringar tecknade av den enskilde eller av fackliga organisationer inte har någon som helst påverkan på arbetsmarknadens funktionssätt. Det skulle jag vilja ha ett svar på. Arbetsmarknadsministern säger också att jag inte ska vara orolig för att a-kassan har blivit lägre än försörjningsstödet eftersom det inte stämmer generellt. Nej, det är sant. Utredningen som jag har haft som underlag för min interpellation konstaterar att i , som man har jämfört med, är försörjningsstödet högre än utfallet i a-kassan. Det där kanske kan variera lite, men det är klart att det nu börjar sjunka under nivån för försörjningsstödet. Eftersom arbetsmarknadsministern har varit mycket tydlig, herr talman, med att regeringen inte tänker medverka till att höja det kommer det naturligtvis att fortsätta. Och mycket snart, herr talman, kommer den sanningen att gälla inte bara partiellt utan faktiskt också generellt. Då är transformationen genomförd, den som vi nu har fått svar på att den är regeringens egentliga syfte: att ersätta arbetslöshetsförsäkringen med socialbidrag eller försörjningsstöd. har arbetsmarknadsministern möjlighet att reagera på det här. Först skulle jag vilja få reda på hur det kommer sig att en ersättning om vi höjer arbetslöshetsförsäkringen har en negativ påverkan på arbetsmarknaden, medan den så kallade tilläggsförsäkringen inte har det. Det skulle vara väldigt spännande att få reda på. Det finns naturligtvis många goda argument för varför man ska ha höjningen i den allmänna arbetslöshetsförsäkringen eftersom väldigt många grupper på arbetsmarknaden inte har råd med tilläggsförsäkringen. Det är dock en annan diskussion; den kan vi ta . Men det skulle vara spännande att höra varför den ena höjningen inte har någon påverkan på arbetsmarknaden, medan den andra är så farlig. 148 (V): Med anledning av att arbetsmarknadsministern i likhet med många andra borgerliga företrädare fortsätter att tala om detta med arbetslöshet och sysselsättning i absoluta tal skulle jag vilja citera ett stycke. Studeras skillnader mellan länder tycks det tämligen uppenbart att befolkningens storlek har avgörande betydelse för mängden jobb och sysselsättningens nivå. – – – Däremot tycks det inte finnas några tydliga samband mellan befolkningens storlek och nivån på arbetslösheten. Detta indikerar att arbetskraften och antalet jobb ökar när befolkningen ökar. Det är ett tydligt citat som pekar på problemet med att försöka diskutera de här sakerna i termer av absoluta tal. Citatet kommer från regeringen vårbudget . Det står i en fakta- och fördjupningsruta som kanske borde studeras av fler än dem som råkade skriva den. Det är därför viktigt att vi kan ha en rimligare förståelse av det som sker på arbetsmarknaden. Man måste sätta det i relation till befolkningens storlek. Huvudfrågan här handlar om att det är en fundamental skillnad mellan vad a-kassan har varit tänkt att vara till för och varför försörjningsstödet finns. A-kassan är en rättighetsbaserad ersättning, en rättighetsbaserad försäkringsersättning som betalas ut, vars syfte är att den som råkar bli arbetslös inte ska bli fattig. Försörjningsstödet finns som en sista utväg för den som redan har blivit fattig. Det är förutsättningen för att man över huvud taget ska få det – att man har nått en nivå som definieras som fattigdom. När nu de här ersättningarna närmar sig varandra i storlek har vi kollapsat. Vi har kortslutit hela det svenska välfärdssystemet. Det är en stor förändring som denna regering har ansvaret för, men den vägrar att ta det ansvaret eller ens erkänna att det faktiskt är så det har blivit. Det är problemet, och därför är jag glad över att den här regeringen kommer att bytas ut. 149 Arbetsmarknadsminister (M): Låt mig börja med . Det är ingen hemlighet att vi har olika syn på a-kassan. Det är ingen hemlighet att vi har olika syn på jobbpolitik och vad som skapar drivkrafter för att arbeta men också för att anställa människor. Arbetskraften växer inte av sig själv. Befolkningstillväxten är naturligtvis en bra och grundläggande förutsättning, men arbetskraften ökar också genom politiska åtgärder och insatser som till exempel att man inte förtidspensionerar bort människor utan låter dem finnas i arbetskraften och söka jobb när de har arbetsförmåga och vill vara med och bidra. Slutligen vänder jag mig till . Oavsett vad jag säger i mina inlägg gör sina egna tolkningar av vad jag har sagt, och hans tolkning är den sanna. Då spelar det inte så stor roll vad jag säger, och därför tänker jag inte heller svara på hans frågor. 150 (S): Jag tycker ändå att arbetsmarknadsministern har varit väldigt tydlig . Vad det handlar om här är att vi troligen aldrig kommer att få svaret på vad som är den bortre gränsen när det är dags att justera ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen eftersom vi, precis som är inne på, förhoppningsvis byter regering och då får en helt annan politik, där vi återställer arbetslöshetsförsäkringen som den viktiga del av en aktiv arbetsmarknadspolitik som det är meningen att den ska vara. Det är viktigt att man ser sambandet: Arbetslöshetsförsäkringen kan faktiskt, tillsammans med en aktiv arbetsmarknadspolitik, medverka till att vi klarar av att bekämpa arbetslösheten. Om man ser rent historiskt på förhållandet mellan arbetslöshet och arbetslöshetsförsäkringens storlek i förhållande till lön kan man konstatera att när vi har haft som högst ersättning i arbetslöshetsförsäkringen har vi också haft som lägst arbetslöshet. Det är de historiska fakta som finns. Den absoluta koppling som arbetsmarknadsministern vill låta gälla som fakta är inte sann. Sedan är det självklart att en arbetslöshetsförsäkring måste vara omgärdad av regler och krav, och man måste som arbetslös också ha tillgång till en aktiv arbetsmarknadspolitik där man faktiskt rustas för att kunna ta ett nytt jobb. har vi den katastrofala situationen att som arbetslösheten ökar, ökar också vakansgraden. De arbetslösa blir fler och de lediga jobben blir fler för att regeringen inte har lyckats rusta de arbetslösa att ta de jobb som faktiskt finns. Enligt är det nästan 100 000 jobb som inte blir tillsatta för att arbetsmarknadsministern inte klarar av att göra sitt jobb. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2013/14:465 om negativa konsekvenser av neddragningen på 151 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig om RSO-redovisningen föranleder någon åtgärd från mig och regeringen eller om regeringen sitter still, det vill säga är nöjd med rådande ordning. insatser inom områdena analys, inspektion, regelarbete och kommunikation är viktiga för att skapa en bättre arbetsmiljö på våra arbetsplatser. har effektiviserat och moderniserat sin verksamhet och sin organisation för att kunna möta en alltmer föränderlig arbetsmarknad. Arbetet har varit framgångsrikt, men det finns alltid utrymme för förbättringar. Skyddsombuden har en central roll i skyddsarbetet ute på arbetsplatserna. Den återkoppling som sker från den regionala skyddsombudsverksamheten på svenska arbetsplatser är därför alltid intressant. Jag tar återkopplingen från LO:s regionala skyddsombud på allvar och har redan inlett samtal med för att få verkets bedömning av situationen och en mer fullständigt bild av den problematik som de regionala skyddsombuden tar upp i sin återkoppling.