prot · H10977 · 2014-03-04 00:00:00 — Senast vi fick ett besked om resurser var i valet , då man tillsammans med sina samarbetspartner och kom överens om att inte bara dra ned på Försvarsmakten med utan också att dra ned på med sammanlagt . Vad har vi att vänta oss inför årets valrörelse? Man kan ju inte gå till val på att avisera att man ska lösa detta samarbetsmässigt efter valet. Jag tycker att faktiskt bör ta tillfället i akt, nu när man diskuterar sammanlagda resurser, att ge svaret på vad Socialdemokraterna i valet tänker komma överens om med sina tänkta samarbetspartner och . Är det samma sak där – kan vi förvänta i neddragningar, och vad räcker det till för den uppskattade verksamhet som lyfte fram i sitt debattinlägg? 111 Försvarsminister (M): pågår ett arbete med att ta ställning till vilken inriktning regeringen kommer att ge inför . En viktig del i analysarbetet är den redovisning som myndigheten har fått i uppdrag att göra, där man ska ge förslag till åtgärder inom den egna verksamheten för att få balans i verksamhet och ekonomi. Det här underlaget har inkommit till Försvarsdepartementet . Det är nu för tidigt för mig att gå in i detaljer och säga: kommer det att bli så här eller så här. Vi har fått in underlaget. Vi måste analysera det och gå in i detaljer kring vilken inriktning som kommer att ges till myndigheten. Jag vill påpeka och understryka att fortsatt kommer att ha i uppdrag att utöva miljöräddningstjänst till sjöss. Jag hoppas att det var ett omedvetet och inte medvetet missförstånd av när hon sade att jag kallade myndighetens verksamhet för en detalj. I mitt interpellationssvar, som finns skriftligt, sade jag: Regeringen styr inte myndighetens utformning i detalj. Det var detaljen. Det här är självklart en väldigt viktig verksamhet. Och närvaro runt våra kuster är viktig. ska vi i det här fallet vara klara med att det är myndigheten själv som beslutar om till exempel lokaliseringar och organisation. har fram till och med nu gjort en hel del förändringar för att kunna verka så effektivt som möjligt. Man har anpassat sig för att använda de nya plattformarna så bra som möjligt. Man har också fått nya möjligheter. Ett modernt kombinationsfartyg för både miljöräddning och sjöövervakning har placerats i , som ersättning för det gamla fartyg som fanns där. Med bättre fartresurser – det här fartyget är betydligt snabbare – kommer det att kunna täcka ett större geografiskt område . Det är en viktig del i detta. Hur ska disponera sin fartygsflotta med hänsyn till den miljöräddningsberedskap som myndigheten ansvarar för? Jag vet att har gjort riskbildsanalyser, och så har man genomfört ett arbete just för att hitta balansen mellan lokalisering av plattformar och personal. Och har tillförts modernare fartyg som snabbare kan ta sig till ett drabbat område. När det gäller miljöräddningstjänstinsatser har själv satt upp sitt nuvarande mål: Var som helst utmed den svenska kusten ska man kunna vara på plats vid ett utsläpp och kunna påbörja åtgärder . Men jag vill säga att vi nu har fått in underlaget. Vi måste få analysera det. har – och det har inte kommit som en nyhet – tidigt flaggat för att man har sett problem med underskott på lång sikt med samma ekonomi och de uppgifter som man har nämnt. Det har man talat om för regeringen. Det är därför vi har givit det här uppdraget. Vi får analysera det för att därefter återkomma med inriktning. 112 (S): Jag har bara en liten kommentar till . Det här är ett problem som vi inte har vetat om. Vi måste först få ta del av konsekvenserna innan vi över huvud taget kan ha några synpunkter på vad som komma ska efter valet. Vi lär återkomma. Regeringen fastställer ramen för uppgifter – ja, det stämmer. Men regeringen styr inte myndighetens utformning i detalj. Jag tycker faktiskt inte att den här frågan är en liten detalj i ansvarsområde. Jag tycker att den är ganska viktig. Vad jag förstår fördes den intensiva dialogen med regeringen innan investeringarna gjordes. När de var realiserade skulle tillföras medel för de ökade kostnader som investeringarna innebar i form av räntor, amorteringar och så vidare. Det är bakgrunden till problematiken i ekonomi. Jag önskar att försvarsministern skulle ta ansvar för alla myndigheter som sorterar under Försvarsdepartementet, även , och tillmötesgå deras önskemål och ta oron på allvar. Det måste man göra, tycker jag. Om minskar sin verksamhet till sjöss riskerar kombinationstanken att gå förlorad. Det handlar alltså om att staten har en resurs till sjöss som utför många myndigheters arbetsuppgifter, så att inte alla ansvariga myndigheter måste skaffa egna fartyg eller flygplan. Det var idén med . Detta riskerar att gå förlorat om man inte gör någonting åt det. Tycker man att den här tanken är bra för och bra för alla myndigheter? utför uppgifter åt sex departement och många samverkansmyndigheter, polisen, tullen, Havs- och vattenmyndigheten med flera. Ett bortfall av verksamhet måste kompenseras av andra ansvariga myndigheter. Det är totalt sett en ökning av de offentliga utgifterna – det ser man om man tittar på de svar som har kommit in från länsstyrelser och kommuner – eftersom andra kommuner är tvungna att investera i fartyg och anställa mer personal för att bygga upp kompetens. Om man tittar på de statliga myndigheterna totalt, med länsstyrelser och den här myndigheten, känns det utifrån ett finansiellt perspektiv som att det är slöseri med medel om man inte fortsätter med den här uppbyggnaden och den tanke som fanns med . Den nuvarande anpassningen, som ministern nämnde, har knappt hunnit träda i kraft. Det känns som att det kommer ett nytt slag i och med det här – att man ska göra ytterligare besparingar. Men jag ser fram emot att vi, när ministern har tagit del av de inkomna svaren, får ett positivt innehåll i det förslag som ministern kommer att komma med kring det här. 113 (M): Det är två saker. verksamhet är mycket uppbunden i fasta kostnader genom den plattformsuppbyggnad man har med väldigt fina fartyg och flygplan. Därtill har man som består av den allra viktigaste delen, skulle jag vilja säga. Det är alltså humankapitalet. Det är just den kompetens som kustbevakningspersonalen besitter som jag tycker ska stå i fokus. Men den kan också vara i kombination med andra myndigheter, framför allt. Jag tillåter mig att vara lite mer visionär än vad den här debattens ramar kanske medger. har fått i uppdrag att samverka på andra sätt med andra myndigheter. Jag nämnde tidigare att det är som skiljer verksamhet från marinens. Samverkansmöjligheter skulle kunna finnas bland annat när det gäller inköp av undervattensfarkoster och dykeriverksamhet. Det gäller infrastruktur. Det gäller utbildning – kustbevakningspersonal och marinpersonal är till vissa delar parallella. Men det gäller också framtida inköp. Teknikavdelningen på skulle exempelvis kunna samverka med . Jag tror att det finns fler stenar att vända på för myndigheten. Jag ska komma tillbaka till min fråga till . Det gäller resursfrågan. Det är därför vi är här. Detta har varit känt . Precis som statsrådet sade har myndigheten själv lyft fram dessa underskott tidigare. Nog borde man väl ha tänkt över resurserna, även från Socialdemokraternas sida. 114 Försvarsminister (M): En viktig utgångspunkt för mig som försvarsminister – det gäller vår samlade försvarsförmåga, och det gäller vår samlade förmåga till krisberedskap – är att vi kan använda samhällets samlade resurser så effektivt som möjligt. I grunden ankommer det på alla myndigheter att samverka för det allmännas bästa. Samverkan är något som många av våra myndigheter har blivit bättre på, men det finns mer att göra. Utökad maritim samverkan är en av regeringens prioriteringar. Vi har tagit flera initiativ till att ytterligare öka samverkan mellan de myndigheter som verkar till sjöss. Regeringen har givit i uppdrag åt Försvarsmakten, , och att tillsammans lämna förslag om hur en fördjupad samverkan kan ske på infrastrukturområdet. Tanken med förslagen är att de ska leda till en bättre kostnadseffektivitet och just ett mer ändamålsenligt och flexibelt utnyttjande av infrastrukturen som är kopplad till statens maritima resurser. De fyra myndigheterna ska särskilt pröva möjligheten att samlokalisera eller samutnyttja den befintliga infrastrukturen. Jo, hamnar, kajer eller andra relevanta anläggningar i form av lokaler eller utbildningsanordning. Historiskt sett har vi traditionen att varje myndighet har byggt en verksamhet. Det är självklart inte rätt sätt att nyttja våra samlade resurser på ett så effektivt sätt som möjligt. Det gäller också för stödfunktioner. Många av våra sjöverkande myndigheter har fasta installationer på relativt många platser längs kusten och vid vissa insjöar. En samlokalisering av verksamheten vid dessa myndigheter har skett i liten och begränsad omfattning. Min förhoppning är att myndigheterna ska återrapportera både konkreta platser och områden där fördjupat samarbete är lämpligt och lägga fram en plan för hur samverkansmöjligheter ska tas till vara. Förutom att bli mer effektivt hoppas jag att detta kan bidra till att långsiktigt minska de berörda myndigheternas fasta kostnader. Precis som sade kan en åtgärd se ut som en fin och bra besparing för en myndighet, men om åtgärden innebär att kostnaden poppar upp hos en annan myndighet eller på ett annat ansvarsområde har vi inte vunnit någonting. Om vi däremot ser en minskning av en kostnad på en myndighet och en oförändrad kostnad på en annan myndighet kan vi faktiskt vinna någonting. Uppdraget är inte en slutpunkt, utan det är en startpunkt så att vi ska bli bättre på att samverka mellan myndigheterna. Jag är säker på att vi kommer att få lika bra resultat men till en lägre kostnad. Förutom frågan om infrastruktur är det här ett sätt att stimulera till annan samverkan, och vi kommer att följa uppdraget noga. Jag hoppas att den här typen av samverkan kommer att leda till en ökad tillgänglighet och förmåga för de myndigheter som verkar till havs, inklusive . Man har en hög tillgänglighet, man är noga med att se till att ha besättning till sina plattformar, men här gäller det verkligen att se över vad som kan göras ytterligare. Vi har fått in ett underlag tillsammans med utredningen, och sedan får vi helt enkelt återkomma. 115 (S): Jag är rädd att juli är . När vi hade möte i insynsrådet framgick det att de ansåg att det måste ske uppsägningar om det ska vara möjligt att vidta åtgärder för uppsagd personal. Alla har uppsägningstid, och det tar att få i gång ruljangsen. Det är för sent om man ska klara av kraven som ställs . Det gläder mig att ministern anser att besparingen hos en myndighet inte ska utgöra en risk för en annan myndighet. Det är vad vi befarar ska hända. Vi ser fortfarande med stor oro på vad som händer utefter vår kust. Om bemanningen sänks drabbar det oss hårt. är den inte så stor, och det är fråga om stora avstånd. Närvaron och övervakningen till sjöss kommer att minska med 30–, och det är en stor del. Kuststationer kommer att minska i antal, vilket innebär att vi tappar åtminstone en station i vårt län – förmodligen . Bemanningen kommer att minska, och antalet plattformar kommer också att minska. Man förlorar i kompetens ute på fartygen. Folk säger upp sig och söker andra jobb. De vill fly innan de blir uppsagda. Sjöövervakningen minskar med , sjöfyllerikontrollerna kommer att minska och sjösäkerhetstillsynen kommer att upphöra helt. Enligt den tidigare interpellationsdebatten med måste regeringen vidta åtgärder om det visar sig att myndigheter inte klarar att hålla budget. Det måste väl gälla alla myndigheter. Jag tackar för debatten, och jag hälsar ministern välkommen till på besök . 116 Försvarsminister (M): Tack för hälsningen, ! Jag ser fram emot besöket. När våra myndigheter inkommer till regeringen med farhågor om att uppgifter och ekonomi inte går ihop är det regeringens ansvar att ta in underlag, lägga ut utredningsuppdrag, analysera och sedan gå vidare med en inriktning. I den bästa av världar kan vi lova allt till alla, men det vet vi att vi inte kan. Vi ska använda de resurser vi har på ett så klokt sätt som möjligt. Låt oss se på underlaget och vad vi kommer fram till för bedömningar. Jag har i en tidigare interpellationsdebatt sagt att vi måste vara noga med att vi har den ordningen att myndigheten, oavsett om det är eller Försvarsmakten, styr detaljutformningen, styr organisation och lokalisering, i de fall regeringen inte har bestämt något annat i förordning eller instruktion. Vi ska hålla på detta eftersom det är den konstitutionella ordning vi är överens om. Jag kan se en stor risk med att gå in och peta. Det är inte samma sak som att inte bry sig om vad myndigheten gör eller att inte bry sig om att myndigheten har problem med att lösa sina uppgifter. Precis som för andra myndigheter är det fråga om att ta in underlag, göra en analys och därefter komma fram till en bedömning och inriktning. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2013/14:307 om akutinsatser utefter Gävleborgskusten 117 Försvarsminister (M): har frågat mig vad jag kommer att göra för att säkra behovet av akutinsats vid miljöskador utefter Gävleborgskusten. har genomgått en rad förändringar. Det handlar om nya och utökade uppgifter och befogenheter. Myndigheten har också förnyat sina plattformar. Det handlar bland annat om tre nya sjöövervakningsflygplan och sju nya kombinationsfartyg. har också anskaffat ett antal mindre patrullfartyg. Vad gäller station i har myndigheten beslutat att ett kombinationsfartyg tillförs stationen . Utformningen av organisation samt diskussioner med anställda, länsstyrelser, kommuner och andra är en fråga för som myndighet inom ramen för myndighetsförordningen och myndighetens instruktion. ansvarar också för att verksamheten bedrivs effektivt och att myndigheten hushåller väl med tilldelade medel. Regeringen beslutar uppgifter men styr inte hur myndigheten löser dessa uppgifter i detalj. har i budgetunderlaget aviserat ekonomiska underskott . Regeringen har därför gett i uppdrag att i budgetunderlaget redovisa förslag till åtgärder inom den egna verksamheten som innebär att myndighetens verksamhet kan rymmas inom de beräknade anslagsnivåerna –2017. 118 (S): Tack för svaret, ministern! Jag kommer från , en icke okänd ort i den här talarstolen. Det är en liten härlig kommun med 500 öar. Där är fantastiskt vackert . drabbades kommunen av något fruktansvärt. Trots översyn och kontroll gick en cistern i Långrörs hamn sönder. Det skedde upp i luften. råtallolja – en kladdig annorlunda olja – rann ut i vår skärgård. Vi har slitit med detta . Jag hoppas att det är är rent. Skärgården ser väl inte riktigt lika ut som den gjorde tidigare. Det är många nya bryggor . Tack och lov fanns . De kom väldigt snabbt till undsättning och gjorde en fantastisk insats. Hade de inte funnits hade läget varit betydligt värre. Det som gör mig orolig är det som står i utredningen. Jag har läst många av de svar som lämnats in från , , , länsstyrelser och de olika kommunerna. Jag ser att man är orolig och tror att det kommer att dröja mycket längre innan hjälpen kan komma, om det skulle hända igen. Måtte det inte hända, och det är en försäkring som vi verkligen behöver. Mellan och är det . De stora fartygen går med i marschfart. De har en kapacitet på . Vi som har varit på sjön vet hur långt man puttrar med den farten; det går väldigt sakta. Skulle någonting hända ute i havs eller i någon av hamnarna tar det väldigt innan dessa fartyg hinner komma. Jag har suttit med i det inte var insynsråd utan styrelse. Jag var med när besluten fattades om de plattformar, fartyg och flygplan som numera har. Jag vet att det bestämdes att man skulle få stöd. Det var inte själv som bad om de nya sakerna, utan det var regeringen som sade att det med tanke på de stora olyckor som hade hänt vid Sveriges kuster, särskilt söderut, behövdes någonting annat än de småfartyg som fanns. Någonstans kunde man kanske tänka sig att byta ut ett fartyg mot ett annat. Men ett litet fartyg bemannas av få och stora fartyg av många, så det inte är riktigt jämförbart. Jag upplevde, tillsammans med dem som satt i styrelsen då, att pengar skulle komma för investeringar, räntor och amorteringar. Det skulle lösa sig. Det här är länge sedan, inte alls . Det är som det var en styrelse. har det hänt någonting annat. övergripande uppgift är, precis som vi har hört berätta, att serva flera andra myndigheter. Det är ministern fullt införstådd med, har jag förstått. Det ser ut att bli så att endera blir arbetsuppgifterna inte utförda, eller så måste kommuner, länsstyrelser och myndigheter bygga upp egen verksamhet. Jag undrar om inte det är någonting som fördyrar det hela. Det handlar ändå om arbeten som vi vill få utförda. Jag skulle gärna vilja höra ministerns svar på det. 119 Försvarsminister (M): Jag gick igenom ganska noga i den förra interpellationsdebatten de överväganden vi måste göra, vad som har hänt fram till och vad vi nu har att ta ställning till. Vi måste gå igenom de underlag som vi har fått in för att kunna ge en inriktning för . Det är svårt att , så efter det att besluten fattats, veta vad som har sagts eller vad som har lovats. Vi vet att är det en ny budget, och det görs avvägningar inför mellan olika utgiftsområden och även inom utgiftsområdet. Vi har alldeles fått in budgetunderlaget till Försvarsdepartementet. Därför kan jag inte nu säga hur det kommer att bli och vilken inriktning som kommer att ges. Men jag vill även i denna debatt understryka att fortsatt kommer att ha till uppdrag att utöva miljöräddningstjänst till sjöss. Med vår långa kust och med tanke på känsligheten i och i våra skärgårdar är det en oerhört angelägen uppgift. Att göra riskbildsanalyser är också ett viktigt arbete. Det är utifrån dessa som fram till nu har genomfört ett arbete för att hitta balansen och se vilka plattformar det ska vara, hur flygövervakning och fartygens kompetens kan utnyttjas på bästa sätt, vad fartygen har för utrustning i förhållande till fartresurser och vilken uthållighet de har att ligga länge till sjöss. har tillförts modernare fartyg som snabbare kan ta sig till olycksområden, men visst är det stora avstånd. har själv satt upp målet att kunna vara på plats och kunna påbörja åtgärder . Som när det gäller flera andra myndigheter handlar det förmodligen om åtgärder på både lång och kort sikt. Det är viktigt att titta på både samverkansmöjligheter och vad man kan göra, just det som har gjort, för att effektivisera sin verksamhet utan att riskera att hamna i en situation att angelägna uppgifter inte görs eller att kostnaderna förs över på någon annan. Då har man egentligen inte vunnit någonting. 120 (S): Det var intressant att höra. Det låter inte riktigt på samma sätt när ministern talar som när talar. Till exempel hörde jag i talarstolen berätta om dykeriverksamheten och nämna att man kanske kunde samordna med den. I polisens redogörelse för hur de ser på detta säger de att de funderar på att bygga upp en helt ny organisation för sin del, om man inte kan få hjälpen från . Jag kan också läsa ut att tullkontrollen kommer att minska till sjöss. Jag kan vidare läsa i polisens redogörelse att man inte kommer att ha båtar på andra ställen än i och . Det betyder att om det ska finnas båtar på fler ställen måste man bygga upp en egen verksamhet, precis det som vi har sagt inte skulle få hända. Då blir det väldiga kostnader. Vem har helhetsbilden? Precis som sade ligger det här på sex olika departement. Ingen tittar på helheten för att kunna se: Hur mycket kostnader är det? Hur mycket utgifter har vi? Vilka verksamheter måste vi ha? Det var därför man startade och gjorde den till egen myndighet. Den skulle ta alla dessa enormt många uppdrag. Jag har en lång lista på uppdrag som inte räcker till att läsa upp. Det senaste som jag tror tillfördes var att man skulle ha trafiknykterhetskontroller till sjöss. Det kommer att upphöra helt i så fall, för det kommer vi inte att ha. Det är väl ingen av oss som önskar att vi ska komma tillbaka till det. Att inte kontrollera rattfyllerister till sjöss vore väldigt konstigt. Likadant är det med jaktkontroller. Ingen skulle kunna göra det till sjöss. Fiskerikontroller saknas över huvud taget. Att utföra en av de här uppgifterna skulle kosta 3–4 miljarder eftersom man i så fall måste skaffa ett eget fartyg. Havs- och vattenmyndigheten finns endast på ett ställe i , i , och ska täcka upp hela . De vill köpa ett fartyg för 300 miljoner. Det hamnar inte på försvarsministerns bord utan på någon annans bord, och då måste de lösa det. Men man måste se en helhet i allt detta. De befarade kostnader som vi talar om kommer att inträffa, om än långt fram i tiden. Men de kostnader som har berättat om har man vetat om . Det är ingenting som har dykt upp . Det nya var att regeringen fattade beslut om att de skulle ingå i befintlig budget. Det är ingen av oss på vår sida som tidigare uppfattat att det var alternativet. Det betyder för del att en enormt stor del måste skäras bort. Det mest drastiska är att man säger att alla kommer att ligga vid kaj. kanske det inte blir riktigt så, men närapå. Man kommer bara att göra utryckningar där det verkligen behövs. Sjöolyckor händer , det vet vi. Ska räddningen bygga på frivillighet eller på att några har möjlighet att låna en båt, åka ut och hjälpa till? Nej, de här sakerna ska nog ligga på dem som kan vara på plats, på myndighetsnivå, och då är en av de spelare som måste få finnas som känner kusten. Och när det gäller sjuktransporter, vem ska stå för dem om inte finns där med sina fartyg? Det är alltså en mängd uppgifter som vi måste lösa på något vis, och det här är det billigaste. 121 (S): kan det gå för långt. När man väl ser utfallen av besparingsbetingen och när rapporterna väl börjar komma in ser man att de inte kommer att tåla konfrontation med verkligheten, och då måste man kanske tänka om. När man ser att det inte blev så bra måste man försöka att åtgärda det på något sätt. Det har räknats upp en lista här över saker som riskerar att hända med en minskad närvaro på 30–: kuststationer som ska stängas, ett antal fartyg som ska minskas, uppsökande verksamhet vid sjöfylleri riskerar att försvinna, minskad tullkontroll och alla möjliga saker. Det är definitivt inte bra när det gäller kvaliteten i verksamheten. Jag var med på en information som vi i S-gruppen tog initiativ till. Vi fick då en beskrivning av att det i praktiken riskerar att bli enbart en beredskapsorganisation. De som vi träffade gav bilden av en kraftig reducering av ambitionsnivån. Utifrån deras yrkeskompetens ställde de sig avvisande och ansåg att det här bör tänkas igenom en gång till innan man är beredd att gå till verket. är det lätt att tala om samverkan. Det är bland det enklaste som finns att säga att man ska söka samverkan och därigenom spara ett visst antal kronor. Ofta visar sig detta vara en sanning med en stark modifikation. Det är svåra processer och olika kulturer som ska smälta samman. Det uppstår alltid saker som man inte tänkte på från början. Det kan handla om organisationernas struktur och sätt att fungera. Om man inte är varsam i de processerna riskerar saker att bli ogjorda, och det man får ut i slutändan är en försämrad service och en försämrad funktion. Så jag vill varna för en alltför offensiv syn på hur snabbt man kan få fram ökade resurser eller effektiviseringsvinster ur allmänna värderingar om att samverkan är bra. Samverkan kan vara bra, men det är inte alltid lösningen. Jag är rädd att dessa besparingsbeting från början utformades på ett sådant sätt att man nog inte hade grepp om hur utfallen skulle bli. när utfallen börjar komma upp till ytan måste man kanske värdera och omvärdera en hel del. Det är klart att man kan säga att det är myndigheten som har ansvaret, och så är det väl i formell mening. Men det får inte bli ett sätt att skjuta ifrån sig ansvar. Som politiker och regering har man det yttersta ansvaret.