prot · H109112 · 2014-05-13 00:00:00 — Det tog dock slut. Vad ska man använda det till? Ska man investera i människors utbildning och i infrastruktur, eller ska man låna till skattesänkningar? Det är ett tydligt val. Vi säger att det är investeringar i människor och infrastruktur som är viktiga. Annars kommer vi inte att få folk i jobb – människor kommer inte att kunna ta de jobb som finns. Det är det största dilemmat, och det dilemmat är akut. Jag förstår alltså att finansministern kanske måste prioritera den frågan, tillsammans med andra frågor som till exempel Nuonaffären. Det är också lite grann vad vi står inför: Vad ska vi använda våra pengar till, och vad skickar vi ut för signaler? Kan vi ha en statsminister som säger ungefär att industrin är passé – basically gone, som han sade? Eller ska vi säga att industrin är grunden för svenskt välstånd, att det är industrins förutsättningar som ligger till grund för hela ekonomi? Då är det rätt viktigt vad man skickar ut för signaler. Var ska man bygga, när ska man bygga och när ska man starta? Vi lever med att vi har en borgerlig regering. Vi socialdemokrater säger att vi inte kan ändra på historien, utan vi måste ta hänsyn till att vi har haft av borgerlig regering och börja regera efter att vi har vunnit valet. Det är självklart att Socialdemokraterna kommer att finansiera sina investeringar. Det ska ingen tveka på. Det handlar om val – valet att investera i människor och infrastruktur eller låna till skattesänkningar. 62 Statsrådet (M): Det är väl alldeles tydligt så att väljarna naturligtvis kommer att säga sitt i valet. Det är dock fascinerande att ständigt få höra socialdemokrater beskriva som ett land där allting är dåligt. Det går dåligt med ekonomin, säger . Det är inte riktigt vad våra kolleger i övriga upplever; är ett av de länder som har klarat sig bäst. Det går dåligt när det gäller människors möjligheter att få jobb. Ja, det är fortfarande en utmaning, men det är också så att trots den kris som har varit har kommit ut bättre än vad många andra länder i har gjort. Det är även så att jag har transportministerkolleger i EU som med avund tittar på vad nu kan göra. Det är till och med så att det kommer företag och människor till från andra länder, kanske och andra. Det kommer byggare, och det gäller möjligheter att bygga tunnlar och annat. Här investeras det nämligen i infrastruktur. Vi höjer anslaget med jämfört med den plan vi hade och går in med 522 miljarder. De finansieras krona för krona, och tanken är att fokusera på godsstråken genom hela landet samt in i och ut ur landet. Syftet är att behålla konkurrenskraften för de företag som finns här. förbjude att de framöver, just när vi behöver dem som bäst, ska behöva straffbeskattas med högre bolagsskatter och högre avgifter när de vill anställa människor. Det är klart att vi går mot valtider och att det spelar roll vilket val man gör. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2013/14:443 om varsel hos och förutsättningarna för godstrafik på järnväg 63 Statsrådet (M): har frågat mig hur jag ser på förutsättningarna för godstrafik på järnväg i och vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stärka godstrafiken på järnväg. Regeringens främsta mål är full sysselsättning. Därför genomför regeringen en rad åtgärder som stöder tillväxten och företagens konkurrenskraft. Den rekordsatsning på infrastrukturen som regeringen gör för att skapa ett mer effektivt, pålitligt och långsiktigt hållbart transportsystem är en viktig del i detta åtgärdspaket. Regeringen arbetar också kontinuerligt med regelförenklingar och organisationsförändringar på transportområdet. När det gäller satsningarna på infrastrukturen bidrar åtta av tio investeringsprojekt som ingår i den nationella transportplanen för perioden –2025 till förbättringar för näringslivets transporter. Godstransporter på järnväg kommer att gynnas av regeringens satsningar på bland annat godsstråken genom och Bergslagen men även av utbyggnad av nya banor som kommer att frigöra kapacitet i det nuvarande järnvägssystemet. Regeringen gör dessutom en kraftfull förstärkning av drift, underhåll och reinvesteringar, i synnerhet för att höja tillförlitligheten i det svenska järnvägssystemet. Det innebär att kapaciteten och framkomligheten i transportsystemet kommer att öka som vi bygger bort flaskhalsar och minskar sårbarheten i våra väg- och järnvägsnät. På så sätt får vi fler, snabbare och punktligare transporter av gods. Marknaden för godstrafik på järnväg har varit öppen i närmare två decennier. Efter en stark period följde en kraftig nedgång i samband med den finansiella krisen . Därefter skedde en snabb återhämtning, men har godstransportarbetet med tåg minskat något, även om marknadsandelen varit relativt stabil. Det finns sannolikt potential för en fortsatt utvecklad godstrafik på järnväg. Utredningen om järnvägens organisation har därför fått i uppdrag att analysera potentialen för utvecklade godstransporter på järnväg och hur den kan realiseras. För mig är det viktigt att skapa förutsättningar för ett väl fungerande transportsystem där människor och företag kan använda alla trafikslag, inklusive järnvägen, på ett effektivt sätt. 64 (S): Jag blir förvånad över regeringens hela approach. Ministern går vidare på det sade i tv i går: Alla har fått det bättre, allt har blivit bättre och satsningarna är rekordstora och kraftfulla. Allt är bra. Ministern gick i den föregående debatten så långt att hon sade att hennes europeiska kolleger avundas den svenska järnvägen. Jag har tagit mig friheten att förbereda kvällstidningarnas arbete så att ni inte behöver göra det: Titta, vi har hela listan – alla som avundas den svenska järnvägen och de europeiska järnvägsministrarna. Det papper jag håller i är tomt. Sanningen är att med borgerlig regering tappar industrin 1 ½ miljard kronor på grund av bristande järnvägsframkomlighet. Bara Elmsäters tid vid makten har alltså kostat svensk industri i uteblivna intäkter. med borgerlig regering sjunker punktligheten på järnvägen. Trots att regeringen påstår sig storsatsa sägs de som ska göra jobbet upp. Över 700 underhållsarbetare vid järnvägen har varslats om uppsägning. Över 300 underhållsarbetare har sagts upp på grund av arbetsbrist. som regeringen påstår sig göra storsatsningar sägs alltså de som ska göra jobbet upp. Förtroendet för järnvägen noterar med borgerlig regering all-time low. Resegarantibetalningarna från vårt största järnvägsföretag blev så stora att de hotade företagets ekonomiska överlevnad. Man fick dra i nödbromsen, om ordvitsen ursäktas, och skära ned dem kraftigt. Efter det har även SJ dragit ned och varslat om uppsägning – jag tror det var 400 personer. Och meddelade , största leverantör av järnvägstransporter, att de minskar sin personalstyrka med 500 personer. Bakgrunden är enligt bolaget självt pressade priser på grund av lastbilarnas konkurrens och stigande banavgifter. Det är alltså regeringens politik med obefintliga kontroller av illegala lastbilstransporter, planerad femdubbling av banavgifterna och en uppsplittrad underhållsorganisation som ligger bakom uppsägningarna inom järnvägen. Regeringen säger: Alla har fått det bättre, rekordsatsningar, kraftfulla förbättringar. Men de som ska göra jobbet varslas om uppsägning och säger att regeringens politik leder till försämringar och uppsägningar. Uppsägningarna och varslen har duggat tätt över järnvägen. Över 700 underhållsarbetare vid fem olika företag har varslats om uppsägning, varav över 300 har sagts upp . 400 SJ-anställda, främst inom försäljning, och 500 anställda vid är varslade respektive uppsagda främst på grund av regeringens misslyckade järnvägspolitik. Enligt regeringens egen transportplan ska banavgifterna för att transportera gods på järnväg femdubblas. Lastbilstransporterna förväntas enligt regeringens egen plan öka . Lastbilstransporterna ökar som järnvägsföretagen säger upp sin personal. Hur, , kan detta leda till att vi får mer gods på järnvägen? 65 Statsrådet (M): Jag är rätt övertygad om – och det tror jag i grunden att håller med om – att järnvägens främsta möjlighet till konkurrenskraft är att man kan förvänta sig att godset kommer fram . Det gäller inte minst för våra företag som transporterar gods med järnväg. I grund och botten handlar det om affärsöverenskommelser som kostar tid och förtroende om man inte får fram transporterna . Just därför har fokus varit på att vårda den infrastruktur vi har men också på att vi behöver komplettera genom att bygga om, bygga till och bygga nytt. Det har varit regeringens fokus när vi har höjt anslagen. Vi har fördubblat anslagen till drift och underhåll jämfört med . Glädjande nog använder många järnvägen. Det i sig är en utmaning. Det gäller att få tid att på och vid spåren både jobba säkert och få det arbete som ska utföras på plats säkert. Därför tar det tid, men vi har givit förutsättningarna för det. Jag tycker att det är viktigt att man tittar på alla trafikslag. vill straffbeskatta lastbilar med en extra lastbilsskatt. Det tror jag i grunden inte kommer att stärka konkurrenskraften för våra företag utan snarare hota jobb i . När det gäller till exempel vet vi att deras volym har minskat med . Det är klart att bolaget som sådant just nu ser över vad de behöver göra för att få det lönsamt och kunna fungera. Det är naturligtvis ett viktigt uppdrag bolaget har. För mig har det varit viktigt att i den debatt som kommer se vilka kostnader vi egentligen har för järnvägen. De tillhör de lägsta i , men det är klart att om man lägger på alla kostnader måste man som företag addera dessa. Vi har uppdragit till VTI att se över hela kostnadsbilden för alla trafikslag när det gäller näringslivets behov och transporter. Om man skulle vilja använda ekonomiska styrmedel för att styra trafik till olika trafikslag, som jag har förstått att Socialdemokraterna gärna vill göra, måste man veta vad grundkostnaden är. Där finns för lite kunskap fullt ut. Därför fick VTI uppdraget , och det ska redovisas . Jag tror att det är lika viktigt när man sätter sig in i vad sjöfarten kostar eller inte kostar att veta hur man får en bra och konkurrenskraftig godstransport över huvud taget. För mig är det viktigt med långsiktighet. För mig är det viktigt att vi kan peka ut vad det ska satsas på. Därför har vi den nationella planen som vi har fattat beslut om och som kommer till . Vi får se vad ni olika partier gör med den. Där handlar det om att stärka den infrastruktur som vi har på både vägsidan och järnvägssidan och att bygga om och bygga till. Det är framför allt för att vi ska kunna ha företag med konkurrenskraft som kan använda sig av hela transportsystemet. 66 (S): Min fråga var hur denna utveckling kan leda till mer järnvägstransporter. Jag tror att få om någon blev klarare över det av ministerns svar. Ministern säger: Vårt huvudfokus är att gods och personer ska komma fram . Vi ska vårda det vi har. Men detta har ju lett till en rakt motsatt utveckling. Det är bara tomma ord. I regeringens transportplan ska lastbilstransporterna öka . Ni säger – eller du säger, – att vi vill styra trafiken. Men det är ju just det ni har gjort. Ni har misslyckats med svavelförhandlingarna – det är bara vi och några länder till som ska få tuffare svavelregler, medan konkurrentländerna inte ska få det. Det blir höjda kostnader för sjöfart. Du lovade att kompensera med sänkta farledsavgifter. Farledsavgifterna har sänkts med . Sjöfarten får högre transportkostnader. Ni har dubblat banavgifterna på järnväg. Ni lägger fram en plan där banavgifterna ska femdubblas. Ni styr alltså bort från sjöfart, bort från järnväg och in på våra vägar. Vad gör ni då på lastbilssidan? Jo, ni sitter med armarna i kors och ser den illegala trafiken öka, vilket pressar priserna på lastbilstransporter. Sjöfarten blir dyrare, järnvägen blir dyrare och lastbilstransporterna blir billigare. Sedan kommer ministern till och säger: Vi fokuserar på järnväg. Godset ska komma . Men resultatet är ju det motsatta. Bara som minister har kostnaderna för försenade tåg varit för svenskt näringsliv. Uppsägningarna står som spön i backen. De varslas som ska utföra underhållet, persontransporterna och godstransporterna. Hur kommer det sig att av rekordsatsningar, handlingskraft och storslagna planer från regeringen har lett till att lastbilstrafiken fortsätter att öka? Järnvägstrafiken kommer inte alls upp i de talen. Det är samma sak för sjöfarten. Det är helt enkelt så att om målet för regeringen var att godstransporterna på järnväg skulle öka, då har regeringen misslyckats. Förtroendet är lägre, punktligheten är sämre och de som ska göra jobbet sägs upp. Frågan framåt är: Hur kan den politiken bidra till mer järnvägstransporter? 67 (S): Jag begärde ordet eftersom jag och hade en diskussion här under en frågestund . Ministern stod här och sade att hon var nöjd eftersom hon hade ökat underhållsstödet så mycket, och partikamraterna satt här och applåderade för att det var så fantastiskt bra. Men det var ju ett retoriskt grepp som ministern tog till då. Det ministern glömde berätta om var den försämrade punktligheten. Hon glömde berätta om alla varsel. Hon glömde berätta om uppsägningar av just underhållsarbetare, de som ska göra så att det fungerar bättre. Hon glömde berätta om missnöjdheten. Hon glömde berätta om de fördubblade banavgifterna och att regeringen har ambitionen att femdubbla dem, vilket kommer att innebära att det blir ännu mer gods på vägarna. Jag förstår varför borgerliga kamrater applåderade ministern vid det tillfället, men jag tycker att det är ett trist retoriskt grepp. För att man så gärna vill ha applåder glömmer man verkligheten och förskönar verkligheten. Människor som åker tåg, som pendlar och som försöker transportera gods på järnväg är inte alls lika nöjda som . Ni har höjt anslagen; det stämmer. Men det behövs ju betydligt mycket mer. Vi vill satsa på järnvägen. Vi socialdemokrater satsar på både nyinvesteringar och underhåll. I vår förra debatt försökte få det till att det inte är så. Jag tyckte att det var ganska trist att använde sig av retoriska grepp bara för att få applåder av sina kamrater. Därför tycker jag att det är viktigt att debatten rättas till något och att vi ser hur det faktiskt är med förseningarna, med varslen och uppsägningarna, med missnöjdheten och med er ambition att trycka ut mer gods på vägarna. 68 (S): Jag tar chansen att gå in i debatten igen, då min förra debatt handlade om vad det kan få för konsekvenser för svensk finanspolitik att järnvägstransporterna fungerar undermåligt. Jag gick också upp för att jag märker att infrastrukturministern i varje inlägg hänvisar till att det är en kostnad. Så kan man naturligtvis se det – det är en kostnad. Men det är en investering, och det kan vara en investering också för framtida intäkter. Om regeringen själv räknar med att lastbilstransporterna ska fördubblas, varför har den inte med åtgärden att koppla ihop med så att godstransporterna kan börja fungera på , som är klar? Det är mycket märkligt, men det kan säkert infrastrukturministern svara på. Det hade varit en mindre åtgärd som skulle ha förenklat godstransporterna till och från norra . Vi hör återigen att inte är med. Det har vi noterat. Men är färdig. Det behövs åtgärder för att koppla ihop med för att transporterna ska fungera på ett fullgott sätt. Ändå är det inte med i regeringens planperiod. Det finns risk att detta ytterligare späder på planeringen för ökade lastbilstransporter. Det är klart att det är någonting vi får ta med i beräkningen, men jag skulle vilja ha ett tydligt svar på min fråga. Det är en sådan liten åtgärd som skulle kunna göra så mycket. Varför är den inte med? 69 Statsrådet (M): Efter senaste inlägg tror jag att det är ännu viktigare att vi fortsätter på det sätt som vi har börjat för att ha någon form av ordning och reda. Man gör först en åtgärdsvalsstudie på en särskild sträcka för att se vad som kan göras, när det kan göras och vad det kostar. Den lilla åtgärd som hänvisar till och undrar varför den inte är med är en åtgärd för ungefär 5 miljarder. Det är klart att den skulle vara välbehövlig, men ska den också finansieras med en lastbilsskatt gånger två? Man måste på något sätt förhålla sig till vad det är vi har. Ja, , mina transportministerkolleger som också har ansvar för alla trafikslag tycker att det vi kan göra i är fantastiskt. För mig är det naturligtvis roligt att de säger det. Jag skulle inte ha något emot att även Socialdemokraterna tyckte att det vi faktiskt gör med infrastruktursatsningarna är bra. tycker att det är jobbigt om det applåderas i salen när jag säger att det är bra att vi har fördubblat anslagen till drift och underhåll. För mig är fortfarande 86 miljarder i stort sett dubbelt så mycket som 42, som det var i den senaste planen som Socialdemokraterna lade fram. För att man enkelt ska kunna jämföra, fru talman, är bägge beloppen priser. Det råder alltså inte någon skillnad i det. Jag ska gå tillbaka till grundfrågan som tar upp. Den är naturligtvis väsentlig, i synnerhet om vi ska stärka konkurrenskraften i och kunna ha fler jobb. För mig är det viktigare att vi har fler som jobbar och betalar skatt än att vi fokuserar på att straffbeskatta människor ju mer pengar de tjänar. Då handlar det faktiskt om det som jag nämnde utifrån grundfrågan: Hur ska vi få fler transporter på järnväg? Jag tolkade åtminstone att det var grundfråga. Jag hävdar fortfarande att om järnvägens konkurrenskraft ska öka måste man kunna lita på den och kunna lita på att tågen är punktliga. Hur får vi tågen punktliga? Det får vi bland annat genom att vi har en bransch som samordnar hur man jobbar till exempel med drift och underhåll och hur det planeras in , så att man inte i onödan stänger järnvägssträckor för underhåll. behöver man en säker tid vid spåren så att man kan jobba med det ordentligt och dessa underhållsuppgifter faktiskt blir åtgärdade. Det handlar också om att vi ska ha ett bättre trafikledningssystem. Det kommer pengar i den nya järnvägsplanen så att vi får ett nationellt trafikledningssystem. Och det handlar om hur vi ska byta ut signalsystemet för att få mer kapacitet. Men förutom att vårda den infrastruktur vi har, och där järnvägen nu får mer resurser, ska vi komplettera genom att bygga om, bygga till och bygga nytt. Utpekandet av Ostlänken, den nya stambanan, är en viktig del för att börja separera trafik eftersom allt fler åker tåg och fler vill transportera gods. I grunden tror jag att vi delar denna uppfattning. Det är inte där som vi har konflikten. Jag tror att det skulle vara bra för det här landet om även Socialdemokraterna sträckte på sig och sade att det är bra att vi nu gör dessa satsningar på järnvägen, som faktiskt har saknats tidigare. 70 (S): Jag har lyssnat noga. Men jag har faktiskt inte hört någonting av det som ministern har sagt som har korresponderat med den kritik som vi har framfört och hur den politik som regeringen bedriver skulle kunna leda till att fler transporterar sig på järnväg. Hur kan en femdubbling av banavgifterna på järnväg göra att fler väljer att transportera sitt gods på järnväg? Hur kan det leda till att fler väljer järnvägen när SJ, och alla de största underhållsföretagen varslar om uppsägning och säger upp sin personal? Hur skulle av misslyckad politik, som har lett till fler förseningar, minskad punktlighet och sjunkande förtroende, kunna leda till att fler väljer järnvägen? Ministern listar några saker som ni har planerat att göra eller har gjort. Hon talar sig varm för de påstådda rekordsatsningarna och säger, i anda, att allt har blivit bättre och att alla har fått det bättre. Sedan säger hon: Vore det inte bra om Socialdemokraterna ställde sig bakom detta och var glada över att européer vill komma till och se järnvägsfiaskot? Nej, för vi har en annan politik. Vi vill ändra utvecklingen. Vi är inte nöjda med att punktligheten minskar. Vi vill att punktligheten ska öka. Vi vill inte att färre ska jobba inom järnvägen. Vi vill att fler ska jobba inom järnvägen. Vi vill öka järnvägens andel av transporterna, inte minska den. Då duger det inte att femdubbla banavgifterna och påstå sig rekordsatsa när allt man gör är att någorlunda behålla det på samma andel av bnp som det har varit . Detta duger inte. Det krävs en ny politik. kan man vara med och bidra till denna politik genom att rösta i EU-valet. kan man vara med och bidra till denna politik genom att rösta bort den här regeringen och rösta för en som tar järnvägen på allvar. 71 (S): Jag blir inte ledsen över att får applåder. Hon behöver säkert alla applåder hon kan få. Jag missunnar henne inte det, däremot de retoriska grepp som har gjort att människor tror att ni satsar på järnvägen när det i själva verket blir sämre. Punktligheten försämras, varslen och uppsägningarna är mycket tydliga. Människor är missnöjda med järnvägen, och ni har inga ambitioner när det gäller att förändra det. Ni vill femdubbla banavgifterna för gods. Ni har valt väg, alltså att trycka ut godset på vägarna i stället för att satsa ännu mer på järnvägen som vi socialdemokrater gör. När använder sig av de retoriska greppen för att jämföra med 2006 blir det fel eftersom vi lägger fram en ny skuggbudget , där vi faktiskt satsar på järnvägen, på nyinvesteringar och på underhåll. kan ägna sig åt denna retorik och jämföra med den budget som vi lade fram när vi senast styrde. Men i själva verket är det nog mer sjyst att jämföra årets budget med årets skuggbudget och inte med den budget som vi lade fram 2006. Det var det som jag hängde upp mig på den gången. Men jag missunnar inte ministern några applåder. De kan hon gärna få. Vi behöver en ny politik där vi säger att vi satsar på järnvägen och på kollektivtrafiken, där människor ska vara nöjda med att kunna pendla. Vi ska kunna transportera mer gods på järnväg, inte mindre som . Ni är nöjda med att mer och mer gods trycks ut på vägarna. 72 (S): Det är ändå tacksamt att regeringen föreslår någon form av investeringar, även om de ligger . Det innebär att kanske inte kommer att vara emot dessa investeringar tillsammans med andra investeringar som vi socialdemokrater kommer att föreslår. Det är också ett steg framåt. Men jag noterar fortfarande att infrastrukturministern ser och kopplingen mot som en kostnad. Vi ser den som en nödvändig investering för att få godstransporterna att flyta bättre. Precis som mina kolleger har varit inne på duger inte detta. Det här måste vi göra någonting åt, och det kan vi göra någonting åt. Det tydligaste vi kan göra är att peka ut att vi vill förbättra kapaciteten på järnvägen för industrin. Det är en tydlig signal, och det är en markering. Det ska man ta på allvar. Man kör nu Björklundsspåret, att allt har blivit bättre. Jämställdheten har blivit bättre, och klyftorna finns inte. Det är kanske en del i strategin att allting är jättebra. Det är kanske därför som har fått av investeringarna över 50 miljoner i regeringens infrastrukturplan. Allt har ju blivit bättre, och det finns inga skillnader. Det är också ett litet taktiskt spel. Jag tror att väljarna genomskådar det. Industrin har genomskådat det, och järnvägen har genomskådat det. är det upp till regeringen att inse att det är så. 73 Statsrådet (M): Det är spännande att höra som är så tydlig med att säga att man gör en ny budget . Ja, vi har noterat det. hade ni satsningar, och dessa satsningar finns fortfarande med i den här budgeten. hade ni en finansiering. Denna finansiering har halkat . tyckte ni att det var okej att införa ett jobbskatteavdrag. är det inte det. Det har dock inte justerats i den nya budgeten. Alltså är det ett stort budgethål. Det tycker jag är ganska väsentligt när man talar om krona för krona. Alla i Alliansen är åtminstone överens om vad vi vill göra med de 522 miljarderna för att investera och utveckla hela transportsystemet, som framför allt ska leda till ökad konkurrenskraft och möjlighet till fler jobb.