prot · H10970 · 2014-02-19 00:00:00 — Vi tror att det finns stora möjligheter att få snabba effekter på de samhällsproblem vi ser genom att använda offentlig upphandling mer aktivt. Ett sådant exempel är svensk matproduktion. Där ser vi nu hur stora delar av matkonsumtionen försörjs genom import i stället för genom svenskt lantbruk. var jag nere på utanför . De bedriver en fantastisk miljöanpassad köttproduktion med lösgående djur. Det är en klimatcertifierad och Kravcertifierad gård. De har lätt att sälja till privata konsumenter, men deras stora problem är att de inte får kontrakten vid offentlig upphandling för att deras kött såklart kostar lite mer på grund av att det uppfyller högt ställda miljökrav. Vi tycker att man i upphandlingar ska ställa krav på att till exempel högt ställda djurskyddskrav ska vara uppfyllda. Man skulle exempelvis kunna fordra att kraven i svensk djurskyddslagstiftning uppfylls. Det skulle vara ett sätt att ge svenska matproducenter möjlighet att konkurrera med producenterna i andra länder. Det skulle också göra att man kan få en bättre köttkonsumtion, bättre miljöeffekter i offentlig upphandling och stöd till svensk matproduktion. Vi ser att man kan använda offentlig upphandling för att uppnå viktiga miljöfördelar, inte minst när det gäller transportsektorn. Vi har förslag om att man ska stödja att myndigheter använder sig av bilpoolstjänster i stället för att ha egna bilar i transportverksamheter. Det är ett sätt att upphandla sitt behov på ett väldigt miljövänligt vis som gör att man minskar sina miljökostnader och även sina fasta kostnader i ekonomiska termer. Det gör också att man får ett antal bilpoolsföretag som har bilar som kan användas av privatpersoner och när de inte används i offentlig sektor. Vi använder bilar mest på veckodagarna. Det här skulle vara ett sätt att se till att bilpoolsverksamheter får ett lyft i . Det skulle göra stor miljönytta, inte minst i våra storstäder. Där finns mycket man kan göra för att minska biltrafiken, till exempel genom att stödja bilpooler. Vi tycker också att man vid offentlig upphandling ska vara mycket mer aktiv i att minska kemikalieanvändningen och att man ska använda sig av SIN-listan. Det handlar om att byta ut farliga kemikalier mot mindre farliga. Här finns också möjlighet att använda offentlig upphandling betydligt mer aktivt. Avslutningsvis vill jag nämna att man inom offentlig upphandling även kan stödja jämställdhetsambitioner i vårt samhälle. Vi har tidigare drivit att man vid offentlig upphandling ska ställa krav på att företagen ska uppfylla högt ställda jämställdhetskrav. Här och vill vi också lyfta fram att man även på andra sätt inom offentlig upphandling kan stödja jämställdhetsarbetet. En studie som har kommit från visar att med dagens system missgynnas kvinnliga företagare vid offentlig upphandling. Det handlar om höga inträdesbarriärer, långa kontrakt och stora upphandlingar som strukturellt missgynnar kvinnliga företagare. Vi tycker att regeringen ska se över reglerna och försöka komma med anpassningar för att se till att kvinnors företagande inte missgynnas vid offentlig upphandling. 165 (SD): Kollektivavtal har varit en viktig del i den svenska modellen . Att som arbetstagare kunna organisera sig i ett större sammanhang – ett fackförbund – och möjligheten att tillsammans med arbetsgivarparten sluta långsiktiga avtal har för en positiv utveckling av arbetsmiljön, arbetsvillkoren och det sociala skyddet – sjysta löner, helt enkelt. Det är därför rimligt att det offentliga – kommuner, landsting och stat – ställer som krav att ett anbudsgivande företag som deltar i offentlig upphandling också ska erbjuda sina anställda kollektivavtal eller i varje fall kollektivavtalsenliga villkor. Det anmärkningsvärda i den här debatten är inte den reservation som berör just kollektivavtal. Det anmärkningsvärda är snarare att den övriga oppositionen inte verkar vara överens. Att den rödgröna oppositionen, som utger sig för att vara ett regeringsalternativ, inte har kommit överens om vilka villkor som ska gälla på den svenska arbetsmarknaden får vän av ordning att undra om detta inte är en prioriterad fråga. Det är synd. hade gärna varit med och fällt regeringen i frågan om kollektivavtalsenliga villkor i den offentliga upphandlingen, men det är alltså inte möjligt. Jag tycker också att det är anmärkningsvärt att frågan om kollektivavtal har blivit viktig som en direkt konsekvens av utstationeringsdirektivet och EU-medlemskapet. Jag ställer mig återigen frågan: Är det viktigt i den rödgröna oppositionen att nå samsyn i frågan om vilka villkor som ska gälla på den svenska arbetsmarknaden? Är det viktigt med kollektivavtalsenliga villkor? Är det viktigt att kollektivavtalen gäller även utstationerad arbetskraft? Är det viktigt att ha en väl behovsprövad arbetskraftsinvandring, som jag tror att Socialdemokraterna fortfarande står för, eller bör vi ha en helt fri och öppen arbetskraftsinvandring utan någon som helst prövning, som tillsammans med alliansregeringen står för? Bör utstationerad arbetskraft kunna konkurrera med svensk arbetskraft enbart med lägre löner, eller bör konkurrensen huvudsakligen ske genom kvalitet och inte genom pris? Eftersom ni uppenbarligen inte är överens om dessa frågor vore det förmodligen intressant för väljarna att veta vad som kommer att gälla efter valet, om det blir en rödgrön majoritets- eller minoritetsregering, så att de slipper köpa grisen i säcken. För del är det enkelt: Ordning och reda ska gälla på arbetsmarknaden, kollektivavtal ska omfatta även utstationerad arbetskraft, Lavallagen ska rivas upp, EU-medlemskapet ska omförhandlas i grunden och arbetskraftsinvandringen ska vara behovsprövad. är positiva till att införa den så kallade vita-jobb-modellen just när det gäller offentlig upphandling. Modellen kan appliceras på all offentlig upphandling och kräver att det anbudsgivande företaget erbjuder sina anställda kollektivavtalsenliga villkor. Detta ska gälla i hela kedjan, vilket innebär att huvudentreprenören har ett ansvar för att eventuella underleverantörer följer de regler som har ställts upp. I annat fall blir förslaget ett slag i luften, och de osunda konkurrensvillkor som råder tillåts fortleva. är positiva till att införa huvudentreprenörsansvar. Det anbudsgivande företaget ska också godta att den upphandlande parten – kommunen, eller för den delen staten – tillåts kontrollera att villkoren i upphandlingen uppfylls genom att undersöka relevanta handlingar: löne- och anställningslistor, skatteinbetalningar och motsvarande. Det är mot bakgrund av detta synd att Socialdemokraterna i sin reservation har valt att införa yrkanden som ställer mycket långtgående krav på de anbudsgivande företagen. I stället för att nöja sig med de förslag som ligger inom ramen för vita-jobb-modellen ställer man utöver det krav på att företag ska redovisa samtliga intäkter och utgifter kopplade till en offentlig upphandling. Detta innebär naturligtvis en orimlig administrativ börda på framför allt mindre företag. Det inkräktar också på ett företags legitima rätt att ha affärshemligheter. kan därmed – dess värre, måste jag säga – inte ställa sig bakom reservationen i frågan i dess helhet. Men låt det inte råda några oklarheter kring att vi är positiva till vita-jobb-modellen i sig. Om samtliga i den övriga oppositionen tycker detsamma är frågan. har länge drivit frågan om att förhindra import av kött där djuret har slaktats på ett sätt som uppenbarligen strider mot den svenska djurskyddslagstiftningen. Att ha ett starkt djurskydd på hemmaplan, som importen är helt öppen från länder som har en väsensskild syn på djurhållning, blir onekligen ett slag i luften. Det innebär bara att man flyttar den inhumana slakten någon annanstans, för den sker ju ändå. Det innebär också att svenska bönder tvingas konkurrera med helt olika och orättvisa villkor, där man får en konkurrensnackdel. Det är naturligtvis inte en rimlig hållning. Vi tycker – och har alltid tyckt – att man i offentlig upphandling ska kunna ställa krav på att det kött vi använder kommer från djur som har slaktats i enlighet med svensk djurskyddslagstiftning. Jag vill välkomna och tycker att det är bra att nu också sätter ned foten i frågan. Det är riktigt bra att det nu är fler partier i som är emot till exempel inhumana slaktmetoder, exempelvis sådana där djuret inte bedövas före slakt. Jag står naturligtvis bakom samtliga våra reservationer och vårt särskilda yttrande men för tids vinnande yrkar jag bara bifall till reservation 5. 166 (V): Hälften av statens, kommunernas och landstingens samlade utgifter förutom transfereringar spenderas på att köpa varor och tjänster av det privata näringslivet. Enligt tidningen handlar det om drygt 800 miljarder . Det visar på betydelsen av ett starkt skattefinansierat välfärdssamhälle. Dagens Samhälle släppte för sedan en rapport där de skrev: Somliga brukar raljera om den ofantliga sektorn. Man kan lika gärna tala om en ofantlig, skattefinansierad, konjunkturokänslig inhemsk marknad som är vidöppen för det privata näringslivet. Ett ankare i en turbulent ekonomi. Det visar på betydelsen för det privata näringslivet av den offentliga sektorn. Det offentliga är det privatas största enskilda kund. Det kan vara värt att komma ihåg när högern drömmer om ofantliga skattesänkningar, gärna på lånade pengar. Det får konsekvenser i både sämre kvalitet i välfärden och mindre beställningar av det privata näringslivet. Lagen om offentlig upphandling är därför ett oerhört viktigt redskap som tyvärr förhindrar utveckling, inte minst i form av krav på sociala rättigheter och kollektivavtal samt i form av skatteundandragande och försvårande av lokal landsbygdsutveckling. pågår ett arbete på nationell nivå och på EU-nivå för att se över lagstiftningen. Det är absolut nödvändigt. , före detta kommunalråd i , har dragit frågan långt och ifrågasatt hela lagens existens. Han menar att kommunallagen i stället skulle kunna gälla även i en upphandling. Den frågan är värd att ställa, inte minst mot bakgrund av den enorma byråkratin, dess kostnader, såväl ekonomiska som sociala, och den utslagning av mindre företag som sker. Därför är det så viktigt att lagen om offentlig upphandling ändras. Vi vill att lagen ändras så att det ska gå att ställa krav på kollektivavtal i upphandlingarna. Det har högern motarbetat här i , trots att de säger sig stå bakom den svenska modellen. För skattefinansierade välfärdstjänster kommer det inte att finnas några EU-rättsliga hinder mot att kommuner och landsting kräver att leverantören har kollektivavtal, anser Kommuner och Landstings jurister, . Men allt kommer att bero på hur väljer att införa det nya direktiv som har kommit från EU. Vi kommer att göra vad vi kan för att det ska införas i svensk lagstiftning. Det ger oss möjligheter att använda skattepengar på ett rimligt sätt. Det är inte rimligt att skattepengar används för att dumpa löner, sociala avgifter, pensioner med mera. Dessutom, fru talman, är det endast i av upphandlingarna som det ställs krav enligt arbetsmiljölagen, så inte ens det funkar . Därmed yrkar jag bifall till reservation 3 om rätt att ställa krav på kollektivavtal genom lagstiftningen. Vi vill också att huvudentreprenören ska vara skyldig att garantera hela kedjan av alla underleverantörers skatter och avgifter. Då skulle vi komma bort från fusk och dumpade löner och få bättre arbetsvillkor. har svårt att få information om vilka utländska företag som bedriver verksamhet här och kan därför inte heller utreda om de är skatteskyldiga. Ett huvudentreprenörsansvar tycker vore rimligt att införa i svensk lagstiftning. Vi vill också se över rätten till överklagan och till exempel införa att en överklagan ska vara inlämnad redan innan beslutet om vem som ska få kontraktet är taget. Är kriterierna fel är de det oavsett vem som vinner anbudet, och när företagen får underlaget vet de om det är felaktigt. I överklagas fler anbud än i många andra länder. Vi ligger över genomsnittet. påverkar överklagningsmöjligheterna också utformningen på upphandlingen, då den upphandlande myndigheten inte vågar skriva underlag som utvecklar och stimulerar kvalitet eftersom risken då är större att upphandlingen överklagas, och då sitter kommunen där utan ett kontrakt och måste finna dyra reservlösningar. Dessutom borde det finnas en specialdomstol för upphandlingar, vilket skulle underlätta både för den upphandlande parten och för det privata företag som överklagar upphandlingen. Uppföljningarna, som var inne på tidigare, fungerar inte alls i den omfattning som de borde fungera. Endast av upphandlingarna följs upp. Därför behöver det arbetet förstärkas. Det behövs utbildningar för upphandlarna. Beloppsgränserna för när en upphandling måste göras behöver också höjas. har lägre beloppsgränser än genomsnittet i EU. Med högre beloppsgränser skulle det bli lättare att följa upp de upphandlingar man gör eftersom man skulle få färre upphandlingar att följa. Det skulle också innebära lägre kostnader för upphandlingar. Jag var på en debatt för bara någon vecka sedan och blev då kontaktad av en person som hade varit involverad i en upphandling om summan . Den administrativa kostnaden för den upphandlingen var hela , det vill säga en fjärdedel av hela kontraktet. Det är över huvud taget inte rimligt. För oss i är det viktigt att goda exempel på upphandlingar som gynnar det lokala näringslivet och små producenter sprids vidare och att utbildningar genomförs för hur man kan göra för att stimulera det lokala näringslivet. I till exempel har vi sett hur en kommun har bistått lokala producenter – tror jag att det var – genom att lösa deras logistikproblem så att de kan leverera. Då spar man på miljön, gynnar det lokala och förbättrar säkerheten. Man samlar alltså alla små lokala leverantörers varor i en hall, och sedan kör kommunen ut varorna. I liksom i har man delat upp upphandlingarna i mycket mindre enheter. Därför kan nu små leverantörer leverera till det offentliga. Man gör till exempel en upphandling av blomkål, en annan av kött, en tredje av korv och så vidare i stället för en enda stor livsmedelsleverans. Stora upphandlingar leder till sämre konkurrens. Det har visat sig när det gäller mat, vård och omsorg. Det har i sin tur lett till att priserna på varorna har stigit. I finns ett annat bra exempel, och det är den så kallade vita-jobb-modellen som vi vill ska införas i hela landet. Den togs fram i av den rödgröna majoriteten i samarbete med facken. Men högern förkastade den så klart. lever den i , och där gör facken en oerhört viktig insats i kontrollen av dem som har vunnit upphandlingen. Det är exempel som vi vill ska spridas vidare och som man kan använda också i utbildningar som staten kan bistå kommunerna med. Det finns också dåliga exempel. Jag tänkte ta upp ett som är mycket aktuellt och som faktiskt har funnits , och det är som styrs av en borgerlig majoritet och som har upphandlat färdtjänst. Man har använt sig av lägsta pris i stället för det ekonomiskt mest fördelaktiga, som det faktiskt finns möjlighet till. Lägsta pris har inneburit att det företag som har vunnit upphandlingen, Fågelviksgruppen, har lagt ett så lågt anbud att chaufförerna själva får betala för att bolaget har vunnit upphandlingen, det vill säga att de får lägre löner för de tjänster som de utför. Jag har träffat taxichaufförer som jobbar där. är det så att de kan få jobba mer per dag för att få ihop samma lön som de hade innan Fågelviksgruppen vann upphandlingen. Det säger ganska mycket om att man inte har tagit socialt ansvar i vid sin upphandling, och så kan det inte vara. Jag vill också ta upp vårt förslag om att företag registrerade i skatteparadis inte ska kunna få delta i upphandlingar. har antagit en sådan policy, men menar att det inte är möjligt. Vi tycker inte att det är rimligt att företag som lever på skattepengar och som gör allt som de kan för att själva undandra sig skatt ska få delta. Vi vill att en sådan översyn av lagstiftningen görs. Det skulle betyda att många giriga riskkapitalister skulle bli fattigare men skattebetalarna desto rikare. Därför yrkar jag bifall till reservation 11. vill jag ta upp de möjligheter som det nya direktivet innebär. , jurist på Kommuner och Landsting, menar att skattefinansierad vård och omsorg och utbildning är vad EU numera kallar icke ekonomiska tjänster. Det betyder att vi kan ha egna regler och reservera upphandlingar till icke enbart vinstsyftande bolag och utan begränsning . Vi menar att det är extra viktigt att det får genomslag i svensk lagstiftning. Då kan vinstsyftande bolag inte delta i upphandlingarna av vård, skola och omsorg, utan vi får aktörer som är där enbart av rent intresse för verksamheten och inte för att stoppa pengarna i egen ficka. Därför kommer det att vara extra intressant att följa det som händer och hur regeringen kommer att reagera när utredningen läggs fram , där man visar hur EU-direktivet ska införas i svensk lagstiftning. Jag hoppas därför att kommer att kunna svara på vad regeringens hållning kommer att vara i den frågan. Kommer man att ta den möjlighet som EU-direktivet nu öppnar upp för? 167 (M): Vi ska debattera finansutskottets betänkande 27, Offentlig upphandling. Jag vill börja med att yrka avslag på samtliga motioner i betänkandet. Offentlig upphandling är ett stort och viktigt område. Det ser vi också på den mängd motioner som kommit in och som rör ämnet offentlig upphandling. Den offentliga upphandlingen omfattar mellan av svensk bruttonationalprodukt. Ingen annan kund är lika stor som den offentliga sektorn i . Därför finns det mycket att debattera i ämnet, och vi ser att intresset är stort. Man kan se att de 63 motioner som har inkommit visar det. Huvudorsaken till att så många bra motioner blivit avstyrkta är att vi inväntar nya förslag på direktiv från den av regeringen särskilt tillsatta slutbetänkande. Professionella upphandlingar är viktiga för att skydda skattebetalarnas pengar och förhindra onödiga kostnader. Upphandlingsstödet kommer att samlas under . tillförs dessutom för att stärka stödet till offentlig upphandling. Detta har till syfte att ge stöd för att skapa bättre upphandlingskompetens. Här skriver man att stöd, information och vägledning om offentlig upphandling och innovationsupphandling samt även kunskap om miljö och social hänsyn vid upphandlingar behöver förstärkas och koncentreras. Förändringar i direktiven för upphandlingar får stora konsekvenser för både upphandlare och konsumenter. Därför är jag glad att vi inte lättvindigt detaljstyr utan inväntar betänkande. Att kollektivavtal ska vara ett krav liksom att sociala hänsyn ska tas vid upphandlingar är frågor som man tydligt behöver belysa effekterna av, eller rättare sagt oönskade effekter av, innan man tar beslut. Lika viktigt som det är för seriösa företag att ha möjlighet att vara med vid upphandlingar, lika viktigt är det med ett regelverk som inte i onödan exkluderar något av dessa företag från att vara med. Vidare är de offentliga upphandlingarna en riskbransch vad avser mutor och korruption. De enorma mängder varor och tjänster som upphandlas är självklart en attraktiv marknad även för den oseriöse. Därför är kontroll och sunda riktlinjer ett måste. Sociala hänsyn är också viktiga att ta. Offentlig sektor måste ta sitt ansvar för att människor ska ha möjlighet att komma i arbete. Därför kan sociala upphandlingar vara bra kravställare. Att de företag som säljer varor och tjänster till offentlig sektor tar social hänsyn är självklart bra. Men dessutom ska de svenska direktiven vara förenliga med EU-rätt. Även här är det viktigt att veta hur man ska utvärdera. Vi har ännu inte kommit lika långt vad avser att utvärdera sociala som materiella värden. Den svenska nivån på djurskyddet är för oss en självklarhet, och upphandlingar utifrån svenskt synsätt borde vara självklart. Här har vi en lagstiftning som gör det möjligt att ställa stora krav på djurskydd vid upphandlingar. Att miljöhänsyn ska tas vad avser transporter av produkter men också vid tillverkning kommer att finnas med i de nya upphandlingsdirektiven. Ett viktigt synsätt i detta är att titta på hela livscykeln, ett synsätt som är långsiktigt hållbart. Vi går från ett kortsiktigt synsätt att bara se inköpspriset till ett långsiktigt synsätt där kostnaden fördelas på en hel livscykel. Många krav utgår från den lagstiftning som vi har. Det finns dock mycket att göra för att tydliggöra krav och regler hos alla upphandlare. Tillämpningen av de krav som lagstiftningen ställer på miljö och transporter behöver dessutom bli möjlig att utvärdera. Här finns det fortfarande mycket att göra. Att små företag ska kunna vara med och leverera varor och tjänster till offentlig sektor är naturligtvis viktigt. Vidare är de små företagens möjligheter att vara med och konkurrera viktiga att ta hänsyn till då man upphandlar. Att upphandlingarna ska vara möjliga att dela upp i mindre delar med flera leverantörer är ett sätt att skapa möjligheter för fler. Vi vet dessutom att många kvinnliga företagare driver små företag. Även här kommer att titta på vilken problematik som finns. Kundvalsreformer som kompletterar upphandlingar är något som behöver ses över. Kundvalsmodeller är bra och har gett många små företag och företag startade av kvinnor en bra marknad. Upphandlingar kontra utmaningsrätt är ett av de förslag flera motionärer har lagt fram. Här har utskottet landat i att ett sådant beslut ändå skulle strida mot det kommunala självstyret. Utmaningsrätten är alltså ett förslag man får driva vidare på den kommunala arenan, och utmaningsrätt finns i 25 svenska kommuner . Jag skulle önska att fler kommuner tog chansen att införa kundvalsmodeller. Socialdemokraterna föreslår att kommuner ges möjlighet att vid upphandling av välfärdstjänster och tillträde till valfrihetssystem begränsa upphandlingen till icke vinstgivande organisationer. Här frågas inte efter levererad kvalitet; här frågas bara efter vinster. Hur ska då företag som är verksamma i välfärden klara en oförutsedd kostnad? Vem ska våga vara företagare i välfärden om man inte får skaffa sig en marginal i företaget? Det måste vara bästa kvalitet för kostnaden vi ser som norm, inte om organisationen är vinstgivande eller inte. Motionerna om att staten ska avstå från att upphandla av företag som har kopplingar till skatteparadis är snart en helt onödig motion. Regeringen har sedan den tillträdde arbetat intensivt med att täppa till möjligheterna att skicka pengar till skatteparadis. Det har varit ett bra arbete som innebär att vi bara har några få länder kvar som staten inte har ömsesidiga avtal med angående beskattning av företag och förmögenhet. Kompetensen hos de svenska kommunerna behöver bli bättre vad avser upphandlingar. Här har en motion från fått gehör, och en stor satsning på förstärkning av kompetensen kommer att göras. Uppdraget har gått till , och som jag tidigare beskrev kommer hela 35 miljoner att satsas på en förstärkning av upphandlingsstödet . Det är en mängd olika kompetensområden som behöver tillgodoses. Juridik, ekonomi, miljö, teknik och socialt ansvarstagande är bara några av de kompetensområden som behöver förstärkas. Också sanktionerna mot och påföljden för den som inte följer lagen om offentlig upphandling behöver en översyn. Självklart är relevanta sanktioner vid övertramp viktiga, inte minst som styrmedel. Också här finns en översyn med i kommande förslag från regeringen. Det behöver tydliggöras vad det är för sanktioner den får som bryter mot upphandlingsreglerna. Att de företag som levererar varor och tjänster till den offentliga sektorn ska följa lagstiftningen är något som är självklart, men det kan vara svårt att kontrollera. Här finns motioner om att införa en modell kallad vita jobb vid offentliga upphandlingar. Också här hänvisar utskottet till slutbetänkande. Vita jobb ska vara självklara, men man behöver titta på om det ska finnas ett specifikt regelverk för det här.