prot · H109132 · 2014-06-26 00:00:00 — Det var nämligen så att ministären Bildt 1993 fattade beslut om ett särskilt ROT-avdrag, en skattesänkning för reparation, ombyggnad och tillbyggnad. Den avskaffades av ministären . Den tidigare Amschefen visste bättre, herr talman, och föreslog ett återinförande av just ROT-avdraget, som hade införts av . motiv är mycket viktigt. Det var dels att minska arbetslösheten, dels att motarbeta svartjobb. Jag tycker att det var oerhört bra. Du hade förståelse för hur höga skatter påverkar utbudet av arbeten, och är ingenting annat än sänkt skatt. Det är naturligtvis helt i sin ordning att och Feministiskt initiativ i denna valrörelse vill avskaffa ROT-avdraget helt och hållet. De har alltid varit emot låga skatter på arbete. De skyr också lönsamma företag. Däremot tyckte de att reduktion var väldigt bra. Men det finns tillfällen av klarsynthet också hos när det gäller sänkta skatter. Någon kanske minns valrörelsen och hur dåvarande partiledaren var bekymrad över att så många fotbollsspelare från en klubb som heter – inte precis den klubb som jag och som sitter här framför mig tillhör, – övergick till danska klubbar. Jag förstår att var bekymrad, och det har ingenting med AIK eller någonting annat att göra. Anledningen var naturligtvis att han hade insett skatternas betydelse för var jobben finns. Och här försvann nu fotbollsspelare till från . Jag tycker att det var jättebra att han hade denna klarsyn. Däremot är jag bekymrad över att nu vill avskaffa det som heter expertskatt, att man får sänkt skatt för speciella insatser. värnar jag inte särskilt om fotbollsspelare. Men har också expertskatt och fyra gånger fler anställda forskare än . Det är ett bekymmer för vårt land att vi inte kan rekrytera fler forskare. Jag förstår att inte kommer att ge sig förrän man har avskaffat det sista jobbet i . Vad händer då med ROT- och RUT-avdragen efter ett eventuellt regeringsskifte? Det är verkliga tiotusenkronorsfråga. Det finns helt olika förslag. ville avskaffa dem förra mandatperioden. vill de utöka dem. vill naturligtvis avskaffa dem och Socialdemokraterna vill halvera dem. Hur man ska få ihop detta med en feministisk politik övergår faktiskt mitt förstånd, men det är inte så stort i just den frågan. Av i skatteutskottet lär man sig något om hur skatter fungerar. De flesta människor vet utifrån sina egna erfarenheter hur skattesystemet borde vara utformat. Och man ska ha klart för sig att skattepolitiken är allas område i detta land. Jag vill påstå att det ofta är samma sakkunskap som man har om vädrets skiftningar. Vad är största problem på skatteområdet? Vi har många problem. Vi har hög moms, vilket gör att det finns mycket fiffel och båg på det området. Jag håller med om att vi ska motarbeta skattefiffel överallt, och det tycker jag att skatteutskottet och har gjort på ett bra sätt. Trots bristerna i företagsbeskattningen har vi fått ett förslag som gör att det ser bättre ut med den avdragsbegränsning som vi har för förvärv och skatteplanering som inte är kommersiellt eller affärsmässigt motiverade. Det är ett bra grepp mot osund skatteplanering och girig jakt på avdrag. Vi har också mycket att göra på energibeskattningsområdet. snedutredning i har inget parti orkat ta i detta, och vi har en energibeskattning som spretar. Det är ett av de områden som vi inför nästa mandatperiod borde göra ett stort omtag på, för det är inte bra som det är . Tiotusenkronorsfrågan är och , och jag hoppas att vi kommer att få något svar i valrörelsen på vad som kommer att hända med dem. Det har talats mycket om jobbskatteavdraget. Vad är jobbskatteavdraget? Jo, det är en skattesänkning på arbete, och det har vi haft tidigare i olika former. I den roliga och underhållande kvällstidningen läste jag i går en ledarartikel författad av den vanligtvis sakkunniga . Hon påstod att är unikt med att ha olika beskattning av förvärvsinkomst och pension. Det kan hända. Låt mig dock i bokstavsordning läsa upp de länder som också har jobbskatteavdrag och därigenom olika beskattning av förvärvsinkomst och pension: , , , , , , , , , , , , , och . Det finns ytterligare ett land som är på väg att införa det och som skatteutskottet besökt, och det är . Det är alltså en reform som sprider sig. Det finns dock inget egenvärde i att ha olika beskattning, utan det är bara för att vi ska kunna skaffa fler arbeten så att vi har råd att till exempel sänka skatten för pensionärer, vilket man inte lyckades med 1994–2006. Slutsatsen är att jobbskatteavdraget har varit mycket effektivt för att upprätthålla sysselsättningen i . Mycket har hänt på skatteområdet . Jag vill ta upp två saker som jag tror är viktiga för folk i allmänhet. Det ena är att det inte finns någon dödare debatt än den om fastighetsskatten. var det den stora frågan. finns det något parti som vill göra något åt detta, men totalt sett har det spridit sig ett lugn på fastighetsområdet i vårt land som vi inte hade tidigare när folk kände sig hotade att behöva flytta från sina hem av skatteskäl. Här har vi dock mer att göra, till exempel när det gäller hyresrätter. Det andra är att vi har fått stopp på syn på beskattning av elektricitet. Det kan låta konstigt, men i skatteutskottet var jag med och höjde skatten inklusive mervärdesskatten på elektricitet fem gånger. Alla gångerna var det på tillskyndan. Det var bekymmersamt inte bara för enskilda utan också för svensk industri att elektricitet, som är en av våra stora tillgångar, kunde bli så dyrt. Jag har kommit till slutet av mitt anförande, men jag ska göra ett par noteringar. För det första har i denna debatt och varit i stort sett osynliga. Det har varit omöjligt att få reda på vad de tycker i skattefrågorna. Det tycker jag att svenska folket ska observera. har deras företrädare nästan aldrig deltagit i någon enda skattedebatt. För det andra ska jag meddela något, inte i polemik utan mer som en sakupplysning. Alla vet att är ett fruktansvärt tråkigt parti som tyckt samma sak 1989 som 2014, alltså under . tog upp lönerna och ansvar. och var på samma linje genom och i debatten som handlade om kommunalisering av skolorna eller inte. Det är inte som har bytt åsikt i denna fråga. Det är som springer och byter åsikt i denna fråga. Försök hålla en rak linje, åtminstone . Sedan kan ni möjligen byta linje. Allra sist vill jag nämna ett par saker. Det har varit en trevlig samtals- och debatton i skatteutskottet. Jag vill tacka alla ordförande och vice ordförande. Låt mig slutligen nämna en person som inte är närvarande här men som det varit mycket underhållande att få debattera med , Per . Han var en mycket intressant och rolig debattör. 86 (C): Vi är nu inne på de sista minuterna av denna mandatperiods debatter. Vi närmar oss valdagen med stormsteg, och i mediernas väljarbarometrar kan vi läsa om ett rött regeringsalternativ. Medierna räknar samman de olika partiernas väljarstöd och tror sig utifrån siffrorna ha ett regeringsunderlag. Men återstår till valet, och det enda som de röda oppositionspartierna har gemensamt är att de är väldigt vänsterorienterade, att de vill höja en rad skatter där några är gemensamma men många olika, att de vill ingå i en regering men att de saknar en gemensam plattform för sin politik och att de är i opposition till sittande regering och bör så förbli. Självklart finns det väl någon del i regeringens politik som man som väljare kan ha olika åsikter om. Till och med jag som tillhör ett av allianspartierna kan tycka annorlunda än den samlade regeringen i någon enstaka fråga där mitt partis politik inte fått fullt genomslag. Men överlag är jag väldigt glad att vi i genom regeringssamarbetet har fått bra gehör för vår politik. Vi har genom riksdagsbeslut kunnat förverkliga stora delar av vår landsbygdspolitik, viktiga miljöfrågor och åtgärder för jobb och företagande. Men vilket av de röda partierna som vinner förhandlandet och får gehör för sina respektive skattehöjningar och andra löften i en rödfärgad regering har inte väljarna en susning om – inte ens på valdagen, för det ska man göra upp om . Landsbygdsperspektivet i oppositionens politik har dessvärre lyst med sin frånvaro. I betänkandet finns endast ett enda omnämnande, och det är som föreslår sänkt moms för naturguider. I budgeten lyckades få fram 5 miljarder till landsbygdsprogrammet. I regeringens vårproposition, som vi tar ställning till , fyller vi på landsbygdsprogrammet med ytterligare . Det innebär att landsbygdsprogrammet nu har 1 miljard mer än under förra planperioden, vilket i sin tur betyder att framgångsrika satsning på bredband på landsbygden, som vi har förhandlat fram, nu kan dubbleras. Det innebär också att vi kan femdubbla stödet till lanthandlare och bensinmackar på landsbygden. Det betyder också 500 nya miljoner i form av stöd till idrottsanläggningar, fritidsgårdar, motorgårdar och scoutstugor eller vad det nu är som behövs för att göra landsbygden mer attraktiv för unga att bo kvar på. Det nya landsbygdsprogrammet innehåller också ett nytt förstärkt stöd, en kopeng, till aktiva lantbrukare som håller landskapet öppet genom betande kossor i beteshagarna. De år ingått i regeringen har betytt mycket för landsbygden. Vi har som sagt bidragit till utbyggnaden av bredband på landsbygden. Vi har ökat den kommersiella servicen på landsbygden. Vi har också ökat anslaget till det allra finmaskigaste vägnätet, de enskilda vägarna, med 1 miljard. Skatter och avgifter har sänkts för bonden med 2,2 miljarder . Matlandet har bidragit till att göra svenska råvaror välkända och dessutom världskända. Det är den första och enda satsning på svensk mat som någon regering över huvud taget har gjort. Det har satsats 1 miljard på Matlandet. För denna miljard har vi ökat exporten av livsmedel med 11 miljarder. Turismen ökade med enbart vad gällde mat. Det är en ökning med . Det har ett pr-värde utomlands som motsvarar . är nu på fjärde plats som rekommenderat resmål av med maten som specifikt resmål. Det är en ökning med drygt 9 000 sysselsatta inom detta område. Vi har nästan lika många gårdsbutiker som Icabutiker i landet. Skogsriket är nästa tema som har lyfts fram. Det har bidragit till forskning av träråvaran för användning inom en mängd olika områden. Det handlar om kläder, bilar och drivmedel. Det senaste jag hörde gällde fiskfoder. Skogsriket innehåller också stora värden för rekreation, naturupplevelser, hållbart skogsbruk och skogen som kolsänka. Djurskyddskontrollerna har gjorts avgiftsfria. De gröna näringarnas konkurrenskraft ska förbättras. Vi har infört statliga kreditgarantier för byggande på landsbygden. Vi har satt ned foten för vad som anses vara en rimlig nivå för bevarandestatus av vargstammen. Vi har aktivt bidragit till en grön energiomställning genom att vi nu har tio gånger mer vindkraft i landet än den dag vi tillträdde 2006. Vi har infört ett metangasreduceringsstöd för att ta vara på energi i gaserna från stallgödseln. Vi har infört en livsmedelsstrategi. Vi har landsbygdssäkrat alla regeringsbeslut, och vi har en landsbygdsstrategi. Vi har tagit bort handelsgödselskatten, vilket var ett konkurrenshinder som vi var ensamma om i världen. Den halverade restaurangmomsen och den halverade arbetsgivaravgiften för unga har också betytt mycket för turistnäringen runt om i landet. Den sänkta egenavgiften för småföretagare betyder mycket för bredden av företag på landsbygden. Mot allt detta står en röd S-ledd politik som gärna ger tjyvnyp om att inte gör något för landsbygden, medan de själva helt saknar både strategi och politik på området. I stället vill de rödgröna oppositionspartierna tävla om att belasta landsbygden med ökade kostnader. Alla de tre partierna vill införa en kilometerskatt på lastbilstransporter. Det handlar om 4 miljarder i ökade kostnader. och Vänstern vill dessutom höja koldioxidskatten på bensin och diesel. Det kan handla om uppåt litern för bensinen. Det innebär rejält ökade kostnader som baseras på avstånd. Vi känner till att vi har gott om avstånd på landsbygden. De vill återinföra handelsgödselskatten, och vill dessutom lägga på en köttskatt. Arbetslinjen, med sänkta arbetsgivaravgifter för unga, den sänkta restaurangmomsen, liksom RUT- och ROT-avdragen vill de också gå in och peta i. De vill förminska, ändra eller avskaffa. Detsamma gäller jobbskatteavdraget. Som miljövän och centerpartist delar jag mycket av ambitioner om en renare värld i ekologisk balans. Men deras ekonomiska politik radar upp frågetecken. säger sig vilja korta ned arbetsdagen och tror att det står en arbetslös med rätt utbildning och ett cv i rockärmen som kan hoppa in och ta över de timmar som någon annan lämnar efter sig. Men de förklarar inte hur de som minskar sin arbetstid ska avlönas. säger sig vilja sänka kostnader för att anställa och genomföra en grön skatteväxling där sänkta kostnader på arbete ingår. Det kan jag ställa upp på. Men var finns svaret på frågan om den sänkta arbetstiden? Ska de anställda behålla sin lön trots färre arbetade timmar innebär det en otrolig lönekostnadsökning för arbetsgivaren. Eller ska var och en minska sin inkomst motsvarande sin minskade arbetstid ? I avvikande mening i detta betänkande står det att skatterna kommer att behöva höjas för att stärka den offentliga ekonomin. Hur går det ihop med att anställda arbetar mindre och avstår lön för sin försörjning, eller att arbetsgivare tvingas betala mer för färre arbetade timmar och därmed får sin verksamhet utkonkurrerad från marknaden? Var hittar den ekonomiska bas som de tänker beskatta hårdare när ekonomin krymper både för de enskilda och för företagen? Men tror ju att man kan ställa om till ett hållbart samhälle utan tillväxt. Jag vet att vi i kan kombinera tillväxt och minskade utsläpp. Det har vi bevisat. Det är också tack vare alliansregeringens förda politik som vi trots en långdragen och djup lågkonjunktur kan fortsätta att föra en expansiv politik för fler i arbete. Det är bara den nuvarande regeringsalliansen med , som kan redovisa för väljarna vad den går till val på. Alla andra konstellationer kan man bara spekulera om eftersom de röda vägrar att varudeklarera en gemensam politik. Med detta inlägg i debatten yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 87 (V): Det är en speciell dag i , inte minst för mig eftersom det är mitt sista anförande från denna talarstol. Allt har sin tid. Jag är tacksam för de som jag haft förmånen att delta i arbete. Jag vill passa på att tacka talmännen för väl genomförda möten i kammaren. Jag riktar också ett varmt tack till talmanskansliet för ett professionellt arbete och till mina kolleger i skatteutskottet och övriga riksdagsledamöter. Tack för den tid som varit! går jag över till politik och skatter. Det är nog så viktigt, eftersom skatteintäkterna är den helt avgörande finansieringen av det välfärdssamhälle som är själva grunden i det som vi kallar för den svenska modellen. Jag såg för någon vecka sedan en sammanställning på Europaportalen om hur skattekvoten, det vill säga skatternas andel av bnp, varierar inom EU. Siffrorna avsåg 2012, och i artikeln med rubriken ökar i EU – minskar i , kunde man se att då låg på fjärde plats efter , och och på i stort sett samma nivå som och . Skattekvoten anger som sagt hur stor andel av bnp som är skatter och ger ett bra översiktsmått på hur stora de gemensamma demokratiska ambitionerna är för att finansiera välfärd i form av vård, skola och omsorg, trygghetssystem som a-kassa och sjukförsäkring men också naturligtvis underhåll och miljöomställning av den fysiska infrastrukturen. En hög skattekvot är inget självändamål, men inte desto mindre är det uppfattning att ryggraden i den svenska modellen har urholkats på ett alldeles tydligt sätt . Vi menar att medborgarnas berättigade krav på en bra skola för alla, en jämlik sjukvård av hög kvalitet och en värdig omsorg av våra äldre samt trygghetssystem värda namnet helt enkelt kommer att kräva en högre skattekvot och avsevärt högre skatteintäkter än . Vi är inte rädda för att säga detta. Den som läser vårt budgetalternativ kan se att vi föreslår skattehöjningar med i storleksordningen 80–, motsvarande en ökning av skattekvoten på mellan . Om det blir verklighet, herr talman, skulle vi – allt annat lika, som man brukar säga – närma oss skattekvot men fortfarande ligga långt under den skattekvot hade under krisåren då statsministern hette . Jämför för övrigt med bedömning att skatteintäkterna bör öka med i storleksordningen för att finansiera välfärden. Det är endast i denna kammare som föreslår skatteökningar på den nivån och alltså tar reellt ansvar för en hållbar politik enligt min uppfattning. Jag nämner de siffrorna dels för att jag anser att man bör se till helheten innan man börjar gå in på detaljerna i skattesystemet, dels för att sätta skatteförslag i sitt sammanhang. Det som av våra motståndare ofta beskrivs som en skattechock är inte korrekt om man ser till andra länder och också till vår egen historia i närtid. Skattekvoten ger en helhetsbild av vårt skattesystems omfattning, och jag anser att det är viktigt att se till helheten också när det gäller vårt skattesystem som sådant. Det har gått den stora skattereformen . anser liksom de flesta ekonomer, fackliga organisationer, näringslivsföreträdare med flera att det är dags att göra en ny översyn över hela skattesystemet. Till exempel gavs det ut en antologi om behovet av en skatteöversyn med bidrag av bland andra två tidigare socialdemokratiska finansministrar – och . I förordet till boken liknas dagens skattesystem vid en schweizerost efter alla de avdrag och särlösningar som har genomförts främst under den borgerliga regeringen. Jag noterade för övrigt att av artikelförfattarna låg faktiskt närmast i sin uppfattning att skatteintäkterna behöver ökas avsevärt. En av grundprinciperna som skattesystemet bör vila på är enligt vår uppfattning att man ska ta ut skatt efter bärkraft. Här har som bekant mycket hänt som undergräver denna princip. Man kan till exempel fråga sig hur klokt det var på en skala att avskaffa fastighetsskatten och ersätta den med en fastighetsavgift – i princip lika för alla. Det är som LO påpekade i sin rapport för en bred skatteöversyn – behöver en skattereform så att en genomsnittlig villa i eller liknande områden på solsidan i har fått sin skatt sänkt med . i skattesänkning – man undrar vad de använder pengarna till! Inte för att jag missunnar Danderydsborna ytterligare marginaler, men de levde trots allt ganska bra redan före avskaffandet av fastighetsskatten. Det är klart att de kan bygga en ännu större veranda, och de kan bygga om köket en gång till. Då finns det ett generöst ROT-avdrag de kan använda sig av, och då blir det nog pengar över så att familjen kan köpa RUT-tjänster för att hålla allt skinande och fint i den nyrenoverade villan. Och med RUT-avdraget räcker nog pengarna förresten till att gå på krogen lite oftare, och där är ju momsen sänkt. Ja, det ena ger liksom det andra i den bästa av världar på solsidan – för dem som har välbetalda arbeten och bor i lågbeskattade villor, som för övrigt bara stiger i värde nu när fastighetskatten har avskaffats. Och jag glömde bort jobbskatteavdraget! Den här Danderydsfamiljen har nog fått ytterligare 40 000–sammanlagt i sänkt skatt bara genom jobbskatteavdrag. Sedan kanske någon i familjen dessutom har startat ett välfärdsbolag. Med lite skattekonsulthjälp – jag kommer att tänka på en hemsida jag såg som hette No Tax – kan bolaget göra ett ränteavdrag så att vinsten försvinner. Visst är det underbart här i avdragslandet , åtminstone på solsidan. Det ena avdraget ger liksom det andra; det är som en evighetsmaskin. Värre är det, herr talman, för den sjuke och den arbetslöse och för pensionären med låg inkomst. Där finns inga jobbskatteavdrag, utan de måste betala högre skatt. När dessutom a-kassan successivt urholkas går färden mot ett tvåtredjedelssamhälle allt fortare. Visserligen har en majoritet, det vill säga två tredjedelar av landets invånare, det ganska bra. En del har till och med fått det mycket bättre. Men en växande grupp – upp till en tredjedel – får det allt sämre. Det finns många siffror på detta. Till exempel har den relativa fattigdomen bland ensamstående kvinnor med barn näst intill fördubblats . Vi känner ju alla till riskerna med ökande klyftor i ett samhälle. Rätt använda, ökade skatteintäkter krävs för att bryta denna utveckling. får man höra från den motvilliga välsituerade skattebetalaren på solsidan: Vad tjänar jag på högre skatter? Whats in it for me? Honom eller henne vill jag svara: Vi mår alla bra av ett mer jämlikt samhälle. Forskning har visat att i samhällen med samma bnp per invånare är hälsan bättre och brottsligheten lägre. Så är det i mer jämlika samhällen. Det finns alltså även något för dig, du motvilliga skattebetalare. Med dina skatteintäkter bidrar du helt enkelt till ett bättre samhälle för oss alla. Ett annat argument, herr talman, som man får höra mot höjda skatter är att det betyder minskad efterfrågan och lägre stimulans åt ekonomin. Men det bygger i så fall på antagandet att skatteintäkterna används för att bättra på de offentliga finansernas saldo – för att spara i ladorna. Vår politik innebär att vi använder de ökade skatteintäkterna till att förbättra välfärd och trygghetssystem och till att ställa om infrastrukturen. Det blir en förändrad efterfrågan – inte en minskad efterfrågan. Dessutom innebär våra satsningar på högre a-kassa och bättre sjukförsäkring att just de grupper som har störst verkliga behov för att klara vardagen får lite mer utrymme som skapar efterfrågan på många olika slags varor och tjänster, vilket i sig alltså stimulerar ekonomin. Skatter bör tas ut efter bärkraft. Vi föreslår till exempel att en särskild skatt tas ut av bankerna, som gick med ett överskott som var lika stort som det underskott hela den offentliga sektorn beräknas gå med . Det är en träffande jämförelse. Vi vill också höja bolagsskatten och skatten för höginkomsttagare. Där hade helt fel när han hävdade att förslag innebär höjda skatter för låg- och medelinkomsttagare. Vi föreslår bara höjd skatt för inkomster över 30 000 . Vi föreslår sänkt skatt för dem som betalar mest på samma inkomst, nämligen de arbetslösa och de sjuka. Vi tar också bort pensionärsskatten på pensioner . Det behövs en politik för rättvisa, välfärd, jämlikhet, jämställdhet och miljöomställning. Här är skattepolitiken grundläggande. anser att skatteintäkterna behöver ökas väsentligt och skattesystemet ses över i sin helhet. Med detta, herr talman, lämnar jag denna talarstol och avslutar som sig bör med att yrka bifall till reservation nr 4. 88 (M) replik: Jag tackar för insatserna i skatteutskottet och i kammardebatterna. Jag tycker att återkommande har varit väldigt tydlig med den skattepolitik som föreslår. Det hjälper till att tydliggöra det vägval och det alternativ som står mot Alliansen: den alltmer vänstertunga oppositionen. Vi har hört företrädare för flera partier tala om att man gärna vill fortsätta att höja skatterna från vänstersidan. Jag har en kommentar till vilka skatteförslag har. i skatteutskott har mycket noggrant följt de förslag som har lagt fram. Vi blev inte så förvånade när vi såg att med de uppemot 100 miljarder som föreslår kommer detta att drabba alla. Er modell på avtrappning av jobbskatteavdraget leder till en kraftig upptrappning av inkomstskatterna. Precis som du säger: Redan från inkomstlägen omkring 30 000, vilket är rätt normala inkomstlägen, ska marginalskatter på 60–träda i kraft. Det vi blev förvånade över var när vi med hjälp av upptäckte att alla får höjd skatt med förslag – redan från 30 000. Men sedan, efter 55 000, går skatterna ned. Det innebär att en riksdagsledamot betalar lägre skatt än en högskolelärare med skatteförslag. Det är er modell till avtrappning av jobbskatteavdraget. Jag vet att är uppmärksammad på detta. Men han får gärna förklara sig: Är ni själva medvetna om konsekvenserna av era skatteförslag?