prot · H20940 · 2014-12-17 00:00:00 — Där det däremot kommer att ha en förödande effekt är i de socialistiskt styrda landstingen i , , och . I bland annat har man varit tydlig med att man tänker avskaffa det. Man tänker inte ha kvar något fritt vårdval. Det kommer att få konsekvenser i på två ställen. Det gäller i den yttersta glesbygden. De privata etableringarna har kommit i i form av Fjällhälsan, och dessutom har det kommit i norra i form av Nya Närvården. Det är där förslag kommer att få en få en förödande effekt. Där innebär det grus i maskineriet för primärvården. Här i kan jag förstå att man inte är engagerad i diskussionen beroende på att det här alltid kommer att finnas ett stort antal vårdcentraler att välja på. Däremot kommer effekterna att synas väldigt tydligt i de glesare delarna av landet. 31 (V) replik: Herr talman och andra! Man måste tänka på, : Var ska vi placera pengarna någonstans? Det är våra gemensamma skattepengar. När jag pratar med mina kompisar exempelvis på landsbygden i glesbygden i övre kan de beskriva en situation som inte är på topp. De kan beskriva hur stafettläkarna kommer och går. Det är ett problem som ni kanske skulle ha åtgärdat , just bristen på vård på landsbygden. Vi måste titta på helheten och hur vi ska ladda resurserna. Vi kan titta på vad som står i tidningen i min hand. De tio största välfärdsjättarna fortsätter att växa snabbt. Det är och nästan 40 miljarder för ett antal företag. Det är vad vi måste titta på. Det är vad jag kallar för er fundamentalism. Ni har valt att gå armkrok med företagen i stället för medborgarna som betalar sina skatter. Skulle inte de skatterna ha passat jättebra i så att man kunnat utveckla vården? Det är vad vi måste börja fundera på. Vad ska vi satsa våra skattepengar på? Det kan inte vara att man fortsätter att gå armkrok med de största företagen. Jag har varit nedlusad med propagandaskrifter från , och så vidare. De ligger på. De har miljarder bakom ryggen. Det är inte dem som vi ska värna. Jag tycker att det är medborgarna. 32 (M) replik: Vänsterns är stolt över en vänsterregeringsbudget som har fallit och är nedröstad. Vänstern sitter inte i regeringen, eller den sitter kanske i regeringens knä och styr regeringen för den vänsterpolitik som vi nu ser. Vänsterns säger att hon är orolig över den psykiska ohälsan. Men om man ska ta den oron på allvar måste berätta för oss härinne hur högre skatter för att anställa unga, som skapar färre jobb och oroar unga, stärker kampen mot den psykiska ohälsan. Det gäller också högre kostnader för företag så att färre får jobb och att fler är i utanförskap, eller hur högre skatter för äldre som skapar färre jobb och oroar äldre leder till en stärkt kamp mot psykisk ohälsa. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Det är mycket ord från , men det måste också finnas ett innehåll. När jobben blir fler har vi mer resurser till det som är det gemensamma. Framför allt stärker det den enskilde som får möjlighet till ett bättre arbetsliv. Vänsterns vill inte att det ska spela någon roll var någonstans i man bor. Då måste också Vänsterns för kammaren och åhörarna berätta: När man stärker politikernas makt och tar ifrån patienterna makten, på vilket sätt blir hälso- och sjukvården bättre för den enskilde? Hur kan det i ett sammanträdesrum med stängda dörrar fattas bättre beslut än hos den enskilde omsorgstagaren och patienten? 33 (V) replik: Ska vi tala om vad som bygger psykisk ohälsa i tycker jag att vi ska börja tala om skolan. Det är det stora paradmisslyckandet för borgerligheten där av alla ungdomar i , mest arbetarklassens barn, inte får betyg till gymnasiet. Det är en skräck för de barnen. Det är de som också faller ut och mår psykiskt dåligt. Man kan följa det linjärt. Det är där ni borde ha gjort någonting, och det borde ha gjorts för länge sedan. Så är det. Psykisk hälsa handlar om vad man har med sig i bagaget. Det handlar inte om de tillfälliga anställningar man kan få på restaurangen som är subventionerade av staten. Det har inte höjt den psykiska hälsan i ungdomsgruppen. Det måste jag tyvärr berätta för dig. Du kan gå tillbaka till dina kompisar, till exempel i , och titta på kurvor för skolresultaten. Sedan kan du följa dem linjärt in i den psykiska ohälsan. Så ser den kurvan ut. Valfriheten är liksom er våta handduk ni lägger ut. Det låter som: Oj, vad vi kan välja. Vi tycker också att det är bra med valfrihet. Men när det gäller etableringsfrihet tycker vi att det är landstingen som ska se till: Var behöver vi vård någonstans? Det ska gälla oavsett om det är i , eller . Det är att ta sitt ansvar som politiker att se till: Var ska vi öppna den nya vårdcentralen? Var ska vi ha psykiatrisk öppenvård någonstans? Det är inte vårdjättarna som ska bestämma det. Det är inte de privata företagen som ska bestämma var de ska etablera sig. Vi är helt för valfrihet. Jag skulle så gärna vilja se och andra, och vad som helst, starta företag som är non-profit. Men vilka ska bestämma var vården ska ligga? Tycker du att det är vårdföretagen eller att det är landstingen som ska göra det? Du tycker att det är företagen som själva ska bestämma. Då blir det kanske som här i . 34 (M) replik: Vänsterns börjar tappa på att hålla upp för den politik som hon står för eftersom hon väljer att inte svara på frågan om på vilket sätt den psykiska ohälsan minskar när fler är i utanförskap, färre får jobb och de trösklar som finns för att komma in på arbetsmarknaden inte bara ska vara höga utan ska vara ännu högre. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Allt detta hänger ihop, inte minst för den enskilde. Vårt uppdrag härinne torde vara att på alla områden inte bara prata om detta utan verka för en sådan politik. Det är beklagansvärt att se att trösklarna fortsatt ska vara höga på arbetsmarknaden för unga och äldre att ta sig in. Forskningen visar att patientdelaktighet leder till bättre vård och hälsa. Från kommer alliansregeringens nya patientlag att träda i kraft där patientens makt ökar. Vänsterns är säkert totalt emot detta där patienten får möjlighet att välja vårdgivare, vara mer delaktig och få del av kunskap mer kopplad till den ohälsa som den kanske befinner sig i. På vilket sätt får den enskilde bättre hälsa när dina politiker och du får mer makt? Torde det inte vara mycket bättre att den enskilda människan, som just denna patientlag nu ger förutsättningar för, får den ökade makten och rätten? Eller kommer Vänsterns att göra allt för att ta bort den nya patientlag som träder i kraft? 35 (V) replik: Jag börjar med den psykiska ohälsan. Alla undersökningar visar att det är skolan som betyder mycket. Det borde du känna till, , eftersom du numera sitter i socialutskottet och inte i arbetsmarknadsutskottet. Det är skolan som ska vara det förebyggande. De barn och ungdomar som inte får betyg till gymnasiet är tyvärr losers väldigt länge i sina liv. Det borde ni ha granskat för betydligt längre sedan. Ni har suttit vid makten, och vi kan se att kunskapssegregationen är tydlig. Det är arbetarklassens barn som har förlorat på er utbildningspolitik. Det är också de som till stor del fastnar i något slags utanförskap. Låt oss se på vad det är som skapar oro hos unga. Det kanske också är en arbetsmarknad där man kan komma och gå eftersom det är arbetsgivaren som bestämmer. Man får subventionerade – tack och hej, nästa tjej kommer in! Så ser livet ut. Jag vet det, för jag har suttit i arbetsmarknadsnämnden här i och följt detta väldigt noga. Ni tycker att ni har lagt fram en fantastisk plan när det gäller arbetslösa ungdomar. Jag måste säga att det är många otrygga unga människor som har skapats . Det är detta som har förvärrat folkhälsan; det säger alla forskare på området. Att leva så otryggt inom arbetslivet skapar psykisk ohälsa, . Vi är för valfrihet. Patientlagen hade vi absolut röstat igenom. Den är jättebra. Men problemet är, , att när vi tittar på konsekvenserna ser vi att valfriheten inte gynnar dem som har sämst hälsa. Folkhälsan är inte heller på topp, , efter era . Så är det. Det är sådana som du och jag som motionerar och kanske äter lite sunt – i och för sig har vi upphetsande debatter som man får lite högre pulsslag av – som mår mycket bättre. Det är den stora gruppen i arbetarklassen som har tagit stryk av er politik . Det finns 62 staplar på det. 36 (FP): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet utom under punkterna 2 och 4, där har reservationer. För tids vinnande kommer vi inte att begära votering. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Det har talats mycket om jobb, skatt och välfärdspolitiken och hur detta hänger ihop. Jag tänker inte återupprepa sammanhangen, för de har redovisats väl av mina allianskolleger. Jag vill i stället börja med det grundläggande, som för en liberal och en folkpartist är så viktigt att alltid komma ihåg: Vi föds som individer, vi är olika från början, vi blir mer och mer olika under livets gång och vi har olika behov. Vi vill också känna oss behövda; det är viktigt för den psykiska hälsan. Vi vill kunna välja själva, för vi vet bäst vilka behov vi har. Det gäller inte minst vården och omsorgen. Där vill vi vara delaktiga. Därför är det bra att vi fattar beslut om patientmedverkan i egenvården och att vi har en patientlag som börjar gälla . Vi kan nu få vara med och i samförstånd diskutera med vår doktor eller vår sjuksköterska vad som passar bäst för oss själva. Man måste lyssna på patienterna och konsumenterna. måste det göras kvalitetsjämförelser. Det är för väl att de undersökningar som vi har startat nu blir kvar. Vi är duktiga i , men bra kan bli bättre. Vi får se vad dessa brukarundersökningar ger för resultat. Det är också bra att kommunernas egenkontroll ska utvecklas. Vi har lagt grunden i – Inspektionen för vård och omsorg. Men den bör i fortsättningen arbeta på ett mer övergripande plan och kolla upp vilken egenkontroll som kommunerna utför. Det visar sig att de privat drivna vårdcentralerna och äldreboendena är utsatta för en mycket mer ingående granskning än de kommunala innan de får tillstånd och innan de kan börja driva sin verksamhet. Det har kommit undersökningar ganska som visar detta. Jag vill gärna gå in på LOV. Visserligen har regeringen dragit tillbaka denna proposition, men LOV har inneburit en vändning i svensk primärvård. Vi får fler doktorer som vill bli allmänläkare. Vi har fått fler vårdcentraler, också i glesbygd, som ni var inne på i meningsutbytet . Vårdcentralerna har ökat . 182 av 489 har en enda ägare. Här visar det sig att tre fjärdedelar av de vårdcentraler som är ägarledda inte har några stafettläkare. Äntligen ser vi en lösning på stafettläkarproblematiken med fler vårdcentraler inom ramen för LOV-lagstiftningen som drivs av dessa allmänläkare som går tillbaka till grunden i läkaryrket! Visst kan man lära mycket i bok, men det mesta lär man av mötet med patienterna och av att följa dem . har vi ett problem här. Det råder ovisshet . finns det ett antal allmänläkare som skulle vilja starta sin egen vårdcentral, men de får inte lån i bank eftersom man inte vet hur det blir med LOV . Det har sagts från regeringens sida – och vi kanske får höra det i ministerns inlägg här – att man skulle komma tillbaka. Jag fick ett svar från äldreminister , som sa: Det blir ju valfrihet för landstingen och för kommunerna nu när man inte tar den LOV som ni i Alliansen vill ha! Men konsumenterna då? Då är man tillbaka i detta att man som patient och konsument inte har valfrihet. Det här är ytterst allvarligt för en utveckling där vi har haft brist på allmänläkare. Vi vet att primärvården i fortsättningen ska vara basen för hälso- och sjukvården. Vi nedrustade den , och vi lider fortfarande av det. äntligen har vi en vändning här. Sedan har det sagts en del om personalbrist, medelsbrist och så vidare. Vi har mycket resurser i hälso- och sjukvården och i omsorgen, men vi måste använda dem rätt innan vi plussar på med den ena pengen efter den andra. Den senaste uppgift om kostnaden för felaktig läkemedelsbehandling som jag har fått är 20 miljarder. Tänk om vi hade kunnat lägga det på en rad saker som vi inte har kunnat prioritera! Hälsovård, sjukvård och social omsorg 37 (S) replik: Det var länge sedan jag hörde ett anförande av där hon inte nämnde gruppen årsrika. Det är hon som har myntat uttrycket, som jag dessutom tycker är väldigt bra. Jag vill ändå ställa frågan om resurserna till äldreomsorgen. Det finns en personalbrist inom äldreomsorgen, och den påverkar inte bara personalens arbetsmiljö utan naturligtvis även kvaliteten i omsorgen. Personalen i saknar till exempel tid för att samtala med äldre i stället för att bara snabbt lämna över en matlåda. Var femte hemtjänstpersonal som deltog i en undersökning 2013 uppgav att ”beviljade hjälpinsatser uteblir minst och att den främsta orsaken till det är personalbrist”. Av den anledningen har regeringen föreslagit det extra påslaget på 2 miljarder , för att kunna råda bot på bristen och kunna anställa undersköterskor. Man har beräknat att det skulle motsvara ungefär 4 600 nyanställda undersköterskor som var och en skulle kunna göra en insats för att hjälpa gamla människor på äldreboenden. , i alla fall när man hamnar på särskilda äldreboenden som vi har varit inne på förut, är det inte valfriheten som är det viktiga. Det viktiga är att det finns tillräckligt många människor runt omkring som kan hjälpa till med det som man inte längre klarar av. Därför blir min fråga till : Känns det inte konstigt att vara med och rösta bort en insats som skulle göra livet bättre för äldre, till förmån för att och jag ska få lite lägre skatt? 38 (FP) replik: Nej, det känns inte konstigt. Det som främst måste göras är nämligen att titta på alla äldreboenden där man är nöjd, som klarar sig på den budget de har fått och inte har personalomsättning – personalomsättning kostar väldigt mycket. Vi måste titta på hur de bär sig åt och på vad andra kan lära av dem. Det gäller dem som inte klarar bemanningen tillräckligt bra, som har brister och som får dåliga betyg i kvalitetsjämförelserna. Det har också kommit undersökningar där man har jämfört privat drivna äldreboenden med kommunalt drivna och funnit att de boende är lika nöjda eller till och med nöjdare på privata boenden. De har dessutom klarat sig med mindre personal. Jag vill få svar på hur de gör där det fungerar väl, till lägre kostnader och med lite lägre bemanning till och med. I slutet av anförandet hann jag säga, när det gäller resurser i vården och omsorgen, att vi ibland känner att pengarna inte kommer riktigt till sin rätt. För mig är steg ett att titta på det, innan vi börjar plussa på med pengar. Jag har varit på många boenden där man inte har haft den personalomsättningen. Där har jag sett gott ledarskap, vilket är A och O här. Och Alliansen satsar på just ledarskapsutveckling. 39 (S) replik: Hälsovård, sjukvård och social omsorg Jag förstår att inte ser något problem med att rösta bort förstärkningen om inte ser det problem som ändå finns. Det är helt uppenbart att problemen finns. Det kommer rapport efter rapport, kanske framför allt från hemtjänstpersonal som är klockade med tidtagarur för att det ska vara en så liten insats som möjligt att överlämna matlåda eller något annat. Det är självklart att gamla människor runt omkring i som inte får den omsorg de borde ha rätt till behöver hjälp av fler anställda. Det är konstigt att , som i alla andra hänseenden lyfter upp de äldres villkor på ett förtjänstfullt sätt, tydligen inte förmår se den verkligheten just här. Det beklagar jag. 40 (FP) replik: Jag ser problemen, men jag vill hitta rätt lösning på dem. Det kanske inte händer någonting alls om man öser in de pengar som regeringen har i sin budget. Det kanske inte blir bättre ändå. Jag vill veta hur de ställen jobbar som klarar av att ha bra arbetsmiljö, bra boende – det är det främsta för de årsrika personerna – med socialt innehåll, ingen personalomsättning och låga sjukskrivningstal. Arbetsmiljön och ledarskapet är viktiga nycklar till lösning på de problem som vi har i omsorgen. Vi är överens om att det måste bli bättre på de ställen där det inte är bra, men vi ska lära av dem där det är bra. Jag var på ett äldreboende på där det inte var någon personalomsättning och inga sjukskrivningar att tala om. Där ser man inte på tv längre, annat än när det är idrottstävlingar, till exempel. Vad gör man i stället? Man går på bio. Boendet har köpt en stor filmduk, och man diskuterar tillsammans vilka filmer man ska se. Det blir mest 50- och 60-talsfilmer, sådana där pilsnerfilmer; det ska också komma lite andra filmer såsom svenska klassiker. Sedan sätter man sig ned och diskuterar vad man har sett. Då kan de årsrika som har sett filmerna som unga också relatera till annat som de har upplevt tidigare i livet. Det tycker personalen är jättebra. Det är de modellerna som jag vill överföra till de ställen där det är eländigt. 41 (V) replik: Jag respekterar verkligen dig, . Du är den som jag högaktar på den sidan. Jag vill bara säga det innan jag och min svavelfulla mun inleder. Jag undrar varför ni säger nej när det gäller förlossningar och 400 miljoner i . Tycker inte du att förlossningsvården, som den är , behöver en uppgradering? Det är min första fråga. Sedan har jag en fråga om LOV. Jag tycker nämligen inte att det handlar så mycket om vårdvalet; det är vi för. Det handlar om etableringsrätten för företagen, rätten för vårdföretag att etablera sig precis var som helst. Företagen kanske inte har patientens bästa för ögonen då utan i stället bestämmer sig för var den mest lönsamma affären finns. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Det har varit en viss positiv utveckling på vissa håll. Men om man tittar exempelvis på tydliga rapport och andra rapporter ser man ändå att den portalparagraf om jämlik vård som bär upp hela hälso- och sjukvården krockar med marknadsprinciperna som och har. Att de har det är inte särskilt konstigt; de är marknadsmässiga företag. Men det är konstigt att politiker har det och att det på något sätt frångås att vården ska landa där vården behövs mest. Etableringen sker då till exempel i områden där de friskaste finns. Tycker inte du att det är ett problem, , när vi tittar på etableringsrätten? Borde det ändå inte vara politiker i som styr var ett företag ska etableras? Vore inte det logiskt, egentligen? 42 (FP) replik: När det gäller brist på barnmorskor och förlossningsvården är det naturligtvis oacceptabelt att man som barnaföderska inte ska kunna komma till det sjukhus där man har gått på mödravårdscentralen eller som den mödravårdscentral man har gått till är knuten till. Jag insåg att den här frågan skulle komma. I , som väl är det område som har haft störst problem, görs nu en storsatsning. Barnmorskor utbildas, och vi hörde att det också finns riksdagsbeslut om utbildning av sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor och så vidare. Men sådant tar tid. Sedan kommer också galna hinder i vägen. vill till exempel bygga ut för en förlossningsavdelning. Förlossningsavdelningarna bör ju ligga på sjukhus som har intensivvård och annat. Men säger två bostadsrättsföreningar nej, och så stretar det. I fråga om hinder som ligger i vägen för byggande inom rimlig tid har Alliansen satt i gång en utredning. Det görs alltså saker, men det tar tid innan vi får det antal barnmorskor som vi behöver. Men det är ju på gång i landstingsvärlden, och det är på gång också här i . Vi är överens om satsningar, men det är olika hur vi satsar. Fast en stor satsning är det. LOV-frågan får jag ta i nästa replik. 43 (V) replik: Okej, , du och jag är stockholmare så vi tittar på vårt eget län; det är ju inte så konstigt. Men man kan se att det är kris här också inom förlossningsvården. Det är många barnmorskor som anser sig för lågt betalda och som helt enkelt slutar. De orkar inte med det stressade tempot på de olika avdelningarna. Det har varit oerhört kringskuret med resurser i , som är högerstyrt, och det har varit extremt svårt att få till sjysta förlossningar för kvinnor i det här länet. Så är det. Sedan håller jag absolut med om att det är helt galet att enskilda personer som får sin utsikt förstörd kan stoppa den typen av byggnader. Det är vi helt överens om. Här ska det allmänna intresset gå före, tycker vi. Jag tycker fortfarande att det är underligt att ni inte har satsat mer på förlossningsvården under de här åtta åren. vet jag inte vad du kommer att svara mig på den frågan. eller har miljarder i ryggen och stora intressen i etableringsrätten och vinster i välfärden. Det är bara att läsa i tidningarna om hur mycket man kan tjäna på välfärden. Men det borde vara politiker, tycker jag, som ser var det behövs vård någonstans. Borde det inte ha varit bättre att fördubbla antalet vårdcentraler i till tolv? Vårdbehovet är ju rimligtvis större i än på . Hälsovård, sjukvård och social omsorg Om jag skulle etablera mig som läkare skulle jag förstås etablera mig där jag kunde tjäna mest. Så fungerar människor. De är inte ideella. Men ni har öppnat ett system som gör att man har satsat i , och på mer välbeställda. hela rapport pekar ju på att de som behöver vården mest inte får tillgång till den. Gärna valfrihet, men då måste man placera vården utifrån något slags koncept. 44 (FP) replik: Vi har olika syn på drivkrafter. För mig som liberal är det den enskildes behov som ska styra. Det är jag själv som vet vad jag behöver. Sedan kan man ju lära sig hur man kan tillfredsställa dessa behov. Det är därför som vi i betänkandet lyfter fram detta med egensjukvård och hemsjukvård. Det ökar kunskapen hos befolkningen om vad man kan klara själv. Du är ute efter dem som du tycker söker vård i onödan och att de läkare och sjuksköterskor som ska ta hand om de onödiga besöken borde vara någon annanstans. De som har lite längre studier kan lättast ta till sig kunskap och klara sig själva. Detta regleras då så att man inte går till doktorn eller sjuksköterskan i onödan. Detta med att titta på stadsdelar blir fel. Man ska också se på var arbetsställena finns. I den stadsdel som du nämner finns det många arbetsställen, och det kan vara naturligt för folk att gå till en vårdcentral där i stället för att ta ledigt och gå på hemorten. Det är inte så enkelt som att titta på geografin på det här sättet. Du pratar om att man läser i tidningarna, men allt refereras inte i dem. När det gäller rapporterna om riskkapital och de stora företagen finns det en utredning som regeringen inte har lyft fram och som visar en annan bild. 45 Statsrådet (S): Herr talman, ledamöter och åhörare! Dagens debatt handlar om utgiftsområde 9, Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Det är en debatt som utgår från att redan fastställt utgiftsramarna med grund i en borgerlig budgetmotion och med grund i en borgerlig politik som har röstats fram av , . Den ekonomiska politik som slagit fast bygger på andra värderingar, och gör därmed andra prioriteringar än det budgetförslag som regeringen lade fram. När man jämför de två budgetarna, regeringens och den som röstats fram av högerpartier, finns det tydliga skillnader i satsningar. Det finns tydliga skillnader i vem som gynnas av respektive budget och i vem som missgynnas. Det finns tydliga skillnader i synen på vilket samhälle vi vill ha. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Den budget som röstats fram missgynnar dem som har det dåligt ställt ekonomiskt, den missgynnar kvinnor och den missgynnar äldre. Detta blir smärtsamt tydligt när man jämför den med regeringens budgetproposition. Skillnaderna finns i helheten, men de finns också i det utgiftsområde som vi debatterar här . I den budgetproposition som regeringen lade fram ligger fokus på jämlikhet och likvärdighet – det ligger på ett som håller ihop med en mer jämlik vård och en mer jämlik hälsa. Som medborgare ska man kunna förvänta sig samma förutsättningar i livet oavsett bakgrund, kön eller livsomständigheter.