prot · H20939 · 2014-12-16 00:00:00 — I vår budget har vi verkligen velat satsa på försvaret, så vi anslår ytterligare ca 24 miljarder . FOI får 150 miljoner mer , FRA får 100 miljoner mer och Totalförsvarets rekryteringsmyndighet får nästan en halv miljard . Det är konkreta, budgeterade satsningar, och ni vet ju alla var vi tar pengarna ifrån. Inom vill vi ha ett fördjupat samarbete med och en försvarsallians – tydligt och klart. Vi fortsätter även samarbetet med övriga nordiska länder, och det innebär nej till Nato. Om vi inte själva är beredda att satsa och bygga upp ett eget försvar ska vi inte tro, som man sa i , att vi kan smita från notan genom att tro att Nato ska gå in och bygga upp ett svenskt försvar. Ska vi över huvud taget satsa på ett medlemskap – kanske tillsammans med – måste vi bygga upp ett trovärdigt försvar. Det kommer att landa på ungefär 2 ½ procent av bnp . Det kostar med alla dessa robotsystem, luftvärn och så vidare. Vi har i detalj beskrivit detta, och det ligger också ute på nätet som man kan ta del av. Försvar och samhällets krisberedskap Försvaret av börjar i , inte någon annanstans. Förra statsministern, herr talman, påpekade mycket tydligt i kammaren att var det enda parti som ville göra reella satsningar på försvaret. Det var sant då, och det är sant . Allt fler partier anpassar sig nu efter en försvarspolitik som bedrivit under föregående mandatperiod. Framför allt och Socialdemokraterna har anslagit en försvarsvänlig ton. Det finns en majoritet i riksdag för en försvarsvänlig politik. har fått sällskap av fler försvarsvänliga partier. är tredje största parti, tack vare att vi har en tilltalande politik över hela det politiska fältet. Många väljare insåg att vi på grund av våra insiktsfulla omvärldsanalyser har den mest genomtänkta försvarspolitiken. Under föregående mandatperiod var det enbart som krävde tillräckliga resurser för att genomföra en återställning av försvarsförmåga. Andra partier anslog en försvarsvänlig ton under valrörelsen, men det visade sig bara vara luft bakom orden. Världsläget har försämrats så pass mycket att ett konkret och allvarligt hot kan uppstå i närtid. aggressiva uppträdande var tydligt , inte minst vid överfallet av 2008. Militärt våld är ett instrument i rysk utrikespolitik, och ligger i uttalade intressesfär. Oavsett om det beror på naivitet eller hasardspel är sjuklöverens förvåning över det nya omvärldsläget rent ut sagt skrämmande. Övriga partiers oförmåga till realistiska bedömningar skiner igenom. är det enda parti som budgeterar för kraftigt stärkta försvarsanslag. påstår sig vara försvarsvänligt men budgeterar inte för en förstärkning. Socialdemokraternas ovilja att samtala med oss har inneburit att tillåts agera bromskloss när det gäller tilldelning av resurser till Försvarsmakten. Hade Socialdemokraterna tagit emot utsträckta hand hade vi kunnat frigöra resurser till viktiga satsningar inom välfärdssektorn och kunnat tillskjuta de ekonomiska medel som krävs för att höja försvarsförmåga. Med politiska prioriteringar lösgör vi de ekonomiska resurser som krävs. Vi vädjar till Socialdemokraterna och som åtminstone på ytan har en försvarsvänlig politik att ta ansvar för säkerhet. Tillsammans kan vi börja med en återställning av den försvarsförmåga som krävs. Vi kan marginalisera försvarsskeptiska partier, till exempel . Värnplikten som är vilande bör återuppväckas. De värnpliktskullar som är krigsplacerade bör kunna kallas in. Det sa vi förra mandatperioden, och ser det ut att bli verklighet – bra, mycket bra. Försvar och samhällets krisberedskap är sent ute. Det tar tid att nå en duglig försvarsförmåga. Därför är det att agera omgående. Vi är öppna för dialog. Jag hoppas att övriga försvarsvänliga partier vill vara med och ta ansvar för säkerhet. Det är dags att gå från ord till handling. vill ta ansvar. Vad vill Socialdemokraterna och ? I detta anförande instämde (SD). 9 (FP) replik: säger att inte medverkar till att stärka försvarsanslaget. Det gör , och har redan gjort detta. Sedan kan man fråga sig hur stora förstärkningar som behövs. Men faktum är att det nu råder en ganska bred politisk enighet om att resurserna till Försvarsmakten behöver ökas. Då säger att vi borde gå . Ja, det är i storleksordningen ungefär 40 miljarder ytterligare på det svenska försvarsanslaget, och det är ju en mycket imponerande siffra, även om jag är lite osäker på hur man frigör sådana satsningar inom budgetalternativ. Men problemet är ju, herr talman, att om anslår 40 miljarder till det svenska försvaret kommer att anslå mer än 300 miljarder mer i sitt försvarsanslag. Då vill jag fråga: säger ju nej till säkerhetspolitiska samarbeten. De säger nej till svenskt medlemskap i . Är det ärliga bedömning att med 9 miljoner invånare skulle kunna stå emot med 140 miljoner invånare med de anslagsökningar som ni föreslår – detta också mot bakgrund av att förfogar över världens största kärnvapenarsenal? Är det, för att använda egen terminologi, en realistisk bedömning? har jag i iakttagit att säger nej till nödlån till den ukrainska regeringen. Man säger nej till associeringsavtal med EU. I röstar sverigedemokrater mot sänkta tullar för . Man lägger ned sin röst när det kommer till att reagera mot ryska domstolars beslut om att upplösa organisationer som arbetar för demokrati och mänskliga rättigheter. Var står när det gäller Putins politik? 10 (SD) replik: De 40 miljarderna ska anslås . Vi måste ta hand om det materielberg och de materielanskaffningar som ska tas om hand framöver. Det finns också övriga anskaffningar, så är det i storleksordningen 2–2 ½ procent av bnp som vi ska nå upp till. Klarar vi av ett massivt anfall från hela ryska armén? Nej, det gör vi inte. Om man har en försvarsallians med höjer man däremot tröskelnivån, och det är viktigt. Man får ett väldigt starkt eget försvar, och tillsammans kommer det att ligga i den negativa skålen. För att det ska uppstå krig måste den som har för avsikt att starta detta ha uppfattat att fördelarna är större än nackdelarna. Vad ligger då i nackdelsnivån, tröskeln? Det är styrkan på motståndarens försvar, eventuella allianser, civilförsvar, folkets vilja att försvara sig – alla dessa saker är negativa för motståndaren. Så länge den tröskeln är högre än fördelarna kommer kriget aldrig att uppstå. Försvar och samhällets krisberedskap Men ni har sänkt tröskelnivån. Därför behövs det mycket begränsade insatser för till exempel . Fördelarna börjar när som helst. Om man uppfattar att fördelarna är större är tröskeln låg. Sannolikheten är större att det uppstår ett krig – ett anfall – när försvaret avvecklas, som har varit med om att göra. Folkförsvaret är ju borta. Ett medlemskap i ligger långt fram i tiden. Jag säger inte nej till att utreda den frågan, men först vill vi sverigedemokrater ha en försvarsallians med . 11 (FP) replik: öppnar för en utredning av ett svenskt Natomedlemskap. Det finns gott om yrkanden i den skörd av motioner som har inkommit till kammarkansliet som i så fall kan haka på. Jag skulle uppskatta om så skedde. betonar att det vill göra med det svenska försvaret verkligen är . Men det gör väl ändå satsning till mer av en gäspning i jämförelse med de enorma rustningar som står inför nu i närtid. Jag tror att med en bakgrund i Försvarsmakten är väl bekant med att det nog aldrig har varit så att har varit tillräckligt rustat för att anta utmaningar från före detta , numera , på egen hand. Under 50‑, hade vi väl utvecklade förberedelser för att ta emot hjälp från våra västallierade. Detta är ett historiskt faktum. Jag gör bedömningen att inte är realist om han försöker hävda att , oaktat försvarsanslag, på egen hand kan stå emot . Sedan undvek helt att svara på frågan om hur ser på politik, när man håller borta från europeisk integration och när man samarbetar i med Ukip, vars ledare säger att han är en stor beundrare av ledarskap. När man inte agerar för det ukrainska folkets rätt till självständighet mot inställer sig frågan: Hur ser på den politik som nu för? 12 (SD) replik: Vi ser allvarligt på aggressioner. Jag berättade det alldeles . De är skyldiga. Det reella hotet mot vår frihet är . Det är de som är aggressionen. Det de gör mot går direkt mot alla konventioner. Det råder inget tvivel om var vi står. Om har en annan uppfattning och vill diskutera den inom EU så gör gärna det. Jag vill gärna diskutera försvarsfrågorna, men sa jag tydligt vad vi sverigedemokrater tycker om . Jag sa att jag aldrig har sagt att kan klara sig om ett massivt har som enda anfallsmål och sätter in alla resurserna. Jag tror inte att någon annan tror det heller. Dessutom vill vi inte söka Natomedlemskap nu – låt oss vara tydliga om detta – utan långt fram i tiden. Först ska det bli en försvarsallians med , och kan vi söka medlemskap – kanske rent av tillsammans med . Ta inte detta till intäkt för att vi vill ansluta oss till Nato eller . Det ligger kanske 10–framåt. En försvarsallians med är viktigast för oss. Försvar och samhällets krisberedskap Hade någon mer fråga? Fick du svar, även om du inte gillar svaren? ((FP): Jag får återkomma.) 13 HANS (M) replik: Jag är inte alldeles säker på att jag förstod det senaste replikutbytet i alla sina delar. Först är det viktigt att konstatera att en ny normalbild är på väg att sätta sig. Med det sagt är det viktigt att ändå påminna oss om överbefälhavarens ord, nämligen att risken för angreppshot är låg. Däremot har vi en ökad risk för underrättelsehot. Vi beskriver också verkligheten sådan den är och så korrekt den går att beskriva. För detta finns skäl att planera för framtiden. Då är det notabelt, herr talman, vad som sas av , nämligen att Natomedlemskap inte är aktuellt nu men att man inte kan utesluta det för framtiden. Det är en intressant positionsförflyttning. De flesta sverigedemokrater jag har debatterat med har varit distinkta med att säga nej. Jag skulle vilja borra lite grann i ”kanske”. När det gäller Natomedlemskap kan vi prata om ett öppet fönster. Vill Nato ta emot ett land som eller ? Min bedömning är att det är så därför att vi är bidragsgivare. Vi kommer att medverka till ökad säkerhet. Därför finns ett intresse från Natos sida att se och som medlemmar. Jag tror att ett annat fönster också är öppet, det vill säga att det finns en insikt från rysk sida att kan ta den typen av steg. Därför är det viktigt att ha en levande Natodebatt i och för att markera att detta är vårt eget ansvar. sa , herr talman, att finns i den ryska intressesfären. Om ska ta steget till ett svenskt Natomedlemskap, vilket öppnade för om än långsiktigt, ska det beslutet fattas utan hänsyn tagen till vad tycker och tänker och uteslutande från vad vi bestämmer i ? 14 (SD) replik: Jag börjar med det sista frågade om. Vi fattar beslut själva. har ingenting med det att göra. Vi fattar själva beslut i . säger nej till ett Natomedlemskap nu men öppnar möjligheten . Jag har inte hört någon sverigedemokrat säga att vi aldrig någonsin under några omständigheter över huvud taget tillsammans med ska närma oss Nato. Jag har aldrig hört någon säga det. Men vi är tydliga med att säga nej . Hur ska jag upprepa detta innan det blir klart för alla? Men kan inte säga nej . Försvarsalliansen med är viktigast, och kanske därefter på lång sikt kan tillsammans med – varför inte – söka ett medlemskap i . Det är tydligt. Försvar och samhällets krisberedskap De 40 miljarderna som vi talade om handlar om att komma upp till 2–2 ½ procent. Men i den budget vi lägger fram nu satsar vi nästan 24 miljarder mer än vad ni gör. Det är plus. Signalspaning och all annan verksamhet är oerhört viktigt i dessa tider. Vem satsar på detta? Jo, det är . Vi satsar 150 miljoner mer på FOI än vad ni gör. Vi ger 100 miljoner mer till FRA än vad ni gör. Vi är de enda som satsar på Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Om man ska få in värnpliktiga måste man satsa på . Vi måste skapa de förband vi vill ha. Vi alla som har jobbat med krigsförbanden i 30–och övat i olika omfattning i det nordiska samarbetet, i och andra vinterövningar, vet vad som krävs för att kunna genomföra övningarna och få operativa förband. 15 HANS (M) replik: Jag vill verkligen understryka att jag på inget annat sätt uppfattat det än att distinkt har sagt nej till Nato. Där råder det ingen som helst tvekan. Det är ett bra besked. Det ska inte heller råda något tvivel om var ett eventuellt beslut om medlemskap ska fattas. Det ska göras uteslutande utifrån svenska överväganden som formuleras i riksdag, på samma sätt som fattar beslut baserade på finska överväganden i riksdag i . Jag är däremot av uppfattningen att man kan titta på frågan tillsammans. Det är viktigt att understryka att ingen seriös anhängare av ett svenskt Natomedlemskap någonsin har använt det som en motivering för att ha lägre försvarsanslag. Det handlar om att söka olika former av säkerhetsgarantier. Jag måste ändå ställa en fråga. Som jag har tolkat nu tycker han att man kan ha bindande säkerhetsgarantier med . Om man kan söka bindande säkerhetsgarantier med ett land, varför skulle det vara sämre att söka bindande säkerhetsgarantier med 28 länder? Borde inte säkerheten i någon mening bli 28 gånger större? Om öppnar för detta och tycker att den delen av svensk politik kan justeras, det vill säga att man kan ge bindande säkerhetsgarantier till ett land, varför då göra halt vid ett och inte söka sig till hela den västliga kretsen? 16 (SD) replik: Jag tar det igen, . Vi kan inte söka medlemskap i när vi inte har något försvar själva. Tror verkligen att vi kan be Nato om hjälp när vi inte vill försvara oss själva? Vad ska vi säga? Vi har avvecklat folkförsvaret. Vi har spillror kvar. Vi lägger småsmulor på försvaret. Men vi vill att ni ska komma hit och hjälpa oss och försvara oss. Blir det krig ställer ni väl upp? Om inte vi är beredda att satsa och visa att vi vill försvara oss själva kommer inte heller Nato att vilja göra det. Det är min bestämda uppfattning. Dessutom kräver Nato av bnp, om det blir ett medlemskap, även om inte alla länder lever upp till det själva. Man ligger på den nivån. Därför är det rimligt att börja tillsammans med , som har en uttalad vilja att göra detta med oss, i alla fall som vi uppfattade det när vi var i med försvarsutskottet. Om vi börjar där, bygger upp trovärdigheten, skaffar ett starkt tröskelförsvar, ett invasionsförsvar till viss del, fortsätter med en blandning av aktiva anställda officerare och ett värnpliktssystem och höjer detta, då kanske vi kan söka ett medlemskap tillsammans med . 17 (S) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Jag kan inte instämma i att det bara skulle vara spillror kvar av vårt försvar. Men jag ser att lägger oerhört mycket mer pengar på materiel till vårt försvar. Det finns många sätt att uppnå det vi egentligen vill med vårt försvar. Det vi vill uppnå är trots allt fred. Vi vill ha säkerhet i världen. kan vi känna av otryggheten i vårt land men också i övriga . Skulle den enda chansen att få en ökad säkerhet vara att lägga mer pengar på försvaret och bevaka gränserna hårdare mot dem som skulle kunna vilja komma över, så att våra gränser ska sätta stopp inte bara för främmande makt utan också för människor som söker sin framtid i vårt land? Det enskilda hotet mot , som nämnde, skulle jag också vilja ha utvecklat. Anser att det är som vill hota som enskild nation? Det skulle jag vilja höra lite mer om. formulerade det som att har som enskilt mål. Det enda sättet att få fred i världen är att göra saker på ett bra sätt, tror jag. Det handlar inte bara om att rusta upp försvaret, vilket jag i och för sig också tycker att vi ska göra, men inom rimliga gränser. Jag tycker även att vi ska jobba mer med diplomati och handelsutbyte. Vi ska ha olika samarbeten. Det har vi i alltid haft, och det är vi stolta över. Vi har som nation alltid stått upp för freden och för det FN-samarbete som vi är så förtjusta i och tycker innebär många lösningar på våra bekymmer. Hur tänker i dessa frågor? 18 (SD) replik: Jag ska förklara hur jag tänker i dessa frågor. Vem vill ha fred, höll jag på att säga. Men det ska ju kopplas till . Om vi vill ha fred behöver vi väl inte ha något försvar? Vem som helst kan komma hit, och vi ger upp. Har vi då fred? Men det är friheten vi vill bevara. Det är friheten i vi ska försvara, inte freden. Ute i världen kan det vara annorlunda. Vi som har varit ute i olika FN-tjänster vet vilka som vill ha fred. Bönderna i , där bomber haglar över fälten och minor ligger utspridda, vill ha fred. De har ingen frihet. De vill ha fred, så att de kan odla sin mark. Vi kan föra en debatt om vilka som ska ha fred och frihet. Men vi i vill ha vår frihet bevarad. Vi har redan fred. Freden kan man bevara genom att bara ge upp. Ta vad ni vill ha! Vi har fred! Det är skillnaden. verkade försöka få in en invandringsdebatt om vilka människor vi ska stoppa. Den debatten får ledamöterna i berört utskott föra. Jag sa inte att har som enskilt mål. Jag sa att ingår i intressesfär. 19 (S) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Jag förstår att det måste finnas ett visst försvar. Men det måste finnas så mycket mer inom ett land för att man ska kunna uppnå freden. Friheten kanske inte alltid är det enskilt bästa. Frihet under ansvar tycker jag låter betydligt bättre. Det tror jag också att människor vill ha i , som nämner, och en del andra länder. Och måste man bygga upp fredliga institutioner i de länderna. Men om man lägger alla pengar i en enda pott, om man lägger allting på att bygga upp ett försvar, då missar man andra delar, som den trygghet som vi ändå strävar efter och som vi vill ha här. I en bredare kontext skulle vi kunna använda pengar i budgeten till att bygga upp många fler saker, till exempel för handel och diplomati med andra länder. Är man med i en sådan tankevärld skulle man kunna använda pengarna till betydligt fler saker, och människor skulle kunna överleva på ett helt annat sätt, i stället för att man rustar upp i ett land och säger: Vi är rädda. 20 (SD) replik: Jag uppfattade inte någon direkt fråga, men jag kan i alla fall resonera runt detta. Det är klart att vi inte lägger alla ägg i en korg. pratar vi om utgiftsområde 6. Tyvärr har vi på den begränsade tiden inte hunnit in på andra viktiga delar som ingår. Civilförsvaret hinner vi knappt nämna, men det återkommer vi till i kommande motioner och interpellationer. Det är lite olyckligt att vi inte hinner diskutera det så mycket. MSB:s roll och vår uppbyggnad av olika beredskapslager är sådant som vi inte hunnit diskutera på . Det är oerhört viktigt för ett lands försörjning och försvar. Det är en del av försvaret. Inom andra utgiftsområden i budgeten lägger vi resurser inom varje område som nämner. Det är viktiga saker hon berör. Vi har ingen annan uppfattning om detta. 21 (MP): Jag tackar för min första möjlighet att adressera kammaren från talarstol. Syftet med försvarspolitik är att skapa en säkrare värld, att värna människors liv och hälsa, samhällets funktionalitet och vår förmåga att upprätthålla grundläggande värden som demokrati, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet. Detta har varit vår utgångspunkt när vi har varit med och tagit fram budgetpropositionen Ett som håller ihop. Det finns få politikområden som är så väl betjänta av bred samsyn i som försvars- och säkerhetspolitiken. Därför ställde vi oss bakom att budgetpropositionen skulle utgå från Försvarsberedningens rapport av – Starkare försvar för en osäker tid, som stöddes av den förra och stöds av den nuvarande regeringen. Även om alla partier kan bidra med sina egna ståndpunkter och kan framföra olika perspektiv i debatten vill jag framhålla att den beslutade politiken på detta politikområde inte är betjänt av större krängningar hit eller dit. Det vatten som omgärdar stora delar av vårt avlånga land är tillräckligt osäkert så som det är. Den senaste tidens incidenter i och ovan är allvarliga. Det säkerhetspolitiska läget är bekymmersamt. Det finns goda skäl att se över vår incidentberedskap, inte minst när det gäller personalförsörjningen, för att stärka uthålligheten i vårt försvar. Vår nationella suveränitet och territoriella integritet ska värnas. Försvar och samhällets krisberedskap är det viktigt att vi inte agerar på ett sätt som ökar risken för konflikt i vårt närområde. ska alltid vara en kraft som verkar för fred och nedtrappning av konflikter. Mot den bakgrunden ser vi det som viktigt att de förstärkningar av försvaret som vi står bakom kompletteras med medling, diplomati och konfliktförebyggande åtgärder. I stundens hetta får vi inte glömma att det är de långsiktiga åtgärderna för fred som är de bästa verktygen för att bygga en säkrare värld för alla. Vi vill att agerar i solidaritet med utsatta och krigsdrabbade människor världen över och satsar på konfliktförebyggande åtgärder och icke-militära medel för att skapa och upprätthålla fred och sprida demokrati och mänskliga rättigheter. Den internationella vapenhandeln är en viktig drivkraft bakom militära rustningar och bidrar därmed till krig och väpnade konflikter. Därför bör verka för global nedrustning och för att resurser omfördelas till insatser som kan förebygga krig och konflikter. är en av världens största vapenexportörer, framför allt om man räknar per capita. Trots att vapenexport är förbjuden enligt svensk lag görs undantag som medger att den svenska vapenexporten ökar år . Vapenexporten har mer än fyrdubblats , från drygt 3 miljarder till 13 miljarder. Men volymfrågan skulle jag ändå säga är sekundär till frågan om vilka vi exporterar försvarsmateriel till och hur den används. Över hälften av svensk krigsmaterielexport gick till 20 länder som den amerikanska organisationen klassar som icke-demokratier. Det är länder som , , och . Mot den bakgrunden är jag stolt över att regeringen avser att skärpa vapenexportkontrollen gentemot icke-demokratier, inklusive följdleveranser och konsulttjänster. Vi ska inte exportera vapen till diktaturer där dessa vapen riskerar att användas mot den egna befolkningen eller för att anfalla grannländer. Det är ett av flera sätt som kan arbeta på för en värld med färre konflikter. I totalförsvaret av är det viktigt med en breddad hotbild. Vi måste kunna hantera en mångfald av olika typer av hot såsom pandemier, miljöförstöring, direkta konsekvenser av klimatförändringarna, teknologiska katastrofer som härdsmältor, terrorism, organiserad brottslighet och cyberattacker. När vi har talat om den breddade hotbilden och kanske framför allt om miljö- och klimatfrågor i försvarssammanhang har vi gröna länge blivit skrattade åt. Men talar till och med den amerikanska försvarsmakten mer oroat om de här frågorna än vad många politiker gör. Det är ju så att globalt sett tvingar översvämningar och torka fram flyktingkatastrofer, krig och konflikt. Detta kan få dominoeffekter som kan få långsiktiga konsekvenser för säkerhetsläget i vårt eget närområde men också i stora delar av världen. Extremväder kommer oftare och naturkatastrofer blir allt vanligare, också i vår del av världen. Vi minns alla den stora skogsbrand som bröt ut i Sala , där olika delar av totalförsvaret gjorde stora och viktiga insatser. Försvar och samhällets krisberedskap Vår resiliens mot denna typ av naturolyckor måste stärkas. Därför är jag glad och stolt över att regeringen satsar 150 miljoner på att stärka kommunernas skyddskraft mot klimatförändringarnas konsekvenser. Sammantaget bidrar regeringens politik till en fredlig, rättvis, hållbar och säker värld. 22 HANS (M) replik: Jag tycker att vi kan förena oss i en gratulation till för hans första tal här i riksdags kammare. Det var väl genomfört i både disposition och tonläge. Jag delar också syn att man i sådana viktiga frågor som försvars- och säkerhetspolitik bör eftersträva en så bred samsyn som möjligt.