prot · H10966 · 2014-02-06 00:00:00 — Vi vet också mer och mer om sambandet mellan att röra på sig och olika hälsofrågor. Detta är viktigt. Det är som säger: Det första steget till samarbete mellan de två olika sektorerna togs i och med Idrottslyftet . Där började samarbetet med svenskt friluftsliv och olika förbund. Andra samarbeten som har initierats sker med , och inte minst . Här ser jag att det finns mycket arbete framöver som gynnar folkhälsan, idrotten och friluftslivet men framför allt livskvaliteten för människor i vårt land. Jag kommer att arbeta för att vi kan bredda och fördjupa samarbetet. Elprisets konsekvenser för företagen 58 (S): Vi har en inre marknad inom EU. Där kan varor, tjänster, personer och kapital röra sig fritt. Vi har också ett frihandelsområde. Men det finns ett område som tydligen inte omfattas av vare sig den inre marknadens olika regler eller frihandelsområdet. Det är el och elpriser. Vi har i en indelning i elprisområden. Det skiljer i hur mycket man betalar mellan de olika elprisområdena per kund. För många små och medelstora företag är detta ett problem. Om det skiljer kan det handla om för ett företag. Vad avser att göra för att det ska råda konkurrensneutralitet mellan företagen? 59 Statsrådet (C): Den ordning som råder i tillbaka – ungefär – är att precis som våra nordiska grannläder är indelat i elprisområden. Skälet till att gjorde denna förändring var att hade fått en klagan inför . Man ansåg att bröt mot den fria rörligheten när vi helt enkelt stoppade elen vid gränsen i lägen där vi hade en stor inhemsk konsumtion och en för liten inhemsk produktion. Då valde att begränsa överföringen till andra länder för att säkra den svenska försörjningstryggheten. Man bedömde att detta stred mot regelverket på den inre marknaden och krävde att skulle vidta åtgärder för att hantera detta så att vi levde upp till de regler vi har anslutit oss till i fördraget. Det var då valde att införa elprisområdena. Det fanns en stor farhåga innan reformen infördes: att detta skulle komma att leda till stora prisskillnader mellan elområdena. Vi kan , när vi har följt reformen sedan den infördes, konstatera att prisskillnaderna mellan elområdena har varit små under merparten av sedan reformen infördes. 60 (S): Även om det är små skillnader kan skillnad ändock handla om . För ett elintensivt, litet företag är det ganska mycket pengar. Om det går skillnad, vilket det gör ibland, handlar det om 500 000. Det är ganska mycket pengar när man konkurrerar i en globaliserad värld och det är olika prisbilder. Det känns lite grann som att regeringen har tagit ett kliv bakåt – – med tanke på att det blir lite som att införa tull igen för företag i vissa delar av vårt land. Jag fick inget svar på om ministern avser att vidta några åtgärder utifrån konkurrensneutraliteten. 61 Statsrådet (C): Jag skulle vilja börja med att upplysa frågeställaren om att har rekordlåga elpriser. Det beror på flera saker, inte minst att regeringen har satsat starkt på att bygga ut elproduktionen i . hade vi en så god elförsörjning att vi kunde exportera . Tack vare att vi har byggt ut elproduktionen och att vi har god tillgång på el kan vi både se till att svenska företag och svenska konsumenter har konkurrenskraftiga elpriser och exportera koldioxidsnål el till andra länder på kontinenten. Därmed kan vi ersätta smutsig kolkraft som då inte behövs i samma utsträckning. Det vi gör ytterligare för att säkra en god konkurrenssituation och för att vi ska kunna bibehålla de låga elpriser som hela har är att öka överföringskapaciteten från norr till söder. Vi rekordinvesterar i Sydlänken. Vi fortsätter att bygga ut inte minst den förnybara elproduktionen i så att vi även framöver kan ha en situation där svensk industri och svenska konsumenter kan betala ett konkurrenskraftigt och lågt elpris. 62 PER LODENIUS (C): Jag vill ställa min fråga till näringsminister . sänktes den så kallade restaurangmomsen. Det blev då samma momssats på maten som äts i restaurangen och bullen som äts i kaféet som på korven eller kaffet som man köper på macken. Jag har träffat restaurangägare och kaféföreståndare som säger att den här justeringen av momssatsen har gjort att de har vågat satsa på sitt företag. Men det finns kritik mot att sänkningen av restaurangmomsen genomfördes, och det finns förslag från oppositionen på att man återigen ska höja den till . Kritiken handlar bland annat om att sänkningen har inneburit kostnader för samhällskassan och att pengarna i stället kunde ha använts till att rikta satsningar mot arbetslösheten. Håller näringsministern med om den här kritiken? 63 Näringsminister (C): När regeringen gjorde satsningen på att halvera restaurangmomsen gjorde vi det av framför allt ett skäl, nämligen att skapa fler jobb. Jobben kan växa fram antingen genom att priserna sjunker och efterfrågan ökar, och därmed behövs det fler i arbete, eller genom att man direktanställer eftersom man får ökade marginaler. har några utredningar presenterats. Vi var måna om att denna satsning skulle leda till jobb. Bland annat har visat att 4 000 jobb har vuxit fram och priserna sjunkit . har i sin slutrapport presenterat att skattefusket har minskat med 700 miljoner i den här sektorn. En tillväxtanalys kom som pekar på att nyföretagandet har ökat och att antalet nedlagda företag i den här sektorn har minskat. Det är alltså väldigt positiva siffror för jobbtillväxten. 64 PER LODENIUS (C): Tack, näringsministern, för svaret! Det här handlar mycket om ungdomar som jobbar inom restaurang och kafé och så vidare. Är det endast en ökning av den så kallade restaurangmomsen som skulle kunna innebära försämrade möjligheter för ungdomar att komma ut på arbetsmarknaden? Ser ministern några andra hot mot de möjligheter för arbete för ungdomar som har skapats ? 65 Näringsminister (C): De siffror som presenterar beskriver 4 000 helårsarbetskrafter. Man beskriver också att de jobb som har vuxit fram främst har gått till dem som är unga, kommer från andra länder eller är lågutbildade, alltså människor som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Det här handlar om ifall det blir röda eller svarta siffror i bokslutet. Det handlar om ifall vi ska ha kvar restaurangmomsen eller om det ska bli uppsägningar. Utöver restaurangmomsen tror jag att ungas arbetsgivaravgifter är påtagliga för många företag. Det har vi märkt inte minst nu när allt fler företagare har engagerat sig i den här frågan. Att höja kostnaderna, som oppositionen vill, med 14,4 miljarder är inte småpotatis. För en genomsnittlig mataffär innebär enbart arbetsgivaravgifterna för unga i ökade kostnader. Tuffast är det givetvis för restaurangbranschen som både får en fördubbling av arbetsgivaravgiften och en fördubbling av restaurangmomsen. Det betyder mycket för ungas möjligheter till jobb . 66 (S): Jag vill ställa min fråga till miljöministern. I går hade vi en kammardebatt som handlade om övergödningen av haven. Jag vet att ministern har prioriterat denna fråga genom att lyfta fram satsningar på odling av fångstgrödor, bevarande av kantzoner och anläggande av våtmarker. Trots att ministern har prioriterat att ta fram dessa åtgärder har hon och regeringen beslutat att stoppa stödet till dessa åtaganden. Förutom att detta kommer att innebära svåra ekonomiska konsekvenser för den enskilde jordbrukaren är det ett dråpslag för miljöpolitiken och arbetet mot övergödning av bland annat . Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att minimera konsekvenserna av det här beslutet? 67 Miljöminister (C): Jag ska be att få tacka för den här viktiga frågan. Jag vill börja med att konstatera hur det ser ut i och särskilt i Egentliga där vi har de största miljöproblemen. Där kan vi konstatera att den svenska belastningen av kväve har minskat med över , vilket gör att vi bara har kvar att minska med där. Det här är en bra utveckling. Det räcker inte, men vi ska ändå konstatera att utsläppen har gått ned med och vi har kvar. När det gäller fosfor har utsläppen i Egentliga minskat med , och där har vi kvar någonstans . 68 (S): Vi klarar inte miljömålet vad gäller övergödningen av våra vatten, och ändå står miljöministern och talar om hur bra det ser ut. Det tillförs tusentals ton kväve och fosfor till . Inget av Helcomländerna har klarat av sina mål som man har kommit överens om när det gäller minskning av utsläppen. tar regeringen bort satsningar som har varit några av de effektivaste medlen för att minimera närsaltutsläppen till . Man har inget som helst förslag på vad man ska hitta på i stället. Inget som helst förslag har man att komma med, trots att man inte når målen och trots att inget annat land når de mål som de har åtagit sig. Det är inte bra, tycker jag. Något förslag borde miljöministern kunna komma med. 69 Miljöminister (C): Utsläppen går ned. Vi är inte färdiga utan har ett helt batteri av åtgärder i Helcoms Baltic Sea Action Plan. Vi jobbar på ett åtgärdsprogram som ska vara inlämnat till EU , och vi prioriterar i landsbygdsprogrammet så att av de pengarna ska användas till miljöersättningar med särskild prioritet på biologisk mångfald och minskat läckage av näringsämnen. Det finns oerhört många projekt som pågår och som kommer att fortsätta och kommande år. Vidare ska av gårdsstödet handla om miljöåtgärder. Vi har jobbat särskilt med i två olika utredningar. Vi har en stor satsning på lokala vattenvårdsprojekt med . Vi har en satsning på rening av avloppsvatten och rötning av stallgödsel, och vi har också en satsning på nya avloppsreningsmetoder. Vi har alltså ett helt åtgärdspaket, och jag informerar gärna vidare om det framöver. 70 (MP): gick en grupp forskare ut och varnade, återigen, för riskerna med det hormonstörande ämnet bisfenol A. Det är ett ämne som bland annat finns i livsmedelsförpackningar och i kvitton och som vi därmed lätt kan få i oss. Miljöministern har i olika sammanhang sagt sig vilja förbjuda det här ämnet, vilket är jättebra. Men läser man den kemikalieproposition som hon lämnade till ser man att inget sådant finns med. Det närmaste man hittar är en utredning som ska kartlägga användningen av bisfenol A och uppskatta den totala exponeringen i samhället, ett myndighetsuppdrag om bisfenol A i dricksvattenledningar och ett resonemang om behovet av nya EU-gränsvärden för bisfenoler i material i kontakt med livsmedel. Det är helt otillräckligt för att skydda inte minst barnen som är särskilt känsliga för hormonstörande ämnen. Jag vill därför fråga miljöministern när vi får se ett svenskt förbud mot bisfenol A. 71 Miljöminister (C): Herr talman, åhörare och ledamöter! Jag är väldigt glad att fler partier än intresserar sig för kemikaliefrågorna. Jag är väldigt glad att alliansregeringen har lagt en strategi på plats för en giftfri vardag med fokus på barn och ökat anslagen väsentligt för Kemikalieinspektionens arbete med att hitta farliga kemikalier, för att kunna få det forskningsunderlag som vi behöver och för att kunna intensifiera arbetet med att få harmoniserade EU-förbud på plats när det gäller de här frågorna. Vi har också lagt fram en stor kemikalieproposition som jag hoppas att ska anta så fort som möjligt och som ger en helt ny kemikaliepolitik. När det gäller bisfenol A har vi lyft upp den här frågan i förbud mot att ämnet ska finnas i barnmatslock. Vi jobbar med frågan om kvitton. Vi har precis fått en gemensam rapport från tre statliga verk om bisfenol A i relining i dricksvattenrör. Vi jobbar, som en av tre regeringar i , oerhört intensivt med den här frågan. 72 (MP): Jag är väldigt glad att fler partier än intresserar sig för kemikaliefrågor och att regeringen vid makten kommer med en kemikalieproposition. Det finns en del förslag som är bra, absolut, men det går lite långsamt. De barn som växer upp drabbas ju här och av sådana här hormonstörande ämnen som till exempel bisfenol A. Jag blir bekymrad när miljöministern i debattartiklar och på andra håll säger att vi ska ha ett svenskt förbud mot bisfenol A men den politik som läggs fram här i inte innehåller något sådant. Den innehåller saker som är steg på vägen och som absolut är bra men som inte är det förbud mot bisfenol A som behövs, åtminstone när det gäller livsmedelsförpackningar och andra material i kontakt med livsmedel liksom kvitton och andra saker som vi kommer i kontakt med . När man går ut och säger sig vilja ha ett sådant förbud men inte genomför det i politiken blir jag bekymrad. Är det så att vill det men blockeras av andra partier i regeringen? Eller varför säger en sak och lägger fram andra förslag till ? 73 Miljöminister (C): Ärligt talat blir jag bekymrad över en helt annan sak. Att vi driver bisfenolfrågorna som en del av strategin för en giftfri vardag syns tydligt i kemikaliepropositionen. Det som bekymrar mig är att ledande miljöpolitiker, intresserade av ämnet, inte bryr sig om att fundera över hur man får på plats ett sådant förbud inom EU. Tre länder förutom – , och – har föreslagit förbud på olika delar av bisfenol. Vi har en ständig och oerhört tuff strid med kommissionen och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet om olika mätmetoder i det här fallet. Vi lägger massor med pengar, tid, kraft och arbete på att utifrån en försiktighetsprincip med tanke på giftfri vardag och med prio på barn dokumentera ett arbete som handlar om att få bort bisfenol A. Men det tar tid. Jag ska gärna diskutera igenom vad som behövs för att vi ska få kommissionen att flytta på sig i denna fråga. 74 (KD): Jag har en fråga som jag skulle vilja ställa till finansministern. Ideellt arbete betyder oerhört mycket i . Det skapar värme och engagemang. Det är väldigt många som är engagerade. Varannan svensk är engagerad i ideell verksamhet, ett nav som binder ihop stora delar av . En grundbult för många föreningar är momsfriheten. Momsfriheten gör att en idrottsförening kan servera korv momsfritt, att man kan sälja second hand momsfritt och att man kan servera kyrkkaffe momsfritt. Det här är någonting som av någon outgrundlig anledning inte tycker om. Man gillar inte momsfriheten. Min fråga till finansministern är: Vad tänker finansministern göra för att se till att momsfriheten får bestå även ? 75 Finansminister (M): Den här frågan är central. Den ideella sektorn är viktig för . är det flickor och pojkar som spelar fotboll inom en idrottsförening. spelar folk både flöjt och piano och uppträder inom en kulturförening. Vi har ett otal människor i som är engagerade i föreningslivet och gör enorma tjänster för vårt samhälle. I grund och botten är det ideell verksamhet; den är inte på något sätt beroende av en skattefrihet. Normalt sett kan man bedriva sin verksamhet även om man betalar skatt. Vi ska vara stolta över att vi får betala skatter. Men har en unik position i , och det är att vi har en mycket större ideell sektor som är mycket mer omfattande än vad man har i andra länder. Det har gjort att det finns en svårighet att få att förstå det svenska perspektivet i de här frågorna. Här skulle jag vilja säga att idrottsrörelsen har gjort en mycket viktig insats liksom alla de svenskar som hört av sig och skrivit brev till kommissionen. Det har väckt kommissionen ur dess törnrosasömn och fått den att inse att det här är ett stort och centralt samhällsintresse. För att nu tala om det civila samhället i är den ideella sektorn central i det perspektivet. 76 (KD): Tack för svaret! Det här är ingen liten fråga. Det är en väldigt viktig fråga. Jag vet, finansministern, att ditt departement har räknat på det här och kommit fram till att det skulle vara motsvarande 7 miljarder som svenska föreningar skulle få pumpa in till staten. Då har i sin vishet sagt att det här kan kompenseras. Men det skulle betyda onödig administration, och framför allt kan vi alla räkna ut vad det skulle betyda . Hur många föreningar är det inte som har jätteproblem med att få en kassör och någon som ska sköta revisionen och utbildningar. Det blir en massa extra arbete. Det här är en viktig fråga, och den är inte ny. Det var som man startade den här processen för att komma åt . Var ligger processen? Kan du mer detaljerat berätta vad du gör för att inte det ska bli verklighet? 77 Finansminister (M): Vi i regeringen har gjort allt som står i vår makt. Vi använder uttrycket köra ända in i kaklet i den här frågan. Det är den hållning vi har till kommissionen. Jag har påpekat för skattekommissionären att den här frågan är central för . Jag vill ändå säga att det som har varit än mer viktigt är det enorma arbete som inte minst svensk idrottsrörelse har gjort i att kontakta kommissionen och kontinuerligt upplysa dem om hur fungerar. Det har varit en av de största reaktioner man har upplevt på , och det har varit väldigt bra. som går utan att den här processen förs framåt är en seger för . Frågan är om kommissionen kommer att gå vidare med det här ärendet till domstolen. Som det ser ut har vi bedrivit ett relativt framgångsrikt upprätthållande arbete för att hålla fronten där den är. Jag tycker att det inte helt ska uteslutas att det arbetet ska bära frukt. Vi är i en fas där en kommission är på väg ut och en kommission på väg in. Vi får väl se om det finns möjlighet att få ärendet avfört från bordet på det sätt som det rimligen borde avföras. 78 (S): Jag vill ställa min fråga till . Det har kommit en viktig utredning om överskuldsättning. Det var sagt att det skulle vara tre månaders remisstid och att skulle återkomma till med förslag till en strategi före valet. Min förhoppning är att det innebär en proposition så att kan fatta beslut om de här viktiga frågorna. Ett konkret förslag från utredningen är införande av absolut preskription. Det innebär att skulden är preskriberad . Det hade varit väldigt goda nyheter för den halva miljonen svenskar som är överskuldsatta, varav många jagas livet ut. Det är bara ett, men viktigt, förslag. 79 Statsrådet (FP): tar upp en otroligt viktig fråga. Vi ser hur överskuldsättningen är ett gigantiskt problem i vårt land. Inte minst känns det extra sårbart när det är barnfamiljer som drabbas och människor hamnar i utanförskap. Det är djupt sorgligt. Utredningen är fortfarande ute på remiss och kommer att komma tillbaka till oss ungefär . Det finns ett batteri av åtgärder som vi kommer att plocka upp. Jag vill inte i detalj kommentera vad vi kommer att gå vidare med. Vi kommer att lägga fram ett förslag till en större samlad strategi , är det tänkt, som senare kommer att landa i . Jag är beredd att gå långt på många punkter, för jag tror att det behövs mycket skarpare åtgärder än dem vi har . 80 (S): Det här är extra angeläget med tanke på att det inte kommer att bli någon skuldsanering trots många års arbete i den viktiga frågan. Då är det viktigt att vi åtminstone kan komma till skott i den här frågan. Jag nämnde absolut preskription, alltså att man skulle kunna bli skuldfri . Det finns även diskussion om att ändra ockerlagstiftningen. Den lagstiftningen fungerar inte. Det är väldigt få fall över huvud taget som tas upp i rätten. Ett exempel är att 17 000 procents ränta inte räknades som ocker. Då är frågan: Vad är ocker i så fall? Den lagstiftningen måste förändras, och det vill utredningen. En förstärkt budget- och skuldrådgivning, som väldigt viktig för de utsatta, genom att får ökade resurser är ett annat exempel. Det här är människor i en mycket utsatt situation. Jag hoppas verkligen att regeringen kommer med konkreta förslag som vi kan fatta beslut om i före valet. 81 Statsrådet (FP): Jag lovar att regeringen kommer att komma tillbaka med förslag till konkreta åtgärder. Jag vill dock betona att det inte bara handlar om lagändringar, utan det handlar också om det förebyggande arbetet. Vi vet att det alltid är bättre och mer lönsamt att förebygga än att reparera när människor hamnar i trångmål. Jag kan nämna att den här regeringens stora konsumentupplysningssatsning drar i gång , , och är den största konsumentupplysningssatsningen i . Genom den hoppas vi att många människor ska kunna få ett bra skydd så att de aldrig hamnar i den utsatta situationen utan får hjälp tidigt och tydligt. Rådgivningen vid privat sparande 82 (M): Jag har en fråga till statsrådet . Privat sparande är viktigt för den enskilde. Utbudet har blivit större och större på marknaden, som blivit mer och mer komplex. För att klara uppköpet av sådana tjänster tror jag att de flesta av oss konsumenter är i behov av rådgivning. Det är självklart positivt att man har ett eget sparande och tänker igenom sina beslut, men det är svårt att värdera risk, nytta och kostnader. Vi hör talas om konsumenter som blivit, eller i varje fall upplever att de blivit, lurade. Dessutom kanske det upptäcks först . Konsumentpolitikens mål är att ge konsumenterna makt och möjligheter att göra egna aktiva val. Det är inte alltid så lätt, särskilt inte i dessa frågor. Precis som föregående frågeställare tog upp kom för sedan utredningen i kreditsamhället?, och kom en utredning om finansiell rådgivning. Min fråga till ministern är hur hon tänker gå vidare. 83 Statsrådet (FP): Jag håller med om att det är en marknad som är knepig, svår och krånglig för konsumenten. Jag läste om en 80-årig kvinna som fick rådet att låsa sina pengar i en försäkring som skulle löpa på 10, 15, . Det kanske inte är det råd man ska ge till en 80-årig person, att låsa pengarna . Det måste vi gå till botten med. Jag fick ta emot utredningen , och den är nu ute på remiss . Man ska se den som ett underlag till två andra viktiga utredningar som bereds. Den ena är som statsrådet ansvarar för, och den andra är om , som jag som konsumentminister ansvarar för. Det här är en bransch som man kan säga har en förtroendekris. Svenska folket anser att av företagen i branschen är tillräckligt seriösa. Vi kommer att sätta branschen under lupp, och det finns ett par skarpa förslag som jag ska ta upp i mitt nästa inlägg. 84 (M): Min följdfråga gäller just branschen. När man går in på Arns hemsida och läser vilka anmälningar som finns handlar det mycket om vårdslös rådgivning och oseriösa rådgivare. Hur kommer man åt de oseriösa rådgivarna? 85 Statsrådet (FP): För det första måste vi diskutera benämningen rådgivare. Jag tycker inte att det är lämpligt att en person kan kalla sig oberoende rådgivare när personen i fråga endast kränger det egna företagets produkter. Här måste vi få en uppstyrning av verksamheten. Ett bra förslag som finns, för det andra, är att ge mer muskler för att kunna utkräva tydligare böter av företag som inte följer de grundläggande principerna. Det handlar också om att kunna spela in samtal. står ord mot ord. Vi vet alla att om en telefonförsäljare ringer och du hummar lite under själva samtalet kan det uppfattas som en acceptans. Det är viktigt att det kommer på pränt vad som har sagts och vad som har gjorts. Flera av förslagen kommer vi att komma tillbaka till. För att kunna återupprätta förtroendet för branschen som helhet är det viktigt att se att det inte bara handlar om självsanering hos företagen utan att vi också från regeringens sida ger mycket tydligare styrregler och gör uppföljningar när det gäller tillämpningen. Vi kommer att komma tillbaka med en skarp plan. Stödet till norra delen av län 86 (S): Jag vill ställa min fråga till näringsminister . fick vi som bor i norra delen av län ett tråkigt besked. Vi fick beskedet att de fyra kommunerna , som är med i stödområde B, inte kommer att vara berättigade att vara kvar där. Skälet till det lär vara att vi inte ingår i samma sammanhängande geografiska område som övriga. Vi är alltså en egen liten ö. Det lär vidare bero på att vi inte platsar i det så kallade gleshetskriteriet trots att det är ganska lite folk som bor där. Det är alltså inte fråga om att man inte behöver stödet. Jag undrar därför vad regeringen tänker göra för att hjälpa exempelvis norra län i ett sådant läge. 87 Näringsminister (C): Jag vill tacka för en viktig fråga som vi på lagt mycket tid på. Det rör en del av Regionalfonden inom . Det rör inte hela det regionala tillväxtarbetet.