prot · H10975 · 2014-02-27 00:00:00 — I ett sådant läge menar vi att det är rätt att notera ett omslag, att gå från att ha varit med att stimulera svensk ekonomi och svensk konsumtion för att inte se jobb gå förlorade till att i stället återföra svensk ekonomi till balans och överskott när det gäller offentliga finanser. Jo, därför att vi måste ha uthållighet inför nästa lågkonjunktur och finanskris. Och tro mig: Sådana kommer att återkomma och återuppstå. Vi vill inte försätta i ett sådant läge som andra länder befunnit sig i, att man börjar bromsa mitt under en lågkonjunktur. Därför måste vi som sagt samla i ladorna. Det kommer att få som konsekvens precis det som tar upp, en krona-för-krona-princip. Det vi vill göra – och det finns saker vi vill göra – måste vi finansiera krona för krona på ett ansvarsfullt vis. Det gäller för oss men också för alla andra partier, menar jag, i denna riksdag. 48 (FP): Jag har tagit med mig för i går och . Det är en tidning som, kan man säga, rätt mycket återspeglar det producerande intressen och problem. I går presenterade tidningen en genomgång av Socialdemokraternas politik och konsekvenserna av den och av . En intressant observation som tidningen efter sina genomgångar gör är att Socialdemokraternas åtgärder – skattehöjningar, avgiftshöjningar och olika regeländringar – främst är riktade mot tjänstesektorn och tjänstejobben medan , visar analysen, framför allt är riktade mot industrin. 19 miljarder ska de pungslå industrin. Här har vi det producerande mot det konsumerande med mer åt allt och alla. Vi får en bild där de ledande oppositionspartierna valt att dela upp näringslivet i två delar. Det blir en huggsexa. Den ena tar den ena delen och den andra den andra delen. Hur ska vi, herr statsminister, skydda det producerande i denna valrörelse? 49 Statsminister (M): Vi har en mycket tydlig delning i svensk ekonomi med bättre efterfrågeläge när det gäller inhemsk tjänstesektor, med mycket jobbskapande, medan det är en svagare efterfrågan i den svenska basnäringen, industrin, exportnäringarna. Det är dels en följd av att efterfrågan från omvärlden är lägre, dels en följd av att den svenska kronan är historiskt stark, vilket påverkar i sammanhanget. Vad ska man göra kring detta? Till att börja med är det viktigt att påpeka att vi har en bra energiöverenskommelse inom Alliansen som möjliggör säkrare energiförsörjning, vilket är viktigt för svensk basindustri. Vi har gjort stora investeringar i forskning, och vi har gjort innovationsinsatser. Det är viktigt för svenskt näringsliv, inte minst för den tunga industrin när det gäller att ligga i framkant. Vi är pådrivande för att vi ska ha bra förutsättningar för handel. Även finns många handelshinder kvar, och då menar jag inte den typ av handelsförhandlingar vi har med – de är förstås välkomna – utan handelshinder också inom . Det är några av de saker vi behöver göra något åt för att balansera de efterfrågeproblem som vi ser för svensk industri. Produktionen av livsmedel i 50 (C): Den primärproduktion vi har inom svenskt jordbruk och som sedan vidareförädlas till livsmedel, industriråvara och energi är en stor näring. Jag hävdar – och jag tror att statministern delar den bilden – att den bidrar till tillväxt i alla delar av vårt land och till att landskapet hålls öppet. Med denna primärproduktion som ett slags ekonomisk ryggrad växer även andra näringar över hela landet och på svensk landsbygd, besöksnäringen och så vidare. Jag skulle vilja fråga statsministern hur han ser på primärproduktionen av livsmedel i vårt land. 51 Statsminister (M): Den är naturligtvis mycket viktig för många människor i . Det finns en växande vilja och ett intresse av det närodlade, av det som kommer från bygden där man är uppväxt, men också att få handla svenskt. Det är mycket en konsumentfråga och därmed upp till var och en. Det står och väger mellan det som är importerat och billigare och det som är inhemskt och ofta dyrare eftersom vi inhemskt har en lång rad krav som är högre än de krav som gäller i vår omvärld. Det är viktigt att konsumentmakten bejakar det. Vi har sagt att det är av stort värde att djur i det sammanhanget blir bättre behandlade i . Jag vill instämma i att primärproduktionen naturligtvis är grundläggande och viktig. Men den är svår att styra över just för att det är fråga om konsumentmakt. Då handlar det inte bara om hur vi importerar. Jag noterar att vi när det till exempel gäller griskött påverkas starkt av att stängt för import av svenskt griskött, vilket innebär bortfall av en viktig marknad. Även här blir vi påminda om vikten av att hålla handelshinder borta och om vikten av att marknader inte stängs. 52 (KD): Jag har en fråga som gäller situationen i . hade jag förmånen att besöka . har utvecklingen i landet gått framåt på många områden. Fattigdomen minskar, aidsepidemin bekämpas och ekonomin stärks. Det finns ett område som har försämrats i , och det är respekten för människovärdet. Den lag som godkänts innebär att homosexuella hotas av fängelse, och det blir olagligt att inte polisanmäla en person som man misstänker är homosexuell. Lagstiftningen kränker människovärdet. Men människan har samma absoluta och okränkbara värde oavsett sexuell identitet. Utifrån att nya lag står i konflikt med just människovärdet och diskriminerar hbt-personer vill jag fråga statsministern hur kan påverka situationen i vad gäller mänskliga rättigheter. 53 Statsminister (M): När presidenten undertecknade lagen var finansminister i landet och markerade då mycket tydligt att det är en för oss förkastlig lagstiftning. Vi har meddelat att vi nu ämnar se över det bistånd som ger till , som var – detta i akt och mening att utöva påtryckningar på när det gäller den nya lagstiftningen. Jag använder uttrycket se över, för jag tycker att vi ska ta oss tid att gå igenom vad som är ändamålsenligt. Mycket av biståndet är behjälpligt vid utvecklingsarbetet, såsom möjligheter till skolgång och stöd till demokratiutveckling av olika slag. Stödet måste tjäna sitt syfte. vill vi vara tydliga med att markera på det sätt vi kan. Sedan framför vi naturligtvis i olika sammanhang kritik mot lagstiftningen. Vi ämnar återkomma när vi gjort genomgången, och givetvis fortsätter vi att rikta kritik mot lagstiftningen. 54 (S): En viktig jobb- och tillväxtfråga är ordning och reda på jobben och på våra vägar. Alliansen har valt att höja banavgifterna, vilket medfört att alltmer tungt gods nu går på våra vägar. EU-reglerna säger att man kan ha cabotageregler och köra i inrikestrafik, men sedan ska man lämna landet och köra hem till sitt eget land. Ni har valt att vara passiva när det gäller det förhållandet. Det har medfört att det nu finns en oseriös transportnäring. Den seriösa näringen håller på att slås ut, och ni står passiva. Ett enigt trafikutskott krävde att vi måste få ordning och reda på våra vägar. Men ni är nöjda med sakernas tillstånd, och propositionsförteckningen visar att ni inte kommer att lägga fram några andra förslag. Ni är nöjda med slaveriliknande förhållanden på våra vägar. Eller är ni inte det, statsministern? 55 Statsminister (M): Vi tycker att det är viktigt att vi har sjysta villkor på den svenska arbetsmarknaden men att vi också har öppna gränser mot vår omvärld och att vi inte agerar med protektionism i tron att det ska lägga en bättre grund i eller i kontakt med andra länder. Om det förekommer felaktig lönesättning eller att man inte respekterar regler på arbetsmarknaden ska det naturligtvis kontrolleras och rättas till. har Socialdemokraterna föreslagit en kilometerskatt som de egentligen inte har föreslagit, för den finns så att säga inte annat än nämnd i någon mening här och där. Den är inte utformad, så vi vet de facto inte hur det är tänkt att den ska se ut. Vi förstår att den ska ge väldigt stora inkomster, och det som ger stora inkomster måste ju någon betala. Effekterna av förslaget är högst oklara. Jag tror att det är fel signal att göra det dyrare med alla typer av transporter i , eftersom de är väldigt viktiga för exportindustrin och jobben, inte minst i de mer glest befolkade delarna av landet. 56 (S): har vid ett flertal tillfällen varnat för hög privat skuldsättning i vårt land. Vi kan nu notera att alliansregeringen lägger fram ett förslag om att minska studiestödet med och i stället stimulera studenterna till att ta lån. Det innebär att många kommer att skuldsätta sig betydligt hårdare. En tidigare statsminister myntade uttrycket: Den som är satt i skuld är icke fri. Min fråga till statsministern är: Ser statsministern något samband mellan frihetsbegreppet och hög skuldsättning? Och anser statsministern att har fel när man säger att den privata skuldsättningen i landet är hög? 57 Statsminister (M): i är oberoende och fri att göra sina bedömningar på vilka de sedan baserar räntesättning. Det är inte bara utan också internationella bedömare som talare om en hög skuldsättningsnivå när det gäller svenska hushåll. Oron gäller lån som tas för att betala dyra bostäder. Det finns en interaktion mellan ökade lån och prisbildningsmekanismerna för bostadsrätter och villor, framför allt i våra större städer. Det är den spiralen man är orolig för, inte det faktum att vi har ett system för studerandefinansiering i som är mer generöst än i övriga delar av världen. Vi får hålla isär vad det finns en oro för och vad det inte finns en oro för. Vissa åtgärder har satts in, bland annat ett bolånetak. Men som alltid när man sätter in den typen av åtgärder möter det en annan typ av kritik. Det är att unga inte utan större kapitalinsatser kan komma in på bostadsmarknaden, det vill säga varje åtgärd för att dämpa det ena problemet tenderar att skapa andra problem. Det tycker jag att man ska ta med i beräkningen när man för den här debatten. Restaurangmomsen och anställning av unga 58 MONTASER ENEIM (M): Jobben är den absolut viktigaste frågan för att få välfärd. Det är min bestämda uppfattning. Ju fler som jobbar och bidrar, desto starkare blir våra offentliga finanser. Regeringen har genom sina reformer underlättat för arbetsgivare att våga anställa unga genom sänkt arbetsgivaravgift och inte minst sänkt restaurangmoms. Jag har fått min fråga från oroliga arbetsgivare och restaurangägare hos vilka många unga får sitt första jobb. Oron handlar om höjda avgifter och fördubbling av restaurangmomsen om de rödgröna får som de vill. Min fråga till statsministern lyder: På vilket sätt kommer deras förslag att slå mot jobben, och hur kommer det att påverka skattekraft? 59 Statsminister (M): Jag tror att vi ska vara medvetna om att trösklarna in till den svenska arbetsmarknaden stiger och att det är en svårighet framför allt för dem som inte har haft arbete, väldigt ofta våra unga. Då är det särskilt viktigt att titta på branscher som går lite mot den trenden, som fungerar som dörröppnare när andra dörrar inte är lika öppna. En av dem är mycket tydligt restaurangbranschen. Det intressanta när Arbetsförmedlingen presenterar prognoser över var det är bäst drag på den svenska arbetsmarknaden är att den pil som står rakt upp är just efterfrågan på personal i restaurang- och hotellnäringen. Det är läget just . Det verkar väldigt märkligt att i det läget föreslå en fördubbling av momsen på dessa tjänster. Från går vi ned till 10 procents arbetsgivaravgift för personer . Att då i realiteten föreslå en tredubbling av arbetsgivaravgifterna, som slår dubbelt mot den sektor som just nu alltså skapar väldigt många jobb för unga, är för mig svårt att förklara. Det är naturligtvis en av valrörelsens absolut viktigaste frågor hur man kan föreslå detta. 60 (MP): När statsministern avfärdar alla våra förslag till hur vi ska få ett mer klimatsmart brukar vi få höra att vi ska arbeta internationellt i stället. har vi chansen att göra det och påverka EU:s klimatmål till 2030. En rad länder krävde tidigt att kommissionen skulle lägga fram tre bindande mål för minskade utsläpp, förnybar energi och energieffektivisering, något som enligt kommissionens förslag skulle ha fördelar inte bara för klimatet utan också för jobben och hälsan jämfört med bara ett utsläppsmål. I har företrädare för såväl näringsliv som miljöorganisationer krävt att ska göra detsamma, men regeringen har varit knäpptyst. Först , dagar innan EU:s ministrar ska diskutera frågan, har man bestämt sig, och då för bara ett mål. Även om man försöker blanda bort korten genom att räkna in utsläppsminskningar utanför EU kvarstår faktum att regeringens linje är mindre ambitiös än . Är det så ska driva på internationellt för klimatet? 61 Statsminister (M): Jag vill bara påpeka att är ett av de första länder som över huvud taget har tagit ställning till de kommissionsförslag som har kommit fram, och när vi har tagit ställning har vi tagit precis den ställning som andra länder har tagit. Det är ingen som har en avvikande uppfattning, vad jag har noterat än så länge, men alla länder har förvisso inte tagit ställning . Det som vi tycker är överordnat är själva utsläppsreduktionen, och vi bejakar att det ska finnas ett mål på som är fördelat inom EU efter en bördefördelning. Då vill jag påpeka att denna bördefördelningsdiskussion är mycket svår. Det spelar väldigt stor roll om man väljer att göra bördefördelningen med kostnadseffektivitet eller bnp-fördelad. Jag var med om den förhandlingen förra gången, och det var en av de svåraste förhandlingar jag har varit med om. Det spelar väldigt stor roll hur man väljer. Till detta har vi sagt att vi kan bejaka att kommissionen föreslår en höjning av målet för förnybar energi till , men vi tycker att det är rätt att de inte önskar bördefördela den. Och vi tycker att energieffektiviseringsmålet, som finns , gott kan analyseras innan man bestämmer sig för ett nytt. Det viktigaste är det som har störst klimatpåverkan, nämligen utsläppsreduktionerna. Där har vi föreslagit att vi ska biträda det som kommissionen har föreslagit men med tillägget att vi ska lägga på för internationella krediter, vilket är mycket resurseffektivt. 62 (M): Fru talman, statsministern! Min fråga handlar om välfärdens framtida finansiering. Kommuner och Landsting, SKL, redovisade en rapport som visade att vård, skola och omsorg får mer resurser . Alliansregeringens politik ger resultat. ser vi ett behov av ökade resurser . Vi har en åldrande befolkning, en befolkning som kommer att ställa högre krav på välfärdstjänsterna. På ett övergripande plan är utgångsläget i mycket bättre än i många andra länder. Vi har en väl utvecklad välfärd och en stark ekonomi att bygga vidare på för att klara framtida utmaningar. Men vi vet att behoven, kraven och förväntningarna kommer att öka, och det kräver en ekonomi som växer. Hur ser statsministern på frågan om välfärdens finansiering ? 63 Statsminister (M): Vi kan se i internationella jämförelser att svensk ekonomi växer snabbare än andra utvecklade länders ekonomier. Eftersom vi har en bevarad utgiftskvot, alltså andelen offentliga utgifter av vår samlade ekonomi 2006–2014, innebär det att med en växande ekonomi har tillskotten till skattefinansierade verksamheter blivit rätt betydande. Det syns särskilt tydligt när det gäller förskola och äldreomsorg, men vi har också fattat aktiva budgetbeslut om att tillföra drygt 5 ½ miljard till den svenska skolan. Det har varit rätt och riktigt, därför att det säkrar att vi kan ha en fortsatt bra kvalitet. Det möter det faktum att vi får både fler äldre och glädjande nog också fler yngre till följd av ökat barnafödande. Jag tror att den fortsatta nyckeln är god tillväxt byggd på en arbetslinje, att fler jobbar. Men jag tror också att vi måste föra en diskussion om att det blir mer naturligt att uppmuntra äldre att vara kvar i arbetskraften och få ett längre arbetsliv. Det är en naturlig konsekvens av att vi lever allt längre. Då kan vi också säkra välfärden. De arbetslösas ekonomiska situation 64 (S): Massarbetslösheten är regeringens ansvar och regeringens stora misslyckande. Antalet arbetslösa har sedan regeringsskiftet ökat med nära 200 000. Vi administrerar en arbetslöshet på drygt 400 000. Er strategi för att få till stånd flera jobb var skattesänkningar som betalas av den svenska välfärden och försämringar av sociala ersättningar, arbetslöshetsförsäkring och sjukersättning. kan vi läsa i medier att andelen fattiga bland de arbetslösa uppgår till . Det är en dramatisk andel av dem som är arbetslösa som också är ekonomiskt fattiga. På vilket sätt, statsministern, får människor bättre förutsättning att komma tillbaka till arbetsmarknaden om de också görs ekonomiskt fattiga? 65 Statsminister (M): Sysselsättningen har vuxit med över 200 000. Ohälsotalen och det faktum att utanförskapet har minskat påverkar också bilden. Vi har ungefär 180 000 färre förtidspensionärer jämfört med när vi tillträdde. Det var förtidspension som var den socialdemokratiska huvudmetoden för att dölja arbetslösheten. Många av dem som stod nära arbetsmarknaden har fått jobb. Många av dem som vid makten hamnade i förtidspension försöker nu få arbete. Det förändrar vilka det är som ännu inte har fått jobb. Det gör att vi behöver ha en bättre verktygslåda och mer aktiva insatser, eftersom många nu står längre från arbetsmarknaden än vad som gällde tidigare. Det är vad som har skett. Vi fortsätter naturligtvis med vår arbetslinje och att uppmuntra att fler ska kunna få jobb. Sedan jobbar vi med två olika mått. Den absoluta fattigdomen trycks tillbaka i trots lågkonjunktur. Det är bland annat till följd av att vi har riktat åtgärder till familjer med svag ekonomi. Det faktum att det lönar sig bättre att arbeta, att den som har haft jobb och en bra löneutveckling har fått det bättre, framställs som att den relativa fattigdomen växer. Jag tycker att det är ett otillräckligt och delvis felaktigt mått att hänvisa till. Ett framtida EU-medlemskap för 66 HANS (M): är också Europavalåret, statsministern. Vi kan se lite olika tendenser. Vi hör inskränkthetens röster i den europeiska debatten där man bär skyltar som har orden Go Home! och där man på olika sätt sprider rädslans budskap. Vi ser också andra länder utanför EU28-kretsen– till exempel , som är i mångas hjärta dagar som dessa – där den europeiska symbolen är en frihetssymbol. Det är en symbol för demokrati, öppenhet och antikorruption. Därför är min fråga till statsministern om långsiktigt i den europeiska familjen – med de övriga 27 medlemsstaterna, där vi är den 28:e – kommer att verka för att , om dess medborgare så önskar och om landet uppfyller de grundläggande villkoren, ska ha en möjlighet att kunna bli medlem i vår gemenskap och union. 67 Statsminister (M): Det enkla svaret på den frågan är ja. Jag tror att det finns ett väldigt brett stöd för detta i riksdag. Det är dock inte allas uppfattning inom Europeiska unionen att vi på det sättet ska signalera medlemskap ens i en mer avlägsen framtid. Det finns en väldig skepsis mot ytterligare utvidgning av Europeiska unionen. Vi har mer haft uppfattningen att följer man bara de regler och kriterier som finns ska dörren stå öppen för alla som har kvalificerat sig. Det är mer rätt och riktigt. Dessutom är det ett sätt att säkerställa att man reformerar i en riktning där man når de gemensamma europeiska värden som handlar om marknadsekonomi, demokrati, rättsstat och att vara på alla sätt välfungerande och trycka tillbaka korruption. De andra vägvalen som erbjuds är ofta så mycket värre. Detta är mycket viktigare i ett där väldigt många av de sjukdomar som alltid har drabbat denna kontinent – revanschism, hat mellan olika etniska grupper, alltför extrem nationalism – återigen hörs och syns runt om i . Detta måste vara vårt fortsatta motmedel. 68 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed tackar jag statsministern och deltagarna i denna frågestund. 9 § Kommunala frågor betänkande 2013/14:FiU26 Kommunala frågor föredrogs. 69 (S): är ett fantastiskt land att leva i. Men någonting håller på att hända när vi nås av allt fler larmrapporter om våra skolelevers kunskapstapp, allt fler larmrapporter om vanvård av våra gamla och allt fler larmrapporter om överbeläggningar på våra sjukhus. Någonting håller på att gå sönder! För i takt med de sjunkande skolresultaten och de ökade överbeläggningarna slår de privata välfärdsbolagen nya vinstrekord. har de tio största bolagen gjort en vinst på närmare 10 miljarder, enligt . Det är i vinst. För riskkapitalisterna har svensk välfärd blivit ett guldrushens Klondike. Var det den här utvecklingen som såg framför sig när han som nyvald statsminister 1991 deklarerade att skulle skapa bästa skola där alla ges rätt att fritt välja med hjälp av en styrande elevpeng? Nej, jag tror inte att någon ansvarig politiker kunde förutse en utveckling av det här slaget. Tanken var nog snarare att bana väg för fler idéburna aktörer. Men det mesta talar för att friskolor som drivs av ideella organisationer, kooperativ eller stiftelser inte går någon ljus framtid till mötes. I stället vallfärdar flera av världens största riskkapitalbolag till och till svensk skola inte för att höja kunskapsnivåerna, utan för att skära guld med täljkniv. För riskkapitalisterna har svenska skolan blivit synonymt med snabba klipp. Vart tar då vinsten vägen? största friskoleföretag gjorde en vinst på 208 miljoner, vilket motsvarar ungefär 400 nya lärare. Men några fler lärare anställdes inte, utan pengarna lades i stället på hög. Riskkapitalbolagens affärsidé är inte att plocka ut höga vinster utan att få företagen att öka i värde för att sedan säljas med rejäl vinst . Investerarna väntar sig en avkastning på i princip . När ska säljas efter låt säga måste värdet på bolaget ha ökat med miljardbelopp för att investerarna ska vara nöjda. Dessa miljardbelopp är ingenting annat än rena och skära skattemedel, miljarder som skulle ha gått till att anställa fler lärare, miljarder som skulle ha fått fler elever att nå kunskapsmålen, miljarder som skulle ha gjort skillnad i skolan. Den här utvecklingen måste hejdas för att skydda elever och lärare men också de seriösa friskolor som berikar skolvärlden med många nya spännande pedagogiska inriktningar, och där vinsten de facto återinvesteras. Skolan ska handla om elever, rätten till en bra utbildning och goda kunskapsresultat – inte om snabba cash! Därför föreslår vi socialdemokrater nationella kvalitetslagar för ordning och reda i välfärden. Genom att ställa tuffare och tydligare krav på bland annat bemanning kan kvaliteten förbättras och privata vinster avsevärt begränsas, som mångfald och valfrihet garanteras. Vi vill också ställa hårdare krav på vilka som får driva välfärdstjänster. Kompetens, seriositet och långsiktigt ägande är krav som måste ställas. Varje skolenhet, varje äldreboende och varje vårdcentral ska dessutom öppet kunna redovisa sin ekonomi, så att vi kan se hur våra skattepengar används. Det är inte rimligt att låta friskolor ha färre lärare jämfört med de kommunala skolorna eller att låta bemanningen på privata äldreboenden vara betydligt lägre än i de kommunala. Jag yrkar därmed bifall till reservation 1. Plötsligt har verkligheten även kommit i kapp vissa partier i Alliansen som insett att all privatisering trots allt inte alltid är god privatisering och att något mer kanske måste göras. En ägarprövningsutredning tillsattes för att utreda om det finns ytterligare krav som kan ställas på dem som äger och driver välfärdsföretag. Uppdraget skulle egentligen ha redovisats , men tiden har förlängts till . Regeringen vill nämligen, och lyssna , att utredningen även ska belysa frågan om det är lämpligt att kräva av ett aktiebolag som bedriver friskola att utbildningen ska vara av god kvalitet. Om kravet, fru talman, på utbildning av god kvalitet inte rättsligt passar in i bolagsordningar ska väl heller inte aktiebolag bedriva skolverksamhet över huvud taget? Det är en given logik för mig och för många andra att kvalitet går före vinst och snabba klipp. På tal om snabba klipp, fru talman, såldes vårdcentralen Serafen i till en grupp läkare för .