prot · H109129 · 2014-06-23 00:00:00 — Men enligt dessa undantag riskerar det att bli fortsatt omöjligt för de föräldrar som har en funktionsnedsättning att delta i barnens intressen, att hjälpa dem när de behöver ta sig till tandläkaren eller till vårdcentralen eller att ens följa med dem till ett kafé eller handla kläder till dem. Tonåringar med funktionshinder får begränsade aktiviteter med sina kompisar, och en del kanske de inte alls kan vara med på. Med de undantag som regeringen gör när det gäller företag med mindre än tio anställda, oavsett om det handlar om hälso- och sjukvård, affärer, restauranger eller biografer, blir det fullt ut lagligt att diskriminera kvinnor och män, flickor och pojkar med funktionsnedsättning för att tillgänglighet inte finns och inte behöver finnas. Är det klokt? Är det en investering för framtiden? Nej, det är det självklart inte. Vad menas med varaktig relation? Innebär det att människor med funktionsnedsättning alltid måste gå till samma restaurang och äta? Innebär det att de alltid måste handla i samma affär eller besöka samma biograf eller kulturevenemang? Eller innebär det att människor med funktionsnedsättning måste besöka ett ställe en gång per dag, en gång , en gång eller en gång ? Här är lagstiftningen otydlig och svårtolkad. Vad är det som gäller? Hur kan man till exempel uppnå varaktighet med en butik som säljer tv-apparater, cyklar eller kameror? Det är inget som man köper , eller ens . Affären kanske inte ens finns kvar mellan de tillfällen som personen behöver köpa en ny cykel eller en ny tv. Vad är det som gäller? Vi hoppas att vi får svar i denna debatt. Varaktig relation kanske innebär en favoritrestaurang, en närbutik eller en frisör. Men många av dem har inte tio anställda, och då blir lagstiftningen betydelselös och kommer inte att ge något resultat om inte ägaren ser möjligheterna som det ändå innebär att få nya kunder. Det kan låta som om vi socialdemokrater är gnälliga, men vi vill ha ett samhälle som är tillgängligt för alla, även för de människor som har en funktionsnedsättning. Det handlar om deras mänskliga rättigheter. Jag vet att det är många som väntar på ett svar från ministern på frågan om varaktighet. Det känns inte okej, och det är inte bra för någon av oss att det är så här. Jag vill bara påminna om att vi alla kan få en funktionsnedsättning. Om vi har tur och får bli gamla kommer vi med största sannolikhet att få någon typ av funktionsnedsättning. Vi sparar därför inga pengar på att vänta, utan det är faktiskt dags att göra något åt det. Alla kommer nämligen att ha nytta av det, eftersom det skapar möjligheter för fler. Det skapar nya jobb, och affärer och restauranger kan få nya och fler kunder. Man har räknat på att det kan ge mycket pengar i vinst till företagen. Fler kan också få möjligheter att tillsammans med sin familj eller sina vänner få tillgång till hela vårt samhälle och få en större valfrihet. Vi har mycket att lära av varandra genom att utbyta erfarenheter och framför allt få en ökad förståelse för varandras situation. Därför får vi inte glömma att kvinnor och män, flickor och pojkar, oavsett om de har någon funktionsnedsättning eller inte, är olika men ändå så lika. Och vi har olika behov. Man kan faktiskt se på fler sätt. Man kan höra och tala på olika sätt. Och vi kan ta oss fram på många olika sätt. En del är föräldrar till små barn, och en del är föräldrar till stora barn. En del är väldigt unga, en del är lite äldre och en del är precis som jag mitt i livet. Alla har vi, som sagt, olika behov av företagens tjänster och varor i livets olika skeenden. Vi har olika behov av hälso- och sjukvård. Men vi är alla människor som vill få känna oss just som människor, fria att kunna välja var vi vill handla, var vi vill äta och vilken vårdcentral vi vill gå till. Därför är vi socialdemokrater emot undantaget. I utskottet finns det majoritet för att undantagen inte ska få gälla hälso- och sjukvård, men det reserverar sig regeringspartierna mot. , tycker att det är okej att företag inom hälso- och sjukvård som har färre än tio anställda ska ha rätt att diskriminera människor med funktionsnedsättningar så att de inte är tillgängliga för dem. Företagets vinster går före människornas behov, och den så kallade valfriheten, som regeringspartierna är kända för, blir inte tillgänglig för människor med funktionshinder. , herr talman: kan inte träffas, kompetens går vi miste om och det finns många kunder som företagare förlorar om vi inte vågar satsa på just tillgänglighet även för den som har en funktionsnedsättning. Vi Socialdemokrater värnar om jobben och småföretagen och vill att de ska växa och våga anställa fler. Att det, enligt utredning Bortom fagert tal, ska finnas en skälighetsbedömning tycker vi är ett bra resonemang. Det är viktigt att åtgärdens storlek är rimlig, men alla hinder är inte stora eller dyra att göra något åt. Därför måste diskrimineringsskyddet mot bristande tillgänglighet gälla fler företag. Därför yrkar jag bifall till vår reservation 1, men självklart står vi bakom samtliga våra reservationer. Jag yrkar också bifall till en trevlig sommar för er alla. 55 (M): Vi debatterar arbetsmarknadsutskottets betänkande Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering m.m. I betänkandet finns 21 reservationer och ett särskilt yttrande. I betänkandet behandlas också 37 motionsyrkanden om diskrimineringsfrågor från den allmänna motionstiden . Det regeringen föreslår i propositionen är ändringar i diskrimineringslagen som innebär att bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning införs som en ny form av diskriminering i diskrimineringslagen. Diskrimineringsförbudet mot bristande tillgänglighet föreslås gälla för alla de samhällsområden där diskrimineringslagens övriga regler gäller , med undantag för tillhandahållande av bostäder. finns ett diskrimineringsförbud mot bristande tillgänglighet som endast gäller i delar av arbetslivet och utbildningsområdet. Vad gäller tillhandahållande av varor och tjänster föreslås att förbudet inte ska gälla för privatpersoner eller för företag som vid det senaste årsskiftet sysselsatte färre än tio arbetstagare. Enligt propositionen ska samma undantag gälla inom hälso- och sjukvårdens område. Som vi hörde här har oppositionen i utskottet – S, MP, SD och V – gått samman och fått majoritet för att det inte ska vara något undantag vad gäller hälso- och sjukvårdens områden. I fråga om tillhandahållande av varor och tjänster föreslås att förbudet inte ska gälla om det krävs åtgärder beträffande fastigheter och byggnader som går utöver de krav på tillgänglighet som finns i bygglag eller startbesked för den aktuella fastigheten eller byggnaden. I propositionen föreslås också att ordet funktionshinder i olika lagtexter byts ut mot ordet funktionsnedsättning. Ordet funktionsnedsättning används alltmer i dagligt tal i debatten. skrivs det också in i lagtexten. ska lagändringarna träda i kraft, enligt propositionen. När vi diskuterar dålig tillgänglighet som grund för diskriminering i svensk lagtext är det viktigt att nämna de avtal och internationella konventioner som åtagit sig att följa för att motverka diskriminering. Principen om icke-diskriminering är central i om mänskliga rättigheter. EU har rättsliga bestämmelser som har betydelse för frågor om diskriminering på grund av funktionsnedsättning. Detta har vi också att förhålla oss till. Det är av största vikt att fortsätta undanröja hinder som finns för personer med någon funktionsnedsättning. Med alliansregeringen trädde diskrimineringslagen i kraft – en lag som har till ändamål att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, etnisk tillhörighet, sexuell läggning, ålder med mera. Diskrimineringslagen gäller inom en rad olika samhällsområden: arbetsliv, utbildning, bostäder, hälso- och sjukvård, socialtjänst med mera. som diskrimineringslagen trädde i kraft inrättades , , som ska utöva tillsyn så att lagen följs. Det är med detta som bakgrund som regeringen nu vill gå vidare genom att ändra, förbättra och förstärka lagen med att bristande tillgänglighet också ska vara grund för diskriminering. Man får som individ en betydligt starkare roll. En person med funktionsnedsättning ges nu förbättrade livsvillkor och kommer att kunna känna större delaktighet i samhällslivet. Man får som individ möjlighet att påverka och en rättighet som man kan hävda i domstol om man känner sig orättvist behandlad. Att vårt samhälle har en hög tillgänglighetsgrad är en viktig demokratifråga. Bristande tillgänglighet påverkar vardagen och är ett hinder från att vara delaktig på lika villkor i samhället. Beträffande de undantag som finns framgår exempelvis av propositionen att företag som tillhandahåller varor och tjänster och som har färre än tio arbetstagare ska vara undantagna. Det är viktigt att se helheten och sammanhangen. Det gäller att se förutsättningarna för näringslivets utveckling, att småföretag kan växa. Fler företag och fler jobb ger möjligheter till ökade välfärdssatsningar. Regeringen har ambitionen att minska regelbördan för företagen. I propositionen föreslås också att det ska vara ett undantag för företag inom hälso- och sjukvårdsområdet med färre än tio anställda. Vi anser att detta är rimligt. En ny lag utan undantag ökar otryggheten för småföretagen inom vårdsektorn. Har man exempelvis ekonomiska möjligheter att göra de investeringar som kan behövas? Har man möjlighet att göra dem omgående? Har man ekonomiska muskler att klara av investeringar och förändringar i så snabb takt som lagen kräver? Kan det rentav bli så att man tvingas avveckla sin verksamhet? Det är något som då också drabbar inte bara vårdgivaren utan också patienterna. Det som oppositionen föreslår här kan komma att innebära mindre valfrihet, färre alternativ och färre vårdinsatser. Oppositionens agerande visar brist på ansvar. Det är viktigt att komma ihåg att också finns. Vad gäller byggnader och lokaler är det viktigt att framhålla att det som föreslås undantas från förbudet mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet redan omfattas av förbud mot diskriminering i andra lagar och författningar. tog i sitt inledningsanförande upp vad som är skäligt. Det måste göras en bedömning av vad som är skäligt i de enskilda fallen. Man tar också hänsyn till lagar och författningar som vi har på det här området. Alliansen i utskottet vill ge regeringen i uppdrag att analysera vad undantaget för små hälso- och sjukvårdsföretag innebär och vad det skulle kunna få för konsekvenser om man inte gör ett undantag för just småföretagen i vårdbranschen. När det gäller skälighetsbedömning är det viktigt att ha med detta att lämpliga åtgärder ska bli genomförda och att man utgår från de regler som finns i exempelvis och andra lagar och författningar, att man ser helheten och gör rimliga avvägningar. Arbetet med att undanröja hinder för att få en bättre tillgänglighet i samhället är högt prioriterat. Mycket är gjort för att förbättra tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Jag har nämnt diskrimineringslagen och inrättandet av . Vi diskuterade en reform om ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. Det finns flera exempel. går vi vidare. Genom att dålig tillgänglighet blir grund för diskriminering får den enskilde individen mycket större möjlighet att driva igenom sina krav och rättigheter. Vi får ett tydligt rättighetsperspektiv i lagstiftningen. Den enskilde får möjlighet att driva sin sak i domstol och få rätt till diskrimineringsersättning. Som sagts är det viktigt att framhålla i debatten att frågan om tillgänglighet för människor med funktionsnedsättning även behandlas i annan lagstiftning: , arbetsmiljölagen, lagen om kollektivtrafik, skollagen med flera. har fattat beslut om många lagändringar och förbättringar, men det är också viktigt att lagarna följs upp i kommuner och landsting. En del kommuner borde kanske fundera lite över detta. Förslaget är ett stort steg framåt vad gäller att stärka individens rättigheter och möjligheter att bättre kunna delta i samhällsgemenskapen. Att införa bristande tillgänglighet som en form av diskriminering handlar om att öka friheten för den enskilde genom ökade rättigheter. Det ger den enskilde möjlighet att ställa ökade krav och att få sin sak prövad i rättsliga instanser. En skärpt diskrimineringslag är en milstolpe och ett historiskt beslut. När ambitionen höjs ytterligare får det många positiva effekter för människor. Till oppositionen vill jag säga att det är dags att se möjligheterna och inte bara problemen. Alliansregeringens satsningar på bättre tillgänglighet är en viktig reform. utredningar lägger alliansregeringen fram konkreta lagförslag för kraftiga förbättringar för personer med funktionsnedsättning. Genom att förändra attityden, tillåta människor att växa och skapa tillgängliga miljöer kan fler få det liv de önskar. Det ger fler möjligheter till jobb och ökad möjlighet till förbättrad livskvalitet. 56 (S) replik: säger att det ska öka friheten och att man ska kunna delta i samhället. Ja, det tycker jag också att man ska kunna göra. Oavsett om man har en funktionsnedsättning eller ej ska man ha en frihet och med all rätt kunna delta i samhället. Men med denna regering har valfriheten inte gällt för alla utan för bara några få. För oss socialdemokrater är det viktigt att den gäller för fler. Enligt SCB:s uppgifter kommer av företagen inom handel, av företagen inom hotell och restaurang, av företagen inom kulturen och av företagen inom transport att undantas från lagstiftningen genom förslaget. Det är i stort sett alla. gjorde 2011 bedömningen att de cirka två miljonerna konsumenter med funktionsnedsättning i har en köpkraft på i detaljhandeln. Om anhöriga väljer samma butiker stiger det med ytterligare 130–. Vi vågar därför säga att dessa undantag är dåliga, och vi vågar ta ansvar för att alla människor har ett värde och att alla människor ska ha tillgång till vårt samhälle. 57 (M) replik: Socialdemokraterna skriver i sin följdmotion att man välkomnar propositionens förstärkning av diskrimineringslagen. Det är en viktig reform som stärker rättigheterna för personer med funktionsnedsättning. borde därför vara lite mer positiv. utredningar av alla de slag, många under socialdemokratiskt regeringsinnehav, lägger alliansregeringen nu fram ett konkret lagförslag. Vad gäller undantagen har regeringen tagit hänsyn till tillkännagivande . Där uttrycks det klart att man ska ta hänsyn till förutsättningar i näringslivets utveckling när man utformar reformen. Regeringen har också sagt att man ska beakta regelförenklingar, minskad administration för företagen och så vidare. Detta måste också vägas in i en helhetsbedömning. Som jag sade i mitt inledningsanförande måste alla företag förhålla sig till exempelvis vad gäller lokaler och byggnader. Där finns krav på tillgänglighet som måste efterlevas. och talar ofta om att ni vill göra mycket. Det är bra med ambitioner, men det ska också finansieras. Jag läser om ökade anslag till handikapporganisationer i ert budgetförslag , men ingenting annat. Det skulle vara intressant att veta vad ni har för målsättning 2015 när det gäller just finansiering. Den nya lagen ger den enskilde individen ökade rättigheter, och man kan som sagt få sina rättigheter prövade i domstol. Vi får en lag som tar hänsyn till ekonomiska förutsättningar för företagen. Nyttoeffekterna vägs av; man måste göra en rimlig avvägning. Det är så man tar ansvar. 58 (S) replik: Vi socialdemokrater vill ta ansvar, . Vi tycker att människor som har en funktionsnedsättning ska ha samma rättigheter i samhället som du och jag. Jag räknade upp hur mycket företagen skulle kunna tjäna. Det är inte Socialdemokraternas uträkning utan Svensk Handels. En köpkraft på skapar jobb som också ger skatteintäkter. Framför allt handlar det dock om att människor med funktionsnedsättning ska ha rätt att vara delaktiga i samhället. I min hemkommun ser jag överallt hinder att ta sig in, även för den som inte har en stor funktionsnedsättning. Det räcker att ha lite ont i kroppen för att inte klara av att komma in i en butik eller ett kafé. Det måste vi väl ha viljan att göra något åt. Jag tror inte att regeringen hade återkommit om man inte hade varit nödd och tvungen. Jag skulle vilja ha ett svar. är ju det största partiet i regeringen. Varför gör man alla dessa undantag? Det skulle vara en ganska stor tillgång och vinst för företagen om de öppnade för att fler människor kan ta deras varor och tjänster i anspråk. Funktionsnedsatta är en köpstark grupp, så det skulle generera både jobb och skatteintäkter. 59 (M) replik: Det gäller att väga av nyttoeffekterna för den enskilde individen mot de förutsättningar som ett litet företag har vad gäller vilka ekonomiska åtaganden det kan klara av. Ingen vinner på att ett litet nystartat företag får sådana bördor initialt att det inte kan klara av det. Undantagen handlar om att vi inte vill slå igen småföretag och småbutiker som kanske lever på marginalen. Många småföretag har små marginaler, och det ska vi ta hänsyn till. får Alliansen äntligen denna lag på plats. Det har varit mycket debatter, diskussioner och utredningar, vilket vi alla känner till. Enskilda individer får ökad frihet och möjlighet att gå till domstol om de inte får gehör för de rättigheter som kommer att skrivas in i lagen. Man får göra skälighetsbedömning i varje enskilt fall. Lagen ökar pressen på alla branscher och företag att bli bättre. Det blir en attitydförändring i samhället som kommer alla till del. Ni kan givetvis tala mycket om vad ni vill göra. Det är jättebra, men var är finansieringen? I Alliansens reservation går det att läsa om vad det handlar om för pengar för småföretag inom sjukvårdsbranschen. 60 (MP): Jag vill börja med att säga att det är trist att rättsfrågor som handlar om frihet och människors möjlighet att vara medborgare ska landa i ekonomi och att man ställer det mot varandra. Det tycker jag är trist. står naturligtvis bakom alla sina reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 2 och reservation 6. Ni säger att jag är envis, jag ger aldrig upp på något vis. Ute på stan är det bra att va, men att komma fram kan ta ett tag. Men jag rullar, rullar, rullar med min rullstol. Det är från vem jag är? med deltagare från . De gav en liten glimt av vad brist på delaktighet kan innebära. Delaktighet är ett positivt laddat begrepp. Vi vill alla vara delaktiga i olika sammanhang under olika perioder i livet – i förskola, skola, yrkesliv, fritidsaktiviteter, kultur, politik, intresseföreningar och tillsammans med våra vänner. Vi tar för givet att vi själva kan avgöra och välja om och på vilket sätt vi vill vara delaktiga. Men cirka en miljon barn, ungdomar och vuxna har inte den självklara möjligheten, om inte miljön anpassas. Anpassningarna kan handla om att göra information anpassad genom till exempel bildsymboler, teckenspråk, punktskrift, piktogram och ljudband, eller genom, som det ofta handlar om, att anpassa den yttre miljön med till exempel färgavgränsningar, ramper, breda hissar och fasade trottoarer. Om miljön anpassas blir en miljon svenskar delaktiga i sin vardag. Att besöka en affär eller restaurang där det är några trappsteg in till affären eller restaurangen kan bli omöjligt för alla som är rullstolsberoende för förflyttning. , bara hälften, av alla grundskolor och gymnasieskolor i är anpassade för dem som är rullstolsburna. Jag såg en debatt . Det var en kille på som skrev: har jag fått krypa in på toaletten, eftersom toalettdörren inte är bred nog att klara av min rullstol. Det är dagens . Det kan vara ett viktigt informationsmöte på arbetsplatsen, och jag är beroende av teckentolk för att kunna delta. Mötet är inte tillgängligt och ger inte delaktighet på alla arbetsplatser om det inte finns teckentolk. Det finns tyvärr många exempel i där vi ser att det inte är ett tillgängligt och anpassat samhälle vi har. Därför har den samlade funktionshindersrörelsen i under arbetat för att brist på tillgänglighet ska vara grund för diskriminering. Det var ett beslut som till slut fattades i . Beslutet fattades emot Alliansens vilja. Jag har tittat vad alla allianspartier sade. De skriver väldigt positivt, med kanske ett undantag. skriver i sin funktionshinderspolitik att bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ska betraktas som en diskrimineringsgrund och omfattas av diskrimineringslagstiftningen. KD vill inkludera bristande tillgänglighet i diskrimineringslagen. säger just ingenting om vare sig funktionsnedsättning eller tillgänglighet. De har ett litet blad här. däremot har ett väldigt ambitiöst program som heter Ett samhälle där alla kandelta. Där skriver man i en rubrik att bristande tillgänglighet bör räknas som diskriminering. Detta skrev man , en månad innan vi fattade beslutet. Trots detta är det väldigt lätt att i propositionen läsa in Alliansens till detta är jag nödd och tvungen. Under alla de debatter om tillgänglighet vi har haft i socialutskottet har det aldrig varit tal från Alliansen om de enorma undantag som man gör i hela propositionen. Det är ett slag i luften, och det är ett hårt slag. Det landar hårt för hela funktionshindersrörelsen. Läpparnas bekännelse har inget med Alliansens vi vill, vi ska att göra. Det är tomma ord. HSO har gått tillbaka och sett att praktiskt taget alla riksdagsledamöter var för detta . Uttrycket valfrihet är i det här fallet helt satt ur spel. Det som är positivt, om jag ska komma på något, är att det ändå finns ett förslag. Det är en början. Det är bra, men inte tillräckligt bra. Det är för många undantag, för många om och utifall att. Det ger inte den frihet och den delaktighet som funktionshindersrörelsen väntat på under . De har haft en torsdagsaktion som har blivit en tisdagsaktion sedan propositionen kom. En del av er kunde säkert se dem svartklädda på grund av debatten, och därav är också jag mörkklädd. Det vänder sig mot är alla undantag som görs i propositionen. Diskrimineringslagen kan inte användas som grund för diskriminering, som alla känner till. Det gäller företag som tillhandahåller varor och tjänster och där det är under tio anställda. Även inom hälso- och sjukvård vill Alliansen ha det så. Det är som det har sagts tidigare. Det skulle gälla av alla företag. Det är SCB som säger det. Det är inget påhitt av oss. Det innebär rent konkret och praktiskt att en person som är rullstolsburen och ska besöka en restaurang där det finns nio anställda inte är diskriminerad. Men går han till grannen där de är tio som jobbar, då är han diskriminerad. Det är en mycket märklig inställning. Vi är heller inte för att man mer eller mindre ska vara stamkund. Det blir väldigt mycket som kommer att genomföras via domstolsbeslut. Allianspolitikerna har retirerat och lämnar över det till juridiken att lösa. Vi tycker att det räcker med det som finns, hänsyn till de ekonomiska och praktiska förutsättningarna. Det täcker eventuella undantag. Men man vill ha hängslen och livrem och lite till. Det i sig är ren diskriminering. CRPD, with Disabilities, lämnade sitt svar till den på vad de anser att behöver åtgärda utifrån konventionen om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Det blev ett femtiotal punkter där de ansåg att inte uppfyllde kraven i om personer med funktionsnedsättning. De börjar med vad vi nu talar om. De uttrycker att de är mycket oroade över det nya lagförslaget om diskriminering och tillbakavisar den indelning som görs av verksamheter som har färre än tio anställda. Kommittén ser inte att indelningen av antalet anställda har något stöd i den svenska lagstiftningen, och det är allvarligt. Detta är någonting som kom . Det är en kritik från FN om vad inte gör när det gäller medborgerliga rättigheter. De skriver också att som förslaget ser ut nu innebär det att man överlämnar lagen till juridiken. Jag kan bara instämma, men frågan är om det är meningen.