prot · H10971 · 2014-02-20 00:00:00 — Jämfört med norrmän, och danskar och jämfört med hela OECD-området har vi byggt ungefär hälften. fick vi en uppgång tack vare bland annat att vi tog bort en del subventioner som gjorde att man tidigarelade vissa bostäder. Å andra sidan var det ungefär samma uppgång i omvärlden. Och det sjönk även i andra länder efter 2006. Vi har en 46-procentig uppgång 2013. Det är över 31 000 byggda bostäder 2013, enligt SCB. Och trenden ser ut att fortsätta . Vad vi måste göra är att snabba på planprocessen, alltså vägen från idé till att spaden kommer i backen. Den är för lång. Den är för krånglig, och den fördyrar. Det sker både i form av kostnader och i form av försämrad konkurrens. Detta är den viktigaste åtgärd vi måste vidta. Sedan måste vi självklart göra allt vi kan för att hela bostadsmarknaden ska fungera bättre. kommer att ta ställning till en rad olika förslag . 77 (S): Jo, men , som är kollega till , går ut och talar om att fler kommuner måste ta ett större ansvar för att skapa bostäder. Javisst, men staten har ju backat. Ni har tagit bort investeringsstödet. Det är helt riktigt, som sade, att det ökade till 45 2006. När ni sedan tog bort det stödet sjönk bostadsbyggandet. Det är det som vi ser effekterna av . Det har vi sett . är det alltså 31 000 bostäder, säger bostadsministern. Det är väldigt lite i förhållande till de enorma behov som finns i . Inte minst, som en kollega till mig tidigare talade om, är problemet väldigt stort utanför storstadsområdena. I storstadsområdena har det byggts många bostadsrätter men inte hyresrätter, och det är det som människor utan något kapital behöver. Vart ska de ta vägen? 78 Statsrådet (KD): Det investeringsstöd som Socialdemokraterna efterlyser har vi prövat i tre olika varianter och . Ändå byggde vi hälften av vad norrmän, , danskar och tyskar gjorde. Det visar att det inte funkar. Investeringsstöden ramlar oftast rakt ned i byggherrarnas fickor som ökad vinst eller i form av att byggföretagen blir slöare. Man utvecklar inte sin produkt tillräckligt bra, eftersom man jagar stimulansen. De som utvecklar de billiga koncepthusen, som gör att man bygger nya hyreshus i , , och på många andra orter, säger: Det här började vi med när vi insåg att subventionernas tid var förbi. Då jobbade de med att utveckla sin produkt för att kunna bygga billigare. Det är ett sätt att göra detta på. Därför behöver vi också enhetliga kommunala och tekniska särkrav. Sedan måste vi jobba med en snabbare planprocess. Det är en del av nyckelfrågan. Om vi inte får fram byggbar mark som är färdigbeslutad av kommunen spelar det ingen roll vad vi gör i övrigt. Det är en av nyckelfrågorna. Där ger vi nu kommunerna en hel verktygslåda extra att jobba med. Vinterdäck på tunga fordon 79 (M): Min fråga går till infrastrukturministern och handlar om vinterdäck på tunga fordon. måste även tunga fordon ha vinterdäck när vinterväglag råder mellan och . Det är bra, och det löser frågan om framkomlighet. Vi hade tidigare situationer med många långtradare som fastnade i branta och hala backar och stoppade trafikflöden på många håll i landet. Jag följde med trafikpolisen i för att få höra vad de såg för utmaningar i trafiken. De tyckte att den förändring som alliansregeringen hade genomfört var bra. De skickade med mig att de tyckte att vi skulle se över om det skulle vara fler vinterdäck än bara på drivaxeln för att öka trafiksäkerheten. Kan infrastrukturministern tänka sig att följa frågan noga? 80 Statsrådet (M): Tack, , för frågan! I samband med att vi får en riktig vinter ställs alltid frågan om framkomlighet och säkerhet för tung trafik. Det gäller både att köra och att möta den typen av fordon. har regeringen skärpt kraven i fråga om ökat mönsterdjup. Sedan har kraven skärpts ytterligare till att använda vinterdäck. Fokus låg då på framkomlighet, det vill säga att lastbilarna stoppar framkomligheten. Det är fortfarande avstånd och hastighet som avgör när du ska bromsa. Då spelar det nästan ingen roll vad du har för däck. Jag har sagt, och jag kan säga det igen som svar på frågan, att vi får se hur regelefterlevnaden blir med de däckkrav som finns. Om det behöver göras mer får vi återkomma. 81 (M): Tack, infrastrukturministern, för svaret! Det är glädjande att allt färre människor mister livet i den svenska biltrafiken, och det är glädjande att alliansregeringen också tar trafiksäkerheten på så stort allvar. Mitt sista medskick är att vi ska ta de farhågor som finns runt om i landet på allvar och följa frågan noga. 82 Statsrådet (M): Precis som tog upp är duktigt på trafiksäkerhetsarbetet och får många frågor från andra länder. 2010 var ett rekordår, men det visade sig att var om möjligt ännu bättre. Det är naturligtvis ett arbete som ska fortsätta. Det är oerhört viktigt att alla de som kör på våra vägar, inte minst de som kör den tunga trafiken, följer gällande regler och har ordning på den tekniska utrustningen. Det är lite oroväckande att representanter för bilbesiktningen meddelat att en tredjedel av alla våra bussar skulle kunna få körförbud vid besiktningen. Här finns ett ansvar att hålla ordning på utrustningen, hålla rätt hastighet och rätt avstånd. Vi får följa om det finns mer som vi borde eller bör göra, och vi fortsätter vårt säkerhetsarbete. 83 (S): är ett bra land att leva i. Kvinnor och män har ändå inte samma möjligheter och rättigheter i . Arbetslivets villkor ser olika ut för kvinnor och män. Kvinnor tvingas ofta till otrygga anställningar och fler deltider än män. Kvinnor tar större ansvar för hem och familj, och kvinnors arbetsinsats värderas mycket lägre än männens. Nyss presenterades en utredning om män och jämställdhet. Det är bra och nödvändigt att få männen involverade i jämställdhetsarbetet, men varför fick utredningen inte i uppdrag att lämna förslag till åtgärder, ? Kommer ministern att lägga fram några konkreta förslag med utgångspunkt i utredningen och jämställdhet? Där finns en del kloka synpunkter. 84 Statsrådet (FP): Tack, , för att du har uppmärksammat den tjocka och underbara utredningen och jämställdhet som jag tog emot . Vi jobbar mot ett jämställdhetsmål som jag har talat om under denna timme. Det är bra att påminna sig om att det är två kön som bägge förlorar på ett ojämställt samhälle. Utredaren pekar på frågor om sjukvård och vår acceptans av mäns våld mot män, som sedan i sin förlängning också leder till mäns våld mot kvinnor. Den sammanställning av kunskap som utredaren har visat i utredningen och jämställdhet innehåller en hel del idéer om vilka åtgärder som kan vidtas från regeringens och sida och från andra aktörer. Jag har precis tagit emot utredningen, och vi bereder nu den. 85 (S): Jag ber ministern att återkomma i nästa anförande och berätta om de idéer hon har om vilka åtgärder som kan vidtas. En hel del är känt . Det finns många utredningar på jämställdhetsområdet, och här är ytterligare en. Även om det är en spännande rapport där frågan om män och jämställdhet tas upp är det faktiskt inte fler utredningar som behövs utan konkreta politiska förslag till åtgärder. Det är den möjligheten ministern har. talar om föräldraförsäkringen. Enbart av papporna tar ut föräldradagar . Ändå vet vi att vi påverkar vårt nya barn oerhört mycket . Frågan är synnerligen viktig för kvinnor, män och det lilla barnet. Jag ser fram emot att ministern svarar på vilka konkreta åtgärder som kan vidtas. 86 Statsrådet (FP): Mycket riktigt är föräldraförsäkringens utformning och hur den fördelas en av de frågor som hanteras i den här kammaren. visar att det är värre än vad vi trott. Vi brukar säga att av föräldraledigheten tas ut av män, men det har visat sig att den alldeles övervägande delen av tas ut efter det att barnet har fyllt . Det understryker hur viktiga de två öronmärkta månaderna och jämställdhetsbonusen är samt behovet av att noga följa hur utvecklingen fortsätter. Frågan handlar om många konkreta saker. Den skolpolitik som ger pojkar en större chans redan i lågstadiet är en sådan fråga. Frågan om jämställdhetsintegreringsarbetet går vidare till våra myndigheter. Det är ett annat exempel där mycket är kvar att göra. Möjligheten att se idrottsevenemang på tv 87 (S): Min fråga går till . Vi är många som gläds åt de idrottsliga framgångar som har i . Det blir samlande och stimulerande diskussioner och mycket glädje. Jag läste på Twitter i går att utropat att det är en skandal att TV3 inte finns i . Men han hade inga synpunkter på att det finns två miljoner ytterligare i landet som inte har tillgång till denna tv-kanal. Oroar det statsrådet att det bara är som har larmat om att få tillgång till denna kanal, eller är det en angelägenhet för hela nationen? 88 Statsrådet (KD): Tack för frågan, ! Jag tror att vi är många , oavsett om vi har tillgång till TV3 eller inte, som gläds över de svenska framgångarna. Det svenska skidlandslaget har levererat i en omfattning som vi kanske inte hade vågat hoppas på. Det är fantastiskt! Det stämmer, precis som säger, att just i är det inte möjligt att följa via tv. Det är kanske bra eftersom vi brukar använda tiden till en del annat. Gäller frågan huruvida OS-sändningar borde ske i public service-tv, eller gäller frågan om TV3 ska vara tillgängligt för hela svenska folket? Jag blev inte klar över frågan, och jag får be frågeställaren upprepa den. 89 (S): Det handlar om att göra en evenemangslista och säga att det är så stora och viktiga evenemang att de bör ses av hela svenska folket, något som Socialdemokraterna har drivit i kulturutskottet. Förutom Attefalls skandaliserande framträdande i går såg jag på Twitter att infrastrukturministern har stort intresse för hockeyn och att hon drog ihop ett antal sammanträden till minimal tid. Detta är väldigt intressant mot bakgrund av regeringens arbetslinje. Tycker regeringen att det är lämpligt att man stänger ned stålverk, massafabriker och skolor till förmån för att kunna studera idrottsliga aktiviteter – att hela folket ska ha den möjligheten? 90 Statsrådet (KD): Jag tror att vi är förbi den eran då står stilla vid idrottsevenemang, som det gjorde när åkte. Då fungerade det precis så som beskriver. Skolor ställde in undervisningen och ägnade sig enbart åt att följa både första och andra åk. Det var säkert en hel del arbetsplatser som stod stilla. Jag kan försäkra om att regeringens samtliga ledamöter besitter en mycket stor simultankapacitet och kan både ha koll på om det nu är telefonen, Ipad eller möjligtvis en tv i bakgrunden och utföra viktigt arbete. Arbetslinjen är till för att upprätthållas också av regeringens medlemmar, och så sker. Det är min absoluta försäkran. Tack för frågan! Därmed var dagens frågestund avslutad. Jag vill tacka de deltagande ledamöterna och statsråden. betänkande 2013/14:UbU10 föredrogs. 92 (S): Denna debatt handlar alltså om den svenska . Jag ska börja med att säga att vi naturligtvis står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reservationerna 1 och 8 från Socialdemokraterna med flera. Det finns stor anledning att oroa sig för utvecklingen i den svenska . Vi får dagligdags rapporter om att det går åt fel håll. Det finns många lärare och rektorer i vårt land som gör engagerade och goda insatser för att de barn som finns i och de elever som går där dag in och dag ut ska få bästa möjliga start i livet. Det är välkomna insatser. Jag är övertygad om att de gör skillnad. Likväl ser vi att utvecklingen går åt fel håll. Jag tror att det i grund och botten handlar om att rektorer och lärare inte ges tillräckligt bra förutsättningar för att se till att barnen får med sig de kunskaper och färdigheter de behöver för att kunna göra vidare val inför gymnasieskolan och sedan i vuxenlivet. Vi har fått ett antal rapporter från som visar på att parallellt med att kunskapsresultaten sjunker får vi en allt sämre likvärdighet i den svenska . Det kommer till uttryck i att ungefär 12 ½ procent av eleverna inte når målen i för att kunna välja bland de nationella programmen. Den allt sämre likvärdigheten får fler uttryck. Dessa 12 ½ procent elever som inte når målen är väldigt ojämnt fördelade över landet. Den kanske tydligaste skiljelinjen går vid utbildningsnivån hos föräldrarna. De socioekonomiska effekterna är stora i vårt skolsystem . Om mamma eller pappa har en högskoleutbildning är sannolikheten nästan 95-procentig att man når målen i och kan välja bland gymnasieskolans nationella program. Men om mamma och pappa endast har högst grundskoleutbildning är sannolikheten nere på , det vill säga att det i dagens grundskola finns sådana klyftor och skillnader att det är tio gånger vanligare att barn från studieovana hem inte når mål och blir gymnasiekompetenta jämfört med barn från hem med studievana. Vi vet alla att gymnasieutbildning mer eller mindre har blivit obligatorisk på arbetsmarknaden. För många av de tiotusentals ungdomar som lämnar skolsystemet utan en fullgången utbildning blir livet mycket svårare. Risken att hamna i utanförskap och risken att bli beroende av försörjningsstöd, socialbidrag, ökar dramatiskt. av de ungdomar som behöver försörjningsstöd för sitt uppehälle saknar gymnasieutbildning. Lägg till detta att vi har fått, herr talman, ett antal internationella rapporter som visar på kunskapsutvecklingen i svensk skola. Förrförra året kom det en rapport om läsförmågan bland tioåringar, den så kallade Pirlsrapporten. kom en från . Det de båda har gemensamt, oavsett om det handlar om tioåringar eller femtonåringar, är att de visar att kunskapsresultaten sjunker. Enligt sjunker de dramatiskt. Vi har den sämsta kunskapsutvecklingen i hela OECD-området enligt . Detta är djupt allvarligt och provocerande. Vi är ett land med väldigt mycket resurser. Vi är ett land med universitet och högskolor som har mycket kunskap om hur man ska bedriva undervisning för att ge eleverna bästa möjliga start i livet. Vi är ett land som satsar väldigt mycket på skolan, men helt uppenbarligen får vi inte ut det vi ska få utifrån de mål vi har satt upp. Det är en dyster bild, och tyvärr bekräftas den dagligdags. Den enda som tycker att det går åt rätt håll när det gäller den svenska skolan är landets utbildningsminister, som hävdade att skolan går åt rätt håll. Det finns tyvärr ingenting i verkligheten som bekräftar detta. Socialdemokraterna menar att det är dags att prioritera den svenska . Det är dags att göra de nödvändiga investeringar som vi vet enligt forskning kommer att leda till förbättrat resultat. Regeringen har ägnat åt skattesänkningar och åt att bygga upp ett kontrollsystem som ska bidra till att höja kvaliteten i svensk skola. Jag kan konstatera att detta har misslyckats. Skattesänkningar på i runda tal 130 miljarder har inte hjälpt för att höja kunskapsresultaten i svensk skola, tvärtom. Det har snarare gjort att nödvändiga resurser och investeringar har undandragits den svenska skolan. Alltmer av kontroll och inspektioner har inte heller hävt den negativa utvecklingen. Snarare vittnar många lärare och rektorer om att deras arbete har blivit alltmer av byråkrati och administration. De har fått allt mindre tid till undervisning och för att möta eleverna och förbereda sina lektioner. Mot den bakgrunden vill vi socialdemokrater stärka skolan i grunden. Vi vill göra det . Det finns mycket forskning som visar att om man kan möta eleverna i och ta sig an de brister som finns i kunskaperna ger det väldigt mycket. Man kan både förebygga senare problem och ge barnen, eleverna, en plattform där de kan känna sig lyckade och därmed gå till skolan med gott självförtroende och ta sig an de uppgifter och den undervisning som finns där. Vi vill göra det genom att öronmärka ett statsstöd till mindre klasser redan från förskoleklass till ettan, tvåan och trean. Vi vill göra det genom att anställa 1 000 extra specialpedagoger så att barn i behov av särskild hjälp och stöd får det. I dagens verklighet sker detta alltför sällan. Vi vill också göra det genom att se till att det finns strukturerat stöd för eleverna i skolan så att de inte blir beroende av hjälp och stöd hemifrån eller av läxhjälp, om mamma och pappa har råd att köpa det. Det införde denna regering från och med . Vi gör det för att vi ser att det finns mycket forskning som visar att mindre klasser och undervisningsgrupper har störst effekt just . Vi menar att detta inte bara är nödvändiga investeringar, utan att vi är skyldiga eleverna i den svenska skolan att ta oss an detta, att ta ett gemensamt ansvar och att göra dessa prioriteringar. Mot detta, herr talman, står en ganska passiv regering, en regering som vann valet på att se de utmaningar som fanns i vårt samhälle – den höga arbetslösheten och resultat som var alltför dåliga redan då. Det tyckte vi också att de var. har kunskapsresultaten sjunkit, antalet elever som inte når målen har ökat och arbetslösheten är betydligt högre än den var 2006. Men regeringen hävdar att den redan har vidtagit alla nödvändiga åtgärder och att det nu bara är att sitta och vänta. Vänta och se är regeringens hållning – allting går åt rätt håll. Det är tragiskt att se, herr talman, att regeringen inte längre vill se verkligheten. Jag förstår att det kan vara tungt när man har suttit vid makten att inse att många av de åtgärder man har vidtagit inte fungerar. Vi vet från forskning och internationella erfarenheter att om man gör saker rätt tar det fem att vända utvecklingen i ett skolsystem där resultaten är för låga. Regeringen har haft på sig. De hävdar att man inte kan räkna från det att de tog över regeringsmakten utan att man måste räkna från när man ändrade i läroplaner och skollagar. Men, herr talman, det handlar inte om att det tar fem från det att man genomför reformer utan om att det tar fem från det att man vidtar rätt åtgärder och rätt reformer. Det menar vi socialdemokrater att regeringen inte har gjort, för de har i varje givet läge prioriterat skattesänkningar, inte investeringar i den svenska skolan. står vi här före valet, och jag tycker att alternativen blir allt tydligare. Vi kommer att gå till val på att investera i och prioritera den svenska skolan. Vi gör detta, men det moderatledda alternativet sitter nöjt och tycker att de reformer man har vidtagit räcker för att vända utvecklingen. Jag tror tyvärr inte att de kommer att räcka. Det är mot den bakgrunden vi behöver byta politik, och vi behöver byta regering i det här landet. Jag yrkar bifall till yrkandena och till reservationerna 1 och 8. 93 (MP): Det är uppgift att ge varje barn en ärlig chans att utvecklas och få de kunskaper och färdigheter han eller hon behöver. Det är uppgift att bidra till våra elevers utveckling och förse dem med ett kritiskt tänkande och en analytisk förmåga. ska även bidra till bildning, skapande, kreativitet och självständighet. Vår uppgift som politiker är att skapa goda förutsättningar för att allt det goda som skolan ska göra ska kunna bli verklighet. Den moderatledda regeringen har dock misslyckats med detta. De har snart haft på sig. har gått sedan vi såg och höga svansföring 2006. I det valmanifest som Alliansen eller gick till val på stod det att – – skulle man vända trenden. Det var ett löfte till väljarna, att vända utvecklingen. Det var Alliansens löfte. har det inte gått fyra utan . Och vad är det vi ser? Jo, att kunskaperna sjunker, att utslagningen ökar, att likvärdigheten minskar och att segregationen har ökat. Det är problemen i svensk skola efter det att Alliansen tillträdde. Ett annat stort bekymmer i den svenska skolan är lärarnas villkor. Det som Alliansen har lyckats med är att öka arbetsbördan för våra lärare. Det som behövs nu är inte floskler från Alliansen, utan rejäla förändringar. För det första behöver vi ge våra elever mer tid med sina lärare. har eleverna alldeles för lite tid med lärarna. Lärarna måste få tid att förbereda bra undervisning och möta och prata med eleverna. Detta kan skapas dels genom att anställa fler inom skolan, dels genom att minska lärarnas administrativa uppgifter. Vi i satsar för att anställa mer personal i skolan. Vi vill bidra till att 10 000 medarbetare ska kunna anställas inom skolans värld. För det andra, herr talman, vill vi ge alla elever som behöver det stöd i rätt tid. får många elever inte det stöd de har rätt till eller så får de det alldeles . Det kan vi ändra på, bland annat genom att ge lärarna större mandat. Vi vill därför införa en ordinationsrätt som innebär att läraren får större inflytande över att ordinera stöd till den elev som behöver det. Det ska ske på ett tidigt stadium och utan så mycket administrativa genomgångar. För det tredje vill vi aktivt bidra till att förbättra lärarnas arbets- och lönevillkor. Om skolan ska kunna vända utvecklingen behöver vi få de kunnigaste och mest engagerade att bli lärare och rektorer. För att vi ska lyckas med det behöver vi skapa goda arbets- och lönevillkor för dem. Lärarna ska ha möjlighet att ägna sig mer åt undervisningen än åt administrativa göromål. De behöver få den kompetensutveckling de har rätt till. Men de behöver också få den lön de förtjänar. Dagens lärarkår är dåligt betald och alltför hårt belastad med administrativa göromål. har vi i pekat på behovet av högre löner för våra lärare, medan Alliansen inte har velat gå med på detta förrän , och då är det bara delvis. vill vi i satsa hela 7,5 miljarder extra på lärarnas villkor. Där ingår breda lönesatsningar och bättre möjligheter för lärare att utvecklas inom sin profession genom fortbildning och kompetensutveckling. Detta kan jämföras med att regeringen i sin budgetproposition satsar endast en bråkdel av detta, medan man vill göra skattesänkningar motsvarande hela 15 miljarder. Det säger något om regeringens prioriteringar. För det fjärde, herr talman, vill vi verka aktivt för att förbättra likvärdigheten i den svenska skolan. Det kan göras bland annat genom att ett viktat resursfördelningssystem införs som tar hänsyn till bland annat elevers socioekonomiska förhållanden. Detta är något som regeringen har vägrat att gå med på under alla år. Men på slutet, , hörde vi att regeringen ville komma med ett förslag, och om jag har förstått det rätt kommer det snart ett förslag – bättre sent än aldrig. För att förbättra likvärdigheten behövs dock mer än bara ett bättre resursfördelningssystem. Enligt krävs även en tydligare strategisk användning av tillgängliga resurser hos huvudmännen. Undervisningens utformning måste också anpassas så att den passar alla oavsett elevgruppens sammansättning. Vidare behöver vi se över den friskolereform som vi diskuterade i tillsammans med de andra partierna, Alliansen och Socialdemokraterna. Det vi inte kom överens om var frågan om vinstsyfte. Där är vi angelägna om att det görs förändringar så att aktörer med vinstsyfte inte ska kunna bedriva verksamhet, och eventuella överskott ska återinvesteras. I det betänkande som vi behandlar berörs flera andra skolpolitiska områden. Ett viktigt område som berörs gäller fritidshemmens roll. Fritidshemmens styrdokument är skollagen och läroplanens första två kapitel. Därutöver har gett ut allmänna råd för fritidshemsverksamheten. Det som saknas är ett dokument som beskriver fritidshemmens verksamhet som ett led i att öka jämförbarheten och kvaliteten. Ett sådant dokument skulle kunna vara grunden för ett mer systematiskt kvalitetsarbete, vilket i slutändan gynnar eleverna i fritidshemmen. har tagit fram ett förslag till kursplan för de fritidspedagogiska verksamheterna som skulle kunna utgöra ett underlag för ett fortsatt arbete i denna riktning. Ett annat förslag som vi har lämnat in och som behandlas i detta betänkande är förslaget om en läsa-skriva-räkna-garanti. Redan den i skolan läggs en viktig grund för elevernas fortsatta inlärning och utveckling. Därför vill jag lyfta fram alla elevers rätt att lära sig läsa, skriva och räkna innan eleverna lämnar årskurs 3 genom en läsa-skriva-räkna-garanti.