prot · H20938 · 2014-12-15 00:00:00 — De stora ställen man sparar in på är bland annat sanering och återställning av förorenade områden, åtgärder för havs- och vattenmiljö och skydd av värdefull natur. Där har man satt ett minus på hela . Det tycker jag är problematiskt. Min fråga är: När tror vi att vi ska kunna leva upp till miljömålen och generationsmålen? Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) § 9 Integration och jämställdhet betänkande 2014/15:AU1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet (prop. 2014/15:1 delvis) 23 (S): Integration handlar om klass, kön och delaktighet i samhället. Det handlar om att ha plikter, men det handlar också om att ha rättigheter. Det handlar både om gemenskap och om att ta ansvar. Hur det går för dem som kommer till vårt land beror utan tvivel på ålder, kön och utbildningsnivå. Vi kan inte blunda för att det förekommer diskriminering och för att det förekommer intolerans. Vi kan inte heller, herr talman, blunda för att det förekommer hat gentemot enskilda personer och grupper som av olika skäl har kommit till . Det är uppfattningar och åsikter som helt strider mot vår socialdemokratiska värdegrund, nämligen allas lika värde. Det finns mycket okunskap, och det finns mycket förutfattade meningar. Det finns direkta felaktigheter i integrationsdebatten, och detta måste motverkas. Diskriminering och rasism är ett samhällsproblem som måste belysas och angripas. Integrationspolitiken handlar dock om mer än att ta ställning mot rasism. Det finns stora brister i etableringsreformen. Det tar att få en individuell handlingsplan från Arbetsförmedlingen, och det tar att komma in på arbetsmarknaden. Det krävs en annan prioritering av statliga medel för att höja kvaliteten på etableringsinsatserna för våra nyanlända. Vi måste se till att kommuner kan bedriva en verksamhet inom ramen för etableringsreformen. Kommuner ska kunna teckna avtal med Arbetsförmedlingen. Lagen om eget boende fungerar inte, och därför behövs det ett nytt system. Det måste till fler och bättre boenden, och samverkan mellan kommunerna och måste utvecklas. måste ges möjlighet att utöka antalet boenden, och kommuner måste solidariskt ta ansvar för flyktingmottagandet. Inte minst mottagandet av ensamkommande flyktingbarn måste ske i hela vårt land. Jag besökte en gymnasieskola i min hemkommun . I den skolan finns det väldigt många introduktionsklasser. Jag såg där utmaningarna klart och tydligt, men det var helt andra utmaningar än dem jag hade förväntat mig. Det handlade främst om tillgången till lokaler och om praktisk hantering. Det borde vara enkelt att lösa, herr talman. Utmaningen är nämligen inte de unga människorna; de ungdomar jag mötte är motiverade och ambitiösa. Trots ibland väldigt tuffa prövningar utvecklas de fort och gör stora framsteg. Rektorn , en kvinna med en enorm drivkraft, omger sig med lärare som har ett stort engagemang och mycket kunskap. Med varma hjärtan tar de sig an sin uppgift. Jag hade också förmånen att prata med elever ur en av introduktionsklasserna. De unga jag mötte visade inte bara stort intresse och engagemang utan var också kloka, reflekterande unga människor som redan efter väldigt känner sig som en del av vårt svenska samhälle. De drömmer om att kunna jobba som ingenjörer, tandläkare, läkare och sjuksköterskor. Kanske är det en av dem jag möter som läkare på jourcentralen , herr talman. Kanske är det någon av dem som kommer att hantera mina banklån. Kanske är det några av dem som väljer att bli pedagoger och kommer att möta mina eventuella, framtida barnbarn – dem jag hoppas få . Kanske kommer några av dem att vara ledamöter i riksdag och stå här och tala om framtidens utmaningar – vad vet jag? En sak är jag dock helt säker på; en sak vet jag, herr talman. Det är att vi i detta land är riktigt bra på att bygga hus av olika slag. I min kommun, i grannkommuner och i många andra kommuner finns det gott om mark att bygga på, och vi har arbetslösa byggjobbare som längtar efter att komma i gång. Låt oss alltså vara överens om att det problemet känns hanterbart. är nämligen ett land med liten befolkning och gott om plats för fler. Integrationspolitiken är en del av Socialdemokraternas samlade politik. Det är en politik för jobb, utbildning och välfärd. Vår linje är tydlig: Fler utrikes födda måste ges förutsättningar att snabbt komma i arbete. Vi när alla samma drömmar oavsett var vi är födda – drömmen om att ha ett tryggt boende där man trivs och drömmen om att ha ett jobb där man får bidra med sin kompetens och sitt engagemang. Integration handlar om solidaritet, vilja och attityd. Möjligheterna för utrikes födda, och särskilt nyanlända, att hitta jobb beror på utvecklingen på arbetsmarknaden. Därför är vårt svar på frågan om en lyckad integration att skapa fler jobb, att få fart på bostadsbyggandet och att trimma utbildningssystemet så att det förmår rusta såväl barn som vuxna med de kunskaper och färdigheter som behövs i vårt samhälle. Jag står med detta bakom vårt särskilda yttrande i betänkandet. 24 (SD): Jag tänkte börja mitt anförande med ett par tillbakablickar till min studietid. När jag gick i första ring på gymnasiet gjorde vi en djupdykning i temat svenskhet och integration. Ett av mina starkaste minnen från detta är när journalisten och författaren besökte oss för att hålla ett seminarium med utgångspunkt i sin självbiografi Bortom mammas gata. Jag minns hur det kändes som att syftet med hela föreläsningen var att sätta oss elever på plats. Jag gick i en skola med bra rykte i ett välbärgat område, långt ifrån det utanförskap beskrev som dominerande under sin egen uppväxt. Jag minns också känslan av att klumpas ihop med mina klasskamrater till en enda grupp som förutsattes ha samma erfarenheter och privilegierade bakgrund, vilket skulle göra oss oförstående inför hur det kan se ut på andra håll i vårt land. I samband med besök hade vi fått i uppgift att läsa hennes bok och skriva en analys av den Sverigebild som där presenterades. hittade jag min uppsats, och när jag läste den var det främst två saker jag reagerade på. Först och främst hade jag en ängslig ton i min text. Jag ifrågasatte min rätt att uttala mig om integrationsproblematiken då jag sluppit undan utanförskap och, min polska bakgrund till trots, aldrig betraktat mig själv – och aldrig betraktats – som något annat än svensk. Dessutom kommenterade jag i texten orättvisan i att de ungdomar som hade utländsk bakgrund och identifierade sig med denna allt som oftast hade föreningar att organisera sig inom, medan en förening vid namn Svensk ungdom nog hade fått en rasistisk stämpel och därmed saknades. Det starkaste minnet jag har från integrationstemat är dock att jag läste dåvarande folkpartipolitikern sommarpratsmanus , där han beskrev svenskheten på ett för mig mycket träffande sätt. Faktum är att jag fortfarande hänvisar till detta med jämna mellanrum. Tack vare sina erfarenheter av att som invandrare försöka förstå sig på livet i lyckades han fånga delar av den svenska gemenskapen som vi som fötts i landet oftast inte ens reflekterat över. läser jag första terminen på lärarprogrammet vid . Under ett lektionspass diskuteras mångfald, kultur och svenskhet. En kurskamrat säger plötsligt: Men är det inte ett tecken på att något har gått fel när vi måste fråga oss själva om det ens finns en svensk kultur? Hon har själv utländsk bakgrund, och jag kan inte låta bli att tänka att detta spelar in. Van vid en helt annan syn på nationell identitet och gemenskap reagerar hon på avsaknaden av detta i . Här ifrågasätts själva existensen av något sammanbindande. Vad spelar då diskussionen om svenskhet för roll när det gäller arbetet med integration? Enligt mig är det mycket enkelt: Ett hållbart välkomnande till vårt land bör innebära ett välkomnande in i vår gemenskap. Det handlar alltså om mer än möjligheten att leva på samma geografiska plats. Tyvärr har integrationspolitiken så som den bedrivits fokuserat nästan uteslutande på det . Så kallade integrationspolitiska projekt och satsningar har handlat om riktade stöd, likt det stöd till ungdomsorganisationer baserade på etnisk grund som jag kritiserade efter att ha läst bok. Satsningarna har också handlat om subventionerade anställningar, positiv särbehandling och att uppnå mätbara mål såsom representation och sysselsättningsgrad. För att motverka diskriminering har mycket energi ägnats åt att framhäva kulturella element från utlandet som en del i en ny svenskhet. Målet har inte varit att införliva dem som kommer hit i det svenska samhället utan att förändra den svenska självbilden till att omfamna alla kulturella inslag som yttras inom landets gränser. Resultatet av detta har dock inte blivit större gemenskap utan ett splittrat och segregerat samhälle. Känslan av samhörighet bygger nämligen på mer än att bo och leva sida vid sida. Det bygger på att dela referensramar och traditioner, känna till sociala koder och inte minst tala samma språk. Det är bakgrunden till omprioriteringar på området integrationspolitik. Vi satsar på utökad och breddad samhällsorientering i syfte att ge samtliga invånare i samma grundkunskaper i språk och samhällskunskap. Innehållet i samhällsorienteringen är tänkt att motsvara de kunskapsmål som har i dessa ämnen. Men utöver detta drar vi in särskilt riktade satsningar då det är vår övertygelse att klyftor mellan infödd och invandrad svensk aldrig kan överbryggas genom olik behandling. Tvärtom kan aktiv och formell särbehandling aldrig leda till något annat än ökade klyftor. På vårt bord har vi inte bara integrationsfrågorna utan även strävan efter ett jämställt samhälle. Innan jag avslutar vill jag säga några ord om våra prioriteringar även på detta område. Precis som med arbetet för att komma till rätta med klyftor mellan infödd och invandrad svensk är det vår övertygelse att arbetet med att säkra lika villkor för kvinnor och män måste bygga på lika behandling. Vi vänder oss mot all form av könskvotering och fokuserar på att lösa problem som drabbar ojämnt snarare än att sträva efter att påverka individuella val. Om män och kvinnor gör olika livsval ser vi inte detta som något problem i sig, så länge det inte medför skillnader i livskvalitet och så länge det är resultat av just individuella val. Därmed har jag inte sagt att det saknas jämställdhetsproblem. Kvinnodominerade yrken tenderar att ha relativt dåliga arbetsvillkor, pojkar halkar långt efter i skolan och en av fyra kvinnor känner sig otrygg i det offentliga utrymmet – för att nämna några sådana problem. jämställdhetspolitik fokuserar på att lösa sakproblem. Därför sorterar de flesta av våra åtgärder som jämnar ut livsvillkor mellan män och kvinnor under andra utgiftsområden. Ett sådant exempel är satsningar på bättre arbetsvillkor inom den kvinnodominerade offentliga sektorn. Men inom ramen för detta betänkande ryms extra stöd till kvinnojourernas viktiga arbete, fler jourer som specialiseras på att motverka hedersrelaterat våld och förtryck samt extra resurser till Nationellt centrum för kvinnofrid. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservation 1. 25 (S) replik: SD talar hellre om varför människor kommer till vårt land, om att människor inte borde vara här, än att tala om hur vi formar en lyckad integration. Jag har en konkret fråga till . Allt fler i vårt land och övriga blir riktigt gamla. Jag tycker att det är fantastiskt att medianåldern ökar. Våra generationer kommer att bli äldre än våra mor- och farföräldrar. förslag till lösning uppmärksammades väldigt mycket och gav många reaktioner, till exempel att ingen kan förvänta sig att människor kan jobba till . Det är få förunnat att ha den kraften och hälsan upp . Det finns en annan lösning. Det är att öka förvärvsgraden bland exempelvis utrikes födda. Då krävs det självfallet politiska åtgärder. tar det innan man kommer i jobb när man kommer till vårt land. Därför talar vi om sfi, effektiv etablering och integration. Men eftersom ni har en annan modell är min fråga: Hur ska vi enligt SD:s modell ha råd att ta hand om varandra när vi blir gamla? 26 (SD) replik: Jag tror att man bör satsa på att bygga ett samhälle där det finns balans och där man inte låter arbetsbördan bygga på att fler kommer till landet. Med det sagt är det givetvis ett problem att de som finns i vårt land och som har kommit från andra länder har svårt att ta sig in på svensk arbetsmarknad. Precis som jag nämnde i mitt anförande satsar vi på till exempel utökad samhällsorientering. Där ingår sfi och även grundläggande kunskaper i svenska. Utöver det har vi breda satsningar överlag på hur man ska få mer tillväxt och fler jobb. Vi har bland annat fler undantagsregler inom LAS som öppnar för större rörlighet på arbetsmarknaden så att såväl ungdomar som personer med utländsk bakgrund får lättare att ta sig in på arbetsmarknaden. Det finns alltså en bred flora av satsningar för att lätta upp på arbetsmarknaden och öka antalet jobb. Vi satsar också på reglerad arbetskraftsinvandring. Då kommer personer i arbete direkt och där det också finns behov av det. Det finns många åtgärder, och de finns i vårt förslag. 27 (S) replik: säger ändå att det bygger på att vi inte blir fler. Men vi har en åldrande befolkning. Den finns redan här. De som kommer till vårt land är i genomsnitt , alltså i arbetsför ålder, och kommer att bidra. Som jag sa i mitt anförande kommer de att bli sjuksköterskor, läkare och ingenjörer. De kommer att se till att vår välfärd fungerar. Men hur ska vi trygga välfärden med SD:s politik? Jag tycker inte att jag fick svar på den frågan. Hur ska vi enligt ta hand om varandra när vi blir gamla? 28 (SD) replik: Jag tror att det blev ett missförstånd här. Jag sa inte att det bygger på att vi inte blir fler. Däremot sa jag att det inte ska bygga på att vi blir fler. Det är viss skillnad däremellan. Ja, vi lever allt längre. Vi blir också allt friskare, och vi gör tekniska framsteg. Generellt i det här landet har vi inte arbetskraftsbehov. Men vi har en stor missmatchning på arbetsmarknaden. Det tror jag att alla här i kammaren är väl medvetna om. Jag sa tidigare att det som vi ska satsa på är bättre matchning på arbetsmarknaden, bättre åtgärder för fler jobb, för att få till möjligheter att komma in på arbetsmarknaden, oavsett om du är född i landet eller utanför landet eller om du är ung eller gammal. Det är den sortens satsningar som behövs i vårt land. Det ska inte bygga på att vi tar in arbetskraft utifrån. Det är det jag menar med att vi bör eftersträva balans inom landet. 29 (MP): Att den organiserade partipolitiska främlingsfientligheten vinner mark är mycket oroväckande. är det inte förvånande. har haft tvåsiffriga opinionssiffror , och rasistskandaler avskräcker inte personer som har låg tillit till medier och riksdag. Många personer röstar dessutom inte på trots att de är främlingsfientliga utan på grund av det. ska vi inte lura oss att tro att de intoleranta åsikterna ökar generellt i samhället. Det är faktiskt precis tvärtom. har svenska folkets åsikter blivit mer toleranta. Vi är mer positiva till flyktingmottagning och mångfald. Detta är en långsiktig trend som visar att vi är på väg mot ett mer öppet och tolerant . radikaliseras ytterkanterna vilket gör att SD växer. Det politiska samtalet har dock blivit mer humant. Åsikter som tidigare rymdes inom etablerade partier gör helt enkelt inte det längre. Det är i grunden en positiv utveckling. De åsikterna samlas i stället i ett extremistparti som har hat mot minoriteter och migranter som bärande politisk drivkraft. är det viktigt att ta fler steg åt ett humant håll, att få fler att känna framtidstro och ännu tydligare stå upp för medmänsklighet. Vi måste arbeta hårt för att också de resterande 10–ska följa efter. Många är oroade för hur det ska gå med arbetslösheten, välfärden och tryggheten. Vi måste ta itu med de reella samhällsproblem som människor är oroade över men felaktigt skyller på invandring. Vi måste bidra med våra egna lösningar. Vi måste se till att det som präglar politiken de kommande fyra åren är öppenhet, framtidstro och solidaritet. Vi bör se integrationspolitik och etableringspolitik som en investering snarare än en kostnad. Inte sänker vi ambitionerna och ger skolan mindre resurser om vi märker att skolresultaten sjunker. Då investerar vi i utbildning och ger lärare och elever bättre förutsättningar att nå målen. På samma sätt bör vi tänka på integration som en investering . Vi bör investera i en bra start för dem som kommer hit. Det är en investering i dessa personer och i bygget av vårt gemensamma framtida samhälle. När migration och migranter beskrivs som kostnader och hot har vi redan förlorat. Det absolut sämsta sättet att möta främlingsfientlighet och inskränkthet på är att ställa upp på en främlingsfientlig verklighetsbeskrivning. Det är nämligen endast om personer flyttar till från andra länder som deras etablering i samhället uteslutande beskrivs som en kostnad. Men alla människor är kostnader och intäkter i olika delar av livet. Alla som föds i kommer också att behöva lära sig svenska, skaffa sig en utbildning och etablera sig på arbetsmarknaden. Även detta är en kostnad – en helt normal kostnad för ett samhälle eftersom det leder till att de sedan bidrar med arbete, konsumtion och företagande. Det skiljer sig inte från människor på flykt som kommer hit. De undersökningar som gjorts av hur det gått för dem som kom till från visar att det gått relativt bra, särskilt för de unga. Av dem som var barn när de flydde läser fler vidare på universitet än inrikes födda, och i gruppen som är är i sysselsättning. Och bland de barn till Balkanflyktingar som fötts i finns inga märkbara skillnader alls. Långsiktigt gagnar öppenheten vårt land. Inställningen till potentiella flyktingar tycks påverka inställningen till människor i landet. Forskaren har visat hur medierapportering om flyktinginvandring förefaller ha påverkat mediekonsumenters inställning till invandrare. Detta är också helt logiskt; om ett hotperspektiv framställer potentiella flyktingar som hotande, varför skulle flyktingar redan boende i då inte också vara farliga? Därför är migration och integration intimt förknippade med varandra. Det som förenar oss i är byggandet av vår gemensamma framtid snarare än en gemensam historia, etnicitet eller religion. vill skapa ett mänskligt, välkomnande där alla kan delta på sina egna villkor. Vår gemensamma framtid är det som förenar oss. Den gemensamma grund på vilken vi bygger vårt samhälle baseras på en gemensam framtid, på samma sätt som den nationella gemenskapen i handlar om att ställa sig bakom the American dream, oavsett vad man tycker om den, snarare än om en gemensam hudfärg, etnicitet eller religion. Det är viktigt med tidiga insatser och en möjlighet för nyanlända att snabbt påbörja etableringen i samhället. Vi välkomnar därför att svenska för invandrare från erbjuds till nyanlända invandrare redan i anläggningsboenden. Vi vill göra en fortsatt satsning på detta –2017 eftersom satsningen främjar integrationen. Det är oerhört viktigt att de som fått uppehållstillstånd inte tvingas vänta kvar i anläggningsboenden för att få en kommunplats. Alla kommuner behöver ta ansvar för flyktingmottagandet. Därför vill vi se över myndighetsorganisationen vid mottagande av nyanlända och den statliga ersättningen för kommunernas boendekostnader vid mottagandet av ensamkommande barn. Även åtgärder som att ska kunna bygga bostäder i statlig regi är viktiga att gå vidare med. Den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen är en feministisk regering. Vår uppfattning är att jämställdhetsarbetet har utvecklats för långsamt, och vi vill påskynda utvecklingen för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Världsekonomiskt forum genomförde sin studie Global Gender Gap. Då rankades som det mest jämställda landet. har dock hamnat på en fjärde plats och de övriga nordiska länderna har rankats högre än . För att komma till rätta med bristerna i jämställdheten mellan kvinnor och män krävs långsiktiga åtgärder. Trots ett mångårigt arbete för att stärka förutsättningarna för jämställdhet har kvinnor och män olika möjligheter att komma in på arbetsmarknaden och i näringslivet, att stanna kvar och utvecklas i arbetslivet och att kunna kombinera arbete och familjeliv. Löneskillnader, ojämlika karriärmöjligheter, skillnader i sjukskrivningar och uttaget av föräldrapenningen samt underrepresentationen av kvinnor i ledande befattningar är till stor del ett uttryck för att kvinnors och mäns verkligheter i arbetslivet fortfarande skiljer sig åt. Könsmaktsordningen är oerhört tydlig. En av de absolut värsta effekterna av det ojämställda samhälle som vi lever i är våld och hot mot kvinnor i nära relationer. För att fler ska kunna få hjälp i hotande situationer avsätter vi betydligt mer resurser till kvinnojourer. Vi har föreslagit att avsätta ytterligare för att stärka de ideella kvinnojourernas arbete. Denna satsning skulle bidra till ökad långsiktighet och bättre planeringsförutsättningar för kvinnojourerna. Detta är ett exempel på vilka problem det skapar i verksamheterna nu när det är allianspartiernas budget som har gått igenom. Med detta vill jag säga att jag stöder vårt särskilda yttrande. 30 (SD) replik: talar inledningsvis i sitt anförande framför allt om integration och vikten av integrationsåtgärder. Hon jämför med skolan och säger att man bör investera mer när man märker att det finns problem. Det stämmer förvisso, men vi borde inte göra fler satsningar på något som inte fungerar och kanske till med är kontraproduktivt. Vi i ligger i topp när det gäller integrationsåtgärder. Trots detta ser vi ständigt ökade klyftor. i sitt anförande nämnde dels situationen för dem som tidigare kom hit från , dels hur det ser ut i där man bygger den gemensamma identiteten på en framtid. Men jag blir lite fundersam. är inte samma som det var när människor kom hit från . Vi hade en hög grad av gemenskap i landet, och det fanns inte 156 eller 200 – vad vi nu är uppe i – utanförskapsområden. Jämfört med är detta land ett land som har funnits . Det är folk som har byggt traditioner och seder som man kanske inte vill lämna ifrån sig hur lätt som helst och känna att man blir trampad på för att man ska anpassa sig efter något annat. För mig är det självklart att vi bör bygga vidare på svenskheten, inte bara på det som väntar utan också på det som har varit och visa respekt för dem som lever här och har traditioner och sedvänjor. Min fråga är helt enkelt: Menar att det verkligen är relevant och applicerbart att jämföra den situation som var i när personer från flydde hit med situationen i som har en helt annan historia än ? 31 (MP) replik: Det finns många olika saker som vi bör göra för att ytterligare investera i etableringen i samhället. satsade man på saker som absolut inte har varit tillräckligt effektiva. En av dessa saker är systemet med etableringslotsar som har fått stark kritik, senast från där man konstaterade att när människor kommer som nya till ett samhälle är valfrihet kanske ett av de mindre välfungerande systemen, att man – trots att man inte har så mycket information om samhället – ska kunna välja vilken etableringslots som skulle kunna guida en in i samhället. Det systemet vill vi se över. Vi tycker att det är någonting som borde avskaffas. Det finns många saker som man kan göra för att integrationen ska fungera bättre. Det är otroligt viktigt med snabba insatser, så att man inte blir kvar i anläggningsboende och blir passiviserad. Man bör snabbt kunna lära sig språket, kunna bosätta sig i en kommun och kunna påverka etableringsprocessen med utbildning eller validering. Sedan måste man såklart kunna få hit sin familj. Anhöriginvandring och möjlighet att återförenas med nära och kära är otroligt viktigt för integrationsprocessen.