prot · H109112 · 2014-05-13 00:00:00 — Jag kommer, fru talman, idogt att arbeta vidare på en linje som handlar om att säkerställa att människor, oavsett var i landet man bor, har god tillgång på läkemedel och att det hanteras på ett säkert sätt av den kompetenta personal som befolkar apoteken och betyder så mycket för säkra leveranser. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2013/14:411 om regeringens utnämning av styrelserepresentanter i statliga bolag 49 Statsrådet (M): har frågat mig om det är i linje med regeringens ägarpolicy att styrelserepresentanter kan sitta kvar i statliga styrelser när man vägrar att medverka i KU:s speciella uppdrag att granska regeringen. Styrelserna i bolagen med statligt ägande ska ha hög kompetens som är väl anpassad till respektive bolags verksamhet, situation och framtida utmaningar. Ledamöterna ska ha en hög grad av integritet som motsvarar de krav på gott omdöme som förväntas av företrädare för staten. är styrelseledamot i och är nominerad enligt samma process som övriga styrelseledamöter i statligt ägda bolag. har för relevant regional förankring, hon har ett utbrett nätverk inom såväl näringsliv som politik, såväl i som internationellt, och hennes erfarenhet av ledarskap och förändringsarbete bidrar i styrelsearbetet. Mitt förtroende för som styrelseledamot i är oförändrat. 50 (S): Skälet till interpellationen är naturligtvis den mycket uppmärksammade diskussionen kring Nuonaffären och regeringens ansvar. KU bereder den frågan och kommer förmodligen att avlämna ett betänkande till som gäller hur regeringen har hanterat frågan om köp av Nuon. Näringsminister var starkt engagerad i sakfrågan. Jag ska inte gå in på den i detalj , för det kommer KU att återkomma till. Med tanke på hur regeringens ansvar ser ut är det viktigt att se på den här situationen. Jag lämnade in min interpellation innan skulle ha sin bolagsstämma, som de hade . Jag frågade i interpellationen om det kan vara förenligt med regeringens policy att utse ledamöter i statliga styrelser som inte medverkar när utövar sin kontrollfunktion, som KU har. Det är ganska uppseendeväckande att en tidigare vice statsminister, partiledare och näringsminister har vägrat att infinna sig vid KU:s sammanträden och KU:s utfrågning. Det är bakgrunden till min interpellation om att samma person sedermera kan utses som statens representant i ett av våra viktigaste statliga bolag, . Av svaret har jag förstått att statsrådet anser att personen i fråga, , har gott omdöme, för det står ju i svaret att man ska ha gott omdöme när man företräder staten. Jag tycker att det finns mycket övrigt att önska beträffande omdömet i det här fallet, eftersom inte har velat infinna sig till KU:s granskning. Då kan man fundera på om det är lämpligt för att ha en person i sin styrelse som har agerat på detta märkliga sätt i en så viktig fråga för . Det handlar ju om en jätteaffär som gjorde med Nuon där regeringen har medverkat. Men man har ännu inte kunnat klara ut om hela regeringen har varit med i den process som har pågått. Det var bland annat det som KU ville att skulle komma till KU för att redogöra för, vilket hon har vägrat att göra. Styrelsen för kommer att ha en representant i sin styrelse som har vägrat att delta i KU:s granskning. Jag tycker att det är uppseendeväckande att statsrådet anser att det är gott omdöme. Jag tycker att det är mycket tveksamt. Det kan dessutom bli så att personen i fråga blir prickad av KU . Kommer då statsrådet fortfarande att anse att har gott omdöme? 51 Statsrådet (M): Jag förstod interpellation när den skrevs, och det här replikskiftet är en duplicering av interpellationen. Jag tillhör dem som har varit kritiska till att inte kom till KU. Jag tycker att man bör komma, såväl statsråd som före detta statsråd, och svara på de frågor som finns. Men när det kommer till processen att utse styrelseledamöter till de statliga bolagen måste man göra en samlad bedömning av personens kvalifikationer. Just beträffande är det lite speciellt, för har att hantera en stor samhällsomvandling i både och . Där krävs det god politisk erfarenhet, i och med att det är väldigt känsliga och omfattande förhandlingar med till exempel kommun. Jag tycker att besitter dessa egenskaper. Det handlar om att man gör en samlad bedömning för som för alla andra styrelseledamöter. Dessutom hade vi möjlighet att studera arbete som styrelseledamot, i och med att hon har suttit i styrelsen . Utvärderingen av hennes arbete är att hon har varit en mycket aktiv och viktig styrelseledamot för . Jag och regeringen gjorde den samlade bedömningen att det är rimligt att kan kvarstå som en värdefull medlem i . 52 (S): Jag noterar att regeringen har gjort den bedömningen. Men frågan kvarstår ändå: Om det blir en prickning av från sida, sedan KU har gjort en utförlig genomgång av agerandet, tycker då regeringen fortfarande att det är gott omdöme? Jag skulle gärna vilja ha svar på den frågan. Det är bara sju personer i . Vi vet att det är ett företag som är oerhört framgångsrikt i men också på den internationella marknaden. Jag tycker att det är synd att riskerar att få ett sämre rykte, eftersom man inte riktigt håller rent i styrelsen, om det finns den här typen av prickningar. Som jag ser det kan det vara allvarligt för . Jag tycker att personfrågorna i sådana här sammanhang ska ha mindre betydelse. Det får alltså inte vara hänsyn till enskilda personer som avgör om man kan sitta kvar i en styrelse eller inte, utan det är uppgiften i styrelsen och den verksamhet som styrelsen ytterst är ansvarig för som är det väsentliga. Då finns det en risk att man i en sådan här situation kommer att belasta bolaget i stället för att vara en tillgång. Det tycker jag är det allvarliga för . Jag tycker inte att vi har råd med det. Det är viktigt att , som är ett stort internationellt bolag, har en stark styrelse och att bolaget kan klara sig utan några fläckar på den internationella marknaden. kan man tro att det kanske inte har så stor betydelse, men när man från reser runt i världen för att sälja sina produkter har man styrelserepresentanter med sig. Företag i andra delar av världen tittar också på vad det är för en styrelse. Då är det klart att de kommer att lyfta på ögonbrynen och undra hur det kommer sig att en person kan vara kvar som eventuellt har blivit prickad av riksdag för att hon inte har medverkat i den kontroll som KU har gjort. Dessutom kan det bli så – detta har jag förstått på KU – att man kommer att pröva frågan att i fortsättningen ha en särskild reglering som gör att man kan tvinga före detta statsråd att infinna sig till KU:s granskning i fortsättningen, som en följd av att i det här fallet inte har infunnit sig. Det är alltså ganska allvarlig kritik. Det är inte bara något att rycka på axlarna åt. När det handlar om riksdag och dess kontrollmakt, som KU utövar, är det viktigt att alla statsråd och före detta statsråd medverkar i den granskning som ska ske. Det är ett unikt fall där en vice statsminister och partiledare inte har kommit till KU när KU har kallat. Det är inte att visa respekt och gott omdöme. Det är i alla fall min bestämda mening. Jag undrar därför fortfarande vad tycker i sak om det nu skulle bli en prickning av från KU:s sida. 53 Statsrådet (M): och jag är åtminstone överens om en sak. Vi tycker båda att det är viktigt att statsråd och före detta statsråd kommer när KU kallar. Jag delar helt den uppfattning som har. Däremot delar jag inte hans uppfattning om kvalifikationer som styrelseledamot i . Jag tycker att hon är väl kvalificerad för sin plats där. Hon har kompetenser som bolaget verkligen behöver, både näringspolitisk kompetens och framför allt politisk kompetens. De affärer har är ofta av stor dignitet. Jag gör bedömningen att det är en stor fördel för bolaget att ha , som är tidigare vice statsminister, i styrelsen. När det gäller specifika fråga vill jag för det första säga att jag har varit ganska i det här huset och i politiken. Vad jag förstår blir man inte prickad av KU, utan det är andra typer av formuleringar som används. För det andra vore det märkligt om jag skulle spekulera om vad som händer i KU och därav dra slutsatser om vad som kommer att hända . Jag avstår från sådana spekulationer. Får vi ett utfall av KU kan vi diskutera det efteråt, men jag tänker inte spekulera i frågan. 54 (S): Det pratas ju en del utanför och utanför KU-sammanhanget. Eftersom har efterträtt som statsråd med ansvar för ägarenheten och de statliga bolagen efter valet antar jag att ni har resonerat om dessa frågor och om hela Nuonaffären. Jag utgår från det. Det finns nog mycket att säga om den frågan som inte har kommit fram . Det är detta som är allvarligt. När vill granska vad som verkligen hände får man inte veta helheten. Hela frågan handlar om att man inte vill delta i granskningen. Vi har inte samma lagliga möjligheter som en domstol att kalla in en människa, utan personen kan välja att avstå. Men om man inte kommer har man oftast något att dölja, och det är det allvarliga i frågan. Jag ifrågasätter att man kan utse en person till styrelseledamot i ett viktigt statligt bolag när personen uppenbarligen har något att dölja, och hävdar man att personen har gott omdöme. Oavsett utfallet i KU menar jag att det har kommit fram så mycket som tyder på att det goda omdömet inte finns i det här fallet, tyvärr. Sedan kanske man i övrigt kan ha kompetens och kunnande inom gruvnäringen och när det gäller , men det goda omdömet vill jag sätta ett stort frågetecken för. 55 Statsrådet (M): har med all önskvärd tydlighet förklarat att han inte tycker att det är lämpligt att sitter i . Jag har försökt förklara att jag inte delar den uppfattningen. Vi har en rigorös process för tillsättning av styrelser i de statliga bolagen. Vi har två heltidsanställda tjänstemän på departementet som jobbar som interna headhunters, kan man säga, för att hitta rätt personer. Jag tycker själv att det är bra att före detta statsråd, oavsett politisk färg, tar plats i våra styrelser eller myndigheter. De har ofta hög kompetens och god kunskap om staten som ägare, liksom om det politiska livet. tillhör utan tvekan denna kategori. Vid en samlad bedömning tycker jag att hon med luft emellan klarar språnget över den ribba som man måste hoppa över för att ta plats i . Jag ser fram emot att samarbeta med henne som styrelseledamot i även fortsättningsvis. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2013/14:416 om kapacitetsbrister i järnvägsnätet 56 Statsrådet (M): har frågat finansministern vad han avser att göra för att industriexporten inte ska spåra ur, för att tågen ska gå och för att nya spår ska byggas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen satsar på infrastrukturen för att skapa ett mer effektivt och pålitligt transportsystem som bidrar till fler jobb och ökad tillväxt. Detta innebär en ökning jämfört med föregående plan. Satsningen innebär att kapaciteten och framkomligheten i transportsystemet kommer att öka som vi gör oss av med flaskhalsar och minskar sårbarheten i våra väg- och järnvägsnät. På så sätt får vi fler, snabbare och punktligare transporter av både passagerare och gods. har problemen i järnvägssystemet varit påtagliga och visat att resurserna till drift, underhåll och reinvesteringar behöver öka. Regeringen gör därför en kraftfull förstärkning på drift och underhåll på järnvägen, där satsas, vilket innebär en fördubbling jämfört med då Socialdemokraterna, med stöd av och , styrde . Regeringen satsar även för att utveckla transportsystemet över hela landet. Det innebär att investeras i järnvägen, där avsätts för att öka kapaciteten på Ostkustbanan. Sedan alliansregeringen tillträdde 2006 har vi kraftigt förstärkt infrastrukturen genom höjda anslag. Många av de satsningar som den tidigare socialdemokratiska regeringen beslutade om finansierades dock med lån. Alliansregeringen gjorde 2007 och 2008 stora avbetalningar på för att minska den uppkomna låneskulden, så att mer av infrastrukturanslagen därefter kunde användas till att förbättra svensk transportinfrastruktur och mindre behövde användas till att betala räntor och amorteringar. Trots detta behöver staten betala medel motsvarande i räntor och amorteringar för projekt beslutade av den tidigare socialdemokratiska regeringen. Det motsvarar kostnaden för byggandet av till exempel en Norrbotniabana. Hur ett lands export utvecklar sig påverkas av många olika faktorer. Regeringens kraftfulla satsning på infrastrukturen syftar till att stärka just arbetspendlingen och företagens behov av fungerande godsstråk. Detta skapar goda förutsättningar för att export ska stå väl även . 57 (S): Tack, infrastrukturministern! Jag hade, precis som infrastrukturministern säger, ställt min interpellation till finansministern. Jag har dock full respekt för att finansministern måste prioritera andra frågor, såsom svensk ekonomis utveckling till följd av Nuonaffären, Finanspolitiska rådets kritik mot det femte jobbskatteavdraget eller kanske investeringar i utbildning – redovisade i går att var fjärde rekrytering misslyckas. Utgångspunkten för interpellationen är den bristfälliga investeringsviljan, som drabbar jobben och riskerar svensk industris konkurrenskraft. Den riskerar det , och den riskerar det . visar att den svenska exportindustrin förlorar 1 ½ miljard i intäkter på grund av järnvägskaoset. Enbart beräknas förlora 150 miljoner i intäkter. Det här går naturligtvis ut över jobben i exportindustrin, direkt och indirekt. Kanske skadas och svensk industri främst genom bristande investeringsvilja. Jag hade en interpellationsdebatt här i kammaren i går med näringsminister , utifrån att Element Six planerar att stänga sin fabrik i , där samtliga 175 anställda riskerar att bli av med jobbet. Orsaken, som bolaget hänvisar till, är bristande kompetensförsörjning, bristande infrastruktur och naturligtvis att inte är centralt placerat. Det måste en svensk regering kompensera för. Det är en annan sak som är bekymmersam, kanske speciellt utanför storstäderna, där flera exportindustrier faktiskt går med vinst. Vi har Element Six i som gör vinster. Vi har i , där man planerar och har tagit beslut om att lägga ned hyttillverkningen. Vi har Sulzer Pump i , som också går med vinst, men man planerar ändå att flytta tillverkningen till ett annat land. Då krävs det andra insatser. Det krävs en framtidstro och att ansvarig regering tydligt säger att svensk industri är viktig och att svensk industris konkurrenskraft är viktig. Den är viktig för välfärden. Då duger det inte att säga, som statsministern gör ibland när han är ute och pratar, att vår svenska industri i princip är borta. Det duger inte. Infrastrukturministern hänvisar i sitt svar till att tidigare S-regeringar har lånat till investeringar som är viktiga för framtiden. Det är ju en valfråga. Ska vi låna till skattesänkningar, eller ska vi låna till viktiga framtidsinvesteringar? Ska vi satsa på människors utbildning och på framtida industriell konkurrenskraft genom att bygga infrastruktur? Det är tur att Socialdemokraterna gjorde upp med så att vi kunde bygga . Det var konsekvent emot. Vid samtliga tillfällen då Socialdemokraterna föreslog ökade höjningar i fråga om infrastruktur sade nej. Det är tacksamt att nu lite grann har ändrat ståndpunkt i alla fall. 58 Statsrådet (M): Egentligen tar upp en väldigt angelägen fråga. Det handlar om just som land, som ligger där det ligger och som har en lång tradition av kompetens, kunnande och bra företagsamhet. Mycket bygger på de råvaror som vi har i detta land, inte minst skogen och malmen. Det är varor och produkter som förädlas vidare och är oerhört viktiga inte minst för ekonomi. är säkert medveten om att de flesta kunder, köpare av de här produkterna, inte befinner sig inom gränser. De är utanför gränser, ofta i vår närhet, i och i , men också allt längre bort. Då är det självklart att en av faktorerna som påverkar i en konkurrenssituation är eventuella transportkostnader. Därför är de svenska transporterna oerhört optimerade. Det gäller att vara effektiv i varje led. Varje trafikslag behövs. Inte minst på vägsidan behöver vi utveckla ytterligare – det gäller både längre och tyngre lastbilar – för att få mer effektivitet. Jag träffade i går, till exempel, som ser det här som en viktig möjlighet för dem. Där har ett problem, som vid ett eventuellt maktskifte skulle hantera den frågan med och , som inte vill se dessa effektiva lastbilstransporter. Dessutom handlar det om att inte lägga på mer kostnader för transporterna. vill ju straffbeskatta åkerierna med en lastbilsskatt. Det skulle inte direkt vara konkurrensfrämjande för våra stora företag. Det är självklart så att mycket av det tunga godset och den långväga trafiken bör, kan och vill gå med till exempel sjöfarten. är den första regering som över huvud taget har tagit fram ett program för en mer konkurrenskraftig sjöfart. Vi är på väg att göra en maritim strategi där vi bygger på resurserna i fråga om vad havet, vattnet och kusterna kan ge. Det tror jag är viktigt. Men det handlar också om järnvägen, som var inne på. Den här regeringen har också sett de brister som finns i järnvägen . Det handlar om det eftersatta underhållet. Och det handlar om den glädje som finns i att fler vill åka och köra på järnvägen, som gör att vi får kapacitetsbrist. Här är det viktigt att vi gör investeringar. Just därför handlar många av de investeringar som görs för att utveckla transportsystemet också om järnväg. Jag tror att det behövs flera olika saker för att öka drivkrafterna när det gäller svensk konkurrenskraft och för att få fler i jobb. Det är bara på det sättet som vi får in mer resurser till vår välfärdsstat som vi inte minst kan lägga på till exempel mer infrastruktur. Vi har sett att , som hänvisade till inledningsvis, har berömt för att han är pricksäker, inte minst sedan krisen startade . Det handlar om att göra rätt typ av insatser. Jobbskatteavdraget har varit en av drivkrafterna för att fler ska jobba. Tack vare den skattesänkningen har skatteintäkterna höjts. Vi har mer skatteintäkter , som gör att vi kan satsa krona för krona. Men, fru talman, jag förstår att i nästa inlägg kommer att komma tillbaka till de löften som man har ställt ut i den här kammaren. Det är löften om en utbyggnad av Norrbotniabanan. Vi hör oftast löften om allt till alla. Men det vore intressant om man i ett replikskifte kunde få med en finansiering också. Hur ska i sådana fall de här löftena betalas? 59 (S): Som jag började med att säga hade jag ställt interpellationen till finansministern. Jag hade kunnat ta den finanspolitiska debatten med finansministern, för det är klart att det är intressant att veta vad finansministern tycker om att svensk industri drabbas av förluster med miljarder av kronor för att svensk järnväg inte funkar. Vi drabbas av bristande investeringsvilja. Företag vågar inte satsa i eftersom man inte pekar ut viktiga infrastruktursatsningar. Ministern svarar på mycket. Merparten av svaret är faktiskt inklippt från regeringens hemsida. Det hade jag kunnat läsa där. Jag är tacksam över att infrastrukturministern är här så att vi kan ha debatten. Men ministern svarar inte på mina frågor. Känner ministern till kapacitetsbristen i övre ? prognos nåddes egentligen . Jag tror att infrastrukturministern vet det. Men vet finansministern det? Finansministern måste faktiskt veta detta om han ska tillskjuta medel. Det är så det funkar i de flesta regeringar. Det är finansministern som sitter på börsen. självt konstaterar att näringslivet har slutat fråga efter spår, för man vet att man inte får tider. är spårlägena i princip slut; det finns ingen möjlighet till nya tider. För har det tack och lov beslutats att en renovering ska göras mellan och , vilket är helt nödvändigt. Det kommer att innebära kraftiga hastighetssänkningar och ytterligare spårbrist, och då kommer en del av transporterna kanske att gå med lastbil – till exempel mellan och . förväntar sig näringslivet en ökning av kapaciteten, inte minst med tanke på både skogen och malmen. Vår fundering är om infrastrukturministern verkligen förstår konsekvenserna för näringslivet. största svenska kund är . Jag vet att man har uppvaktat såväl regering och opposition som samtliga partier. Vad ska göras åt det här? Vad tänker ministern göra åt det? Vi ser inga satsningar i regeringens plan. De är helt borta. Där finns inte ens Norrbotniabanan med. Regeringen arbetar efter principen att inte använda det man har. Det fanns en nästan färdig projektering för Norrbotniabanan, men den slängde man i papperskorgen. måste vi göra om den när vi kommer till makten igen och får starta projekteringen. Detsamma har man gjort när det gäller de satsningar man presenterade nu – i det pressmeddelande som gick ut sade man att man investerar på mellan och . Det tyckte jag var jättebra; det handlar om , och 7 av de milen har varken vägräcken eller är trefiliga. Det är en av de farligaste vägsträckorna. I verkligheten visar det sig att det var regeringen satsar på. Det är i och för sig bra, men har redan startat projekteringen och haft samråd med markägare. Då kastar man ju det. Om det inte ska hända någonting måste man ju göra om saker en gång till. Det är inte så man ska använda pengar. 60 Statsrådet (M): När det gäller frågeställningen om hur och på vilket sätt finansministern ser på infrastrukturen och infrastrukturens roll för näringslivets förutsättningar – och i förlängningen konkurrenskraft – tycker jag ändå att det är tydligt. Vi är en regering som bestämmer och beslutar kollektivt. Denna regering, där också finansminister ingår, har ju i ett beslut om hur vi ska använda 522 miljarder fastställt att knappt hälften ska gå till att vårda den infrastruktur vi har. Det handlar om att inte få en kapitalförstöring och problem med att tåg eller annat inte kommer fram på undermåliga järnvägar eller vägar. Det handlar också, vilket kanske är lite mer framåtsyftande viktigt och som jag hoppas att egentligen håller med om, om att göra satsningar framåt för att utveckla hela transportsystemet. När det gäller de 522 miljarderna har som finansminister i allra högsta grad varit delaktig. Det bygger också på underlag som har tagits fram bland annat av och deras kapacitetsutredning. Av de investeringsprojekt som ingår i den nationella transportplanen för perioden –2025 bidrar åtta av tio till förbättringar för näringslivets transporter. Vi har särskilt valt att fokusera på godsstråk, men också på arbetspendling. säger att Norrbotniabanan inte ingår. Nej, det är alldeles riktigt; det gör den inte. Detta skulle jag då uppfatta som att och å sin sida lovar att Norrbotniabanan skulle ha funnits med om de hade fått ge sitt ord. Det vore i så fall klädsamt att se hur och på vilket sätt man skulle finansiera det, för det har man inte gjort. Snarare får jag höra att varenda viktig insats som behövs över hela landet ska betalas med samma pengar: den införda kilometerskatten för lastbilar, som inbringar för hela perioden. Den används i alla delar av landet och för vartenda enskilt objekt som kommer upp. Jag tror att jag kommer att få höra det också i några av de interpellationsdebatter som följer, fru talman. Det går inte att lova allt till alla. Det vore klädsamt om också Socialdemokraterna kunde använda sig av den hederskodex de åtminstone har haft, nämligen att tänka krona för krona. Jag förstår dock att valet börjar dra ihop sig och att det börjar bli stressigt. Ska ni bilda regering lär det nämligen i så fall bli med – som dessutom vill dra ned på väganslagen med 10 miljarder . Då, , skulle du inte få en meter till på den E4 du nämnde. 61 (S): Det handlar ju om val. Vad ska vi investera i? Oavsett vad vi tycker måste vi ju leva med att vi har haft en borgerlig regering – en borgerlig regering som konsekvent har valt att låna till skattesänkningar. I början lånade den inte, för lämnade ett kraftigt överskott.