prot · H10982 · 2014-03-12 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. 2 § Ansökan om fortsatt ledighet Förste vice talmannen meddelade att i (M)ansökt om fortsatt ledighet –. Kammaren biföll denna ansökan. Förste vice talmannen anmälde att (M)skulle fortsätta att tjänstgöra som ersättare för i . 3 § Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i trafikutskottet. Förste vice talmannen förklarade vald –till suppleant i trafikutskottet (M) 4 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Förste vice talmannen meddelade att skulle återrapportering från Europeiska rådets möte den 20–äga rum. 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:312 Till Interpellation 2013/14:312 Det dödsdömda jordbruket av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resa. Landsbygdsdepartementet (C) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2013/14:340 Till Interpellation 2013/14:340 Privatiseringar och kollektivavtal i av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (KD) Enligt uppdrag 6 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Propositioner 2013/14:96 till socialutskottet /14:97 till skatteutskottet /14:104 till arbetsmarknadsutskottet /14:106 till socialutskottet /14:118 och 124 till /14:143 till socialförsäkringsutskottet /14:151 till skatteutskottet /14:156 till näringsutskottet /14:169 till justitieutskottet /14:171 till civilutskottet /14:177 till miljö- och jordbruksutskottet /14:178 till skatteutskottet Skrivelser 2013/14:115 till utrikesutskottet /14:158 till miljö- och jordbruksutskottet Motioner 2013/14:N7 till näringsutskottet /14:Ju13 till justitieutskottet 7 § Ärenden för förnyad bordläggning Följande dokument bordlades för : betänkande 2013/14:JuU18 betänkande 2013/14:TU11 betänkande 2013/14:KU16 8 § om statens främjandeinsatser för export betänkande 2013/14:NU13 om statens främjandeinsatser för export (skr. 2013/14:55) föredrogs. 1 (S): Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservationerna 1 och 8. Det här betänkandet behandlar regeringens skrivelse om över främjandeinsatser för export. I betänkandet har också ett stort antal motioner rörande handelspolitiken tagits upp. Det är flera olika aspekter på handelspolitiken som behandlas i betänkandet. Först vill jag säga något om . Den innehåller dels iakttagelser som har gjort, dels ett antal rekommendationer till regeringen. Sammanfattningsvis kan sägas att man framför allt har sett på anpassning till företagens behov, koordinering från de olika statliga aktörerna, samverkan mellan de statliga aktörerna samt avsaknad av kunskap hos departement och myndigheter om den samhällsekonomiska nyttan med de nuvarande insatserna. Sammanfattningsvis menar att avsaknaden av ett samlat underlag om effekterna kan försvåra för beslut om dimensionerna av framtida insatser. rekommendationer är att regeringen ska analysera hur väl statens insatser för att främja export överensstämmer med företagens behov. Vidare rekommenderar en samordning av de uppdrag som ges till de statliga aktörerna på området, så att de kompletterar varandra. Regeringen bör också förtydliga för dessa aktörer att de ska följa upp och göra utvärderingar av sina insatser, så att de har rätt innehåll och utformning efter företagens behov. I sin skrivelse instämmer regeringen delvis i kritik och avser att genomföra en del av de rekommendationer som lämnar. Man framhåller dock att de exportfrämjande myndigheterna inte själva kan öka exporten. De kan endast underlätta för företagen genom att minska trösklarna för export. Man menar vidare att det redan nu sker en samordning mellan de båda ansvariga departementen när det gäller regleringsbrev och styrdokument. Regeringen delar inte den uppfattning som framförs av när det gäller anpassningen till företagens behov. Man menar att underlaget är för litet för att dra sådana slutsatser. Sedan sker en omfattande redovisning av hur regeringen arbetar med samordning mellan de olika exportmyndigheterna. Slutsatsen är att man arbetar med uppföljning och analys. Vår uppfattning är att regeringen instämmer med iakttagelser och rekommendationer, men man har invändningar mot praktiskt taget allt. Den bild regeringen vill måla upp är att man gör det mesta rätt och inte behöver ändra mycket på sina rutiner. Vi socialdemokrater menar att regeringen tydligare borde ha tagit till sig rekommendationer. Det är möjligt att de iakttagelser gjort i något fall saknar tillräckligt underlag, men det borde ändå ge regeringen en signal om att de finns en del brister vad gäller anpassningen till företagens behov. Det är också självklart för oss med en bättre samordning mellan departementen och de olika exportmyndigheterna. Det har även riktats kritik mot den exportvision som handelsministern presenterat, bland annat för att den inte ens har beslutats av regeringen och än mindre av . Vi menar att det i stället behövs en exportstrategi som stärker företagen på tillväxtmarknaderna. Fokus bör ligga på små och medelstora företag. I denna strategi ska också förordas ett nationellt exportcentrum med principen en dörr in. Detta skulle innebära att samordningen av de statliga exportmyndigheterna förstärks. En tydlig brist i regeringens handelspolitik är avsaknaden av stöd för lokala och regionala nätverk med företag som vill exportera. Vi menar att det behövs såväl rådgivning som stöd för sådana nätverk. Vidare menar vi att det behövs en förstärkt roll för Business regionala exportrådgivare. Vi menar att det för att öka exporten är av stor vikt att man kan få exportrådgivning över hela landet i stället för att statens insatser för exportrådgivning koncentreras till ett fåtal regioner. Vi socialdemokrater menar att det är direkt nödvändigt att har god närvaro i , och . Det behövs också en representant i . Låt mig säga några ord om betänkandet i övrigt. EU:s inre marknad är för oss socialdemokrater väldigt viktig. För oss som sympatiserar med idén om frihandel är EU en hörnsten för att kunna få ett globalt frihandelsavtal. Det finns dock fortfarande avgörande problem på den inre marknaden. Det gäller inte minst de olika medlemsstaternas nationella regler, som närmast är av protektionistisk natur. Det kan noteras att inte alla länder fullt ut har genomfört tjänstedirektivet, vilket gör att tjänsteexporten på den inre marknaden inte fullt ut kan utnyttjas. Vi vill i detta sammanhang peka på den möjlighet som finns för framför allt små och medelstora företag att börja exportera inom EU på den inre marknaden. Det är ett konkret sätt att öka exporten i . Ökad frihandel skapar tillväxt och välstånd. Frihandel kan aldrig vara synonymt med rovdrift av människor, djur och miljö. Vi socialdemokrater menar därför att regeringen i ökad grad inte bara ska driva frihandel utan betona rättvis handel mellan länderna. Det kan också noteras att den huvudsakliga handeln i världen sker mellan de mest utvecklade länderna. Vi menar därför att man på EU-nivå bör inrätta en ombudsman som ska underlätta för utvecklingsländer som vill exportera till EU. Vi vill också betona behovet av att regeringen gör sitt yttersta i förhandlingarna inom WTO, så att vi får ett globalt frihandelsavtal. Vi menar också att öppenheten inom WTO måste förbättras. Det ingångna är en oerhörd framgång. Det är en stor framgång att inte minst de så kallade MUL-länderna nu har en möjlighet att enklare exportera till de mest utvecklade länderna. Vidare är det en stor framgång att frågan om handelsprocedurer är löst. Enligt vissa bedömare är det viktigare än tullfrihet. Den nuvarande minoritetsregeringen har velat ge intryck av att man sätter handelspolitiken väldigt högt på dagordningen. Det har varit mycket stora högtidstal och många vackra ord. Ofta har vi socialdemokrater kunnat instämma. När nu exporten minskar krävs det nya åtgärder. Vi har redovisat vad vi vill göra när det gäller bland annat att ta fram en exportstrategi och att stimulera framför allt små och medelstora företag till att ta steget ut för att börja exportera. Det handlar om att stödja nätverk av företag som exporterar med mera. Från regeringen redovisas inga nya förslag. Exportvisionen, som man gjort ett stort nummer av, innehåller en del bra förslag men också flera förslag som det är svårt att se skulle innebära någon större roll för exporten. Det är tydligt att regeringen tappat initiativet i handelspolitiken. Man vilar helst på gamla lagrar och har svårt att se framåt. Det är därför nödvändigt för handelspolitik att vi får en ny S-ledd regering. 2 (MP): Föregående talare inledde med att berätta lite grann om betänkandet i dess helhet. Det är bra att vi får en sådan inledning. Jag tänker fokusera lite grann på syftet och göra det lite tydligare. Syftet med statens främjandeinsatser för export är just att stärka de små och medelstora företagens möjlighet att påbörja eller öka sin export. Det finns flera statliga aktörer och delstatliga aktörer på det här området. Vi har Business , som kanske är en av de större, , , utlandsmyndigheterna, inte minst, och även andra grupper. koncentrerar sin granskning på fyra delfrågor: Är insatserna samordnade och utformade så att företagens behov tillgodoses? Är regeringens styrning ändamålsenlig, och har den uppföljbara mål? Fungerar samverkan mellan aktörerna tillfredsställande? Ger aktörernas uppföljning och utvärderingar tillräckliga underlag för att förbättra verksamheten? Det är fyra högst relevanta och, tycker jag, viktiga frågeställningar. Sammanfattningen av svaren på dessa fyra frågor, fru talman, är egentligen: nej. bedömer att insatserna tydligare behöver anpassas utifrån företagens behov. Man konstaterar att regeringens styrning inte sker på ett koordinerat sätt. Man pekar på att förutsättningarna för ändamålsenlig samverkan brister, och man säger att det saknas tillräcklig kunskap om insatsernas effekter för företagen och samhällsekonomin. Man brukar uttrycka sig diplomatiskt i den här typen av dokument. Men jag läser inte synpunkter på annat sätt än att det är en stor kritik mot hur statens främjandeinsatser för export fungerar. Man har helt missat målet: att stärka de små och medelstora företagens möjligheter att påbörja eller öka sin export. Det finns en del siffror som pekar på att kännedomen bland de små och medelstora företagen är liten om vilka möjligheter och vilket stöd som finns. Det är förstås högst otillfredsställande. Regeringen skjuter detta ifrån sig och beskriver hur man har börjat jobba med en del av de här frågorna och vilket bristande underlag har för en del av sin kritik. Jag tycker att de svenska företagen och det svenska näringslivet behöver en annan approach. Man borde ta förslag på större allvar. Man borde ta de här analyserna på större allvar. Jag tror inte att någon av oss som sitter i näringsutskottet ser den här analysen som någon nyhet. I de möten med företagare och företagsrepresentanter som många av oss har haft har vi fått samma bild. Man tycker att det är problematiskt med främjandeinsatserna för export. Man upplever inte att man får den hjälp man behöver. Man vet inte vilka vägar man ska gå. har vi en stor grupp aktiva aktörer inom det här området som gör bra insatser och som mer samordnat och mer koordinerat och med en tydligare styrning skulle kunna göra betydligt mer. Alliansregeringen har snart suttit vid makten . Någonting borde ha kunnat hända. Det är klart att det har hänt något. Man har i och för sig bildat Business . Det är ju ett led i att kanske göra det hela något tydligare. Men uppdragen som sådana har inte förändrats, och fokuset ligger fortfarande långt ifrån det som de små och medelstora företagen efterfrågar. I motion tydliggör vi vår bedömning. Vi föreslår också att ska tillkännage för regeringen som sin mening att man i stort ska följa förslag. I betänkandet behandlas också andra miljöpartimotioner som kanske inte bara fokuserar på exporten, utan man tittar på handeln i stort. Där finns det en, i alla fall som jag upplever det, tydlig skillnad mellan allianspartierna och . Vi i ser att handeln aktivt kan bidra inom många andra områden än bara till att öka handeln. Vi ser att handel på ett tydligare sätt kan stärka arbetet med mänskliga rättigheter och stärka arbetet med att ta sociala hänsyn. Det handlar om miljö och klimat, om jämställdhet, om att ge utvecklingsländer större och bättre tillgång till läkemedel och om att handeln kan bli mer rättvis. Vi lyfter också fram problemen med WTO och den bristande insynen i förhandlingar. Man kan sammanfatta det med att man låter riksdagsbeslutet om politik för global utveckling slå igenom även på det här området. Det här är någonting som jag upplever skiljer oss från allianspartierna. Ni menar – ni får rätta mig i era senare inlägg – att handeln i sig inte ska användas för att uppnå mål inom det här området. Ni förespråkar andra medel. Men jag ser att handeln faktiskt kan vara ett verktyg även inom hållbar utveckling och inte bara i transaktioner mellan olika länder. Vi har en mängd reservationer i betänkandet. För tids vinnande kommer jag enbart att yrka bifall till reservation 1 och reservation 6. 3 (V): Ärade kolleger och ni som sitter på åhörarläktaren! Dagens debatt handlar om regeringens skrivelse och reaktion på kritik i fråga om statens främjandeverksamhet, alltså den verksamhet som ska ge stöd till svenska företag och export på den globala marknaden. Att är ett exportberoende land känner vi till . En stark export är helt avgörande för att skapa fler jobb i och därmed också en högre tillväxt. Därför är det oroande, fru talman, att vi kan se att export minskar . De senaste siffrorna, som presenterades av Business , visar på en markant minskning av svensk export på varusidan. Den växer inte heller på tjänstesidan. Det här är ett allvarligt läge. har exporten utgjort av bruttonationalprodukten i , vilket är en relativt hög siffra. är den enligt SCB:s räkenskaper nere på . Det är alltså en minskning. Detta beror delvis på oron för minskad tillväxt som finns runt om i . Frågan blir allvarlig eftersom den största delen av vår export, , går till de 28 medlemsstaterna i EU. De två länder som exporterar mest till är och . Därför blir statens främjandeverksamhet viktig, det vill säga hur staten och regeringen stöder våra företag att komma ut på marknaden. är beroende av några få stora globala företag för den ekonomiska tillväxten och arbetstillfällena. När företagen i allt större utsträckning utlokaliserar sin verksamhet utanför påverkar det också den svenska arbetsmarknaden. Antalet jobb minskar, och problemen i inlandet i många av våra basnäringar blir märkbart kännbara. Därför måste den inriktning som främjandeverksamheten har mer koncentrera sig på de små och medelstora företagens behov av att komma ut på exportmarknader. Här finns en allvarlig kritik från , som även Socialdemokraterna och har uttalat. Det finns ingen samordning mellan de olika aktörerna som ska hjälpa till med att stödja de svenska små och medelstora företagen. Dessutom finns ingen uppföljning av den verksamhet som bedrivs, utan den sker vind för våg. Det är allvarlig kritik som behöver uppmärksammas. Det finns flera aktörer. Business är en. Verksamheten vid den regionala exportrådgivningen är en annan. Vi får inte heller i det här sammanhanget glömma och roller. Här finns två departement som har svårt att samarbeta. Det kan vi se inom en rad områden. I det här sammanhanget finns grundläggande frågor som måste genomsyra svensk handel och exportverksamheten. Det handlar bland annat om PGU, det vill säga politik för global utveckling, som beslutade om 2003. Den är till för att främja ett hållbart företagande, det vill säga en hållbar verksamhet som ska genomsyra samtliga politikområden – även svensk handel. Här finns brister. Låt oss till exempel titta på svensk vapenexport. är världsmästare i vapenexport räknat per capita – per person. exporterade vapen till övriga världen för nästan . Det var framför allt till diktaturer som , och . Det är länder som kränker de mänskliga rättigheterna på ett flagrant sätt. Vi känner till oroligheterna i och diskussionerna om svensk vapenexport som pågick då. Regeringen sade på inrådan från att kriterierna för svensk vapenexport till diktaturer måste ses över. De kriterierna har 2014 ännu inte kommit. Jag väntar med spänning på att se resultaten av utredningen och vilka förslag på restriktioner det blir för vapenexporten till diktaturer som och . Men det finns också frågor om handel och mänskliga rättigheter runt om i övriga världen. Här spelar kärnkonventioner en central roll, som också har anslutit sig till. Det handlar om att inte bedriva handel med länder där barnarbete är markant. Det handlar om att upprätthålla rätten till föreningsfrihet. Det handlar om de fackliga fri- och rättigheterna. Vi kan se att svensk handelspolitik inte gynnar den typen av verksamhet. Tyvärr uppdagades att bedriver samarbete med ett företag i ett land där det förekommer barnarbete som en del av verksamheten. Det strider mot dels kärnkonventioner, dels politiken för global utveckling. Här måste givetvis regeringen föra en diskussion med de svenska företagen och se över exportstöden och på så sätt utöva påtryckningar så att detta inte upprepas. Jag vill också säga några ord om handelspolitiken. Den har i allt större utsträckning överlämnats till EU. Det är egentligen bara vapenexporten och främjandeverksamheten, det vill säga stödet till de små och medelstora företagens verksamhet, som är nationell. Resten är EU. Här måste regeringen vara betydligt tuffare i sitt arbete inom EU i frågor om jordbruksexport. EU:s subventioner till jordbruksexporten riskerar att slå ut jordbruksproduktionen i fattiga länder. Dessa länder har också svårt att komma in på den europeiska marknaden. Vi ser tydligt att regeringens högtidsord inte lever upp till målen i jordbrukspolitiken. Här vill se att det sker krafttag. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 6, men jag står givetvis bakom samtliga våra reservationer. 4 HANS (M): Till att börja med yrkar jag att lägger skrivelsen om exportfrämjande till handlingarna, och jag yrkar också avslag på de medföljande reservationerna. Vi ska tala om exportfrämjande . Jag tycker att det är bra att vi får möjlighet att diskutera handelns betydelse och vilken roll främjande av handel spelar. Just nu pågår dramatiska händelser i vår omvärld. Jag tänker inte bara på det som sker bortåt . Över hela världen är en ökad protektionism en uppenbar global trend. I ett där protektionistiska strömningar sprids alltmer kommer årets val till att vara viktigare . Det är strömningar som riskerar att underminera själva grunden för EU:s fria rörlighet över gränserna och samverkan i stället för konflikt mellan . har frihandelns vindar blåst friskt genom multilaterala WTO-förhandlingar och bilaterala handelsavtal. Det har inneburit färre handelshinder. finns det dock tecken på att vinden ändrar riktning. visar i sin årliga rapport att antalet handelshinder ökade markant . Det är en verklighet som vi i måste förhålla oss till. Ökad protektionism försvårar en växande världshandel. För ett handelsberoende land som med en export som överstiger hälften av vår bnp är det en mycket oroande trend. Frihandeln påverkar vår vardag mer än vi tror eftersom många av våra importerade produkter och tjänster blir dyrare till följd av höga tullar. måste svenska konsumenter betala mer för kläder och mer för skor som importerats från . Därför är det intressant att det kommande frihandelsavtalet mellan och EU, det så kallade , kan bidra till att skapa världens största regionala frihandelsområde. export förväntas öka om avtalet träder i kraft. Både och EU har mycket att lära av historien och av handelshistorien. Den handlar mycket om begränsningar. mötte den ekonomiska krisen med isolering och protektionism. Att möta kris med mer av tullar och mer av slutna gränser är ingen bra väg framåt, vilket visade genom att i stället bygga styrka med en öppen handel som starkt bidrog till förra seklets välfärdslyft. En fri handel är stommen för ett fungerande EU. I den våg av slutenhet och protektionism som går genom dagens , ofta i samklang med främlingsfientlighet, kan och får frihandeln inte tas för given. Därför behöver röst som liberal frihandelsvän stärkas inom EU. Liksom demokratin måste frihandeln vinnas av varje generation, och vill man värna om samarbete och fri rörlighet över gränserna är valet till viktigt. Med detta sagt är det värt att kommentera betänkandets olika beståndsdelar. I sin granskning av statens främjandeinsatser för export har lämnat ett antal rekommendationer till regeringen och de statliga aktörer som ingått i granskningen. Utskottet och regeringen instämmer i delar av kritik. Regeringen har för avsikt att genomföra flera åtgärder med anledning av rekommendationerna. Mycket av det arbetet ligger i linje med rekommendationerna, och det har redan initierats. När det gäller samordning av statens främjandeinsatser för export är det värt att notera att det, utöver den gemensamma beredning som fortlöpande sker, finns en interdepartemental arbetsgrupp i för att stärka samordningen på detta område. Statens utbud av främjandeinsatser motsvarar i stort företagens efterfrågan. Det är viktigt att verksamheten löpande följs upp och utvärderas. Därför är det bara att välkomna att regeringen givit i uppdrag till Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser att ta fram och föreslå mätmetoder och indikatorer som kan användas vid utvärdering av statliga främjandeinsatser för internationalisering av små och medelstora företag. På många håll finns det redan fungerande system för resultatuppföljning, och regeringen för en löpande dialog med myndigheterna om behovet av uppföljning. Det är värt att erinra om att granskning avser verksamheten som bedrivits –2012. skriver vi 2014. Granskningen har därmed inte kunnat fånga upp effekterna av den organisationsförändring som skedde . Då bildades en ny gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande genom att integrera dåvarande Myndigheten för utländska investeringar i , populärt kallat Invest , in i exportråds strukturer och skapa , som kallas Business . Den nya organisationen kan innebära en förenkling för företagen och ökad tydlighet samt leda till en mer slagkraftig och effektiv organisation för svenskt export- och investeringsfrämjande. Denna organisationsförändring tillsammans med de åtgärder som regeringen redan har vidtagit och avser att vidta med anledning av gör att det finns anledning att se på positivt på utvecklingen. Vad gäller svenskt exportfrämjande vill jag understryka vikten av att det svenska exportfrämjandet bistår svenska små och medelstora företags export och internationalisering. Regeringen lanserade 2012, det vill säga , ett program för att nå visionen om en fördubblad export. Programmet innehåller 40 åtgärder som spänner över flera områden och omfattar uppdrag till bland andra och Business . 26 av dessa är nu avbockade och klara. Det är viktigt att framhålla att grundläggande principer om demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet och hållbart företagande och den av regeringen beslutade politiken för global utveckling måste genomsyra det arbete som utförs av olika exportfrämjande aktörer. Vi kan vidare konstatera att samtliga exportorgan har regeringens instruktion att arbeta utifrån principerna om hållbart företagande och avrapportera sitt arbete till regeringen. Det är dock så att frågan om hållbart företagande är, och även fortsättningsvis bör vara, företagsägd och företagsdriven. Frihandel är en viktig princip att slå vakt om. ska även fortsättningsvis vara en tydlig röst inom EU och andra internationella forum, såsom WTO, för en öppen och fri handel och för att motverka protektionistiska krafter.