prot · H10982 · 2014-03-12 00:00:00 — Vårdens utgångsläge var bristande tillgänglighet och långa köer. Det fanns stora kunskapsluckor om vårdens resultat och en närmast obefintlig valfrihet för patienter. Dessutom fanns inget fokus på särskilt vårdkrävande grupper. Vi såg och vi lyssnade till skogsarbetaren och undersköterskan med utslitna höfter och axlar. Vi tog del av deras berättelser om att de på grund av smärta inte kunde sova och att magen var förstörd på grund av starka värktabletter. Vi ansåg att det självklart inte var acceptabelt, och vi tog krafttag för att förbättra den svenska hälso- och sjukvården. Vi ställde frågan: Hur kan vården bli bättre? Studier visar att resurserna till den svenska sjukvården har ökat och att vi numera rekordsatsar på välfärden. Efter 90-talskrisens slut har spenderat strax av bnp på sjukvård. Låt mig nämna ett urval av de åtgärder som vi såg var direkt nödvändiga och sådant som är genomfört . Lagstadgad vårdgaranti och kömiljard Valfrihet i primärvården Satsningar på de mest sjuka äldre Strategi för bättre patientsäkerhet Strategi för jämlik vård Apoteksomreglering Etisk plattform inom vård och omsorg Nationell strategi för cancervården Rätt till ersättning för vård i annat EU-land Ny tillsynsmyndighet, Inspektionen för vård och omsorg Psykiatrisatsning, en omfattande sådan Strategi för patienter med kroniska sjukdomar En ny patientlag är på gång; en proposition har lämnats till Satsning på öppna jämförelser och kvalitetsregister Nya myndigheter – Myndigheten för vårdanalys och har ökat tillgängligheten i sjukvården genom bland annat en lagstadgad vårdgaranti och införandet av kömiljarden samt förstärkt vårdgarantin inom barn- och ungdomspsykiatrin. Alliansregeringen har infört valfrihet och ökat patientens delaktighet, till exempel genom vårdval i primärvården. Vi har infört särskilt stöd till valfrihet inom öppen specialiserad vård, och dessutom håller en ny patientlag på att formas. Vi har inte väjt för frågor som behövt en rejäl genomlysning, utredning och engagemang för att komma till bra lösningar. Det krävs mod för att göra det. Jag ska också nämna insatser för de allra sköraste och mest utsatta: Satsning på psykiatri, PRIO Satsning på de mest sjuka äldre Strategi för kroniskt och långvarigt sjuka Cancerstrategi Vård till personer som vistas i utan tillstånd Strategi för jämlik vård och öppna jämförelser För att driva utvecklingen i rätt riktning har alliansregeringen fokuserat på områden där morötter i form av pengar kan bidra till att sätta fokus och bidra till verksamma åtgärder. Med kömiljarden har vi stimulerat på ett helt nytt sätt till kortare väntetider och bättre tillgänglighet. Vi har därmed brutit en mångårig trend med långa köer till vården. I många landsting levde man tidigare inte upp till vårdgarantin, och köerna växte. Genom riktade insatser och resurser och tydliga krav på motprestation har förbättringar åstadkommits i alla landsting. En proposition gällande ny patientlag har kommit till . Syftet med den nya lagen är att stärka och tydliggöra patientens ställning samt främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet. Den nya lagen innebär att patienten ska ges möjlighet att välja utförare av offentligt finansierad primärvård och öppen specialistvård i hela landet. Landstingens skyldighet att erbjuda öppen vård utvidgas därmed till att gälla patienter som omfattas av ett annat landstings ansvar för hälso- och sjukvård. Den nya patientlagen föreslås bland annat innebära följande: Den nuvarande informationsplikten gentemot patienten utvidgas och förtydligas. Möjlighet för patienten att få en ny medicinsk bedömning kommer att utvidgas. Det innebär att möjligheten enbart villkoras av att han eller hon har en livshotande eller särskilt allvarlig sjukdom. Barns inflytande över sin vård ska bli tydligare. Lagen föreslås träda i kraft . När alliansregeringen tillträdde fanns ingen övergripande nationell cancerstrategi. Alliansregeringen tog därför initiativ till en nationell cancerstrategi för att så långt det är möjligt förhindra insjuknande i cancer. Syftet är också att förbättra kvaliteten i omhändertagandet av patienter och förlänga överlevnadstiden efter en cancerdiagnos. En målsättning är även att minska skillnader mellan olika grupper i befolkningen när det gäller insjuknande och överlevnadstid. Alla ska ha samma möjligheter till god vård. kartlägger för övrigt nu väntetiderna i cancervården. Öppna jämförelser inom cancerområdet är en viktig beståndsdel i arbetet med att utveckla och minska skillnaderna i vården. Regeringen och Kommuner och Landsting, SKL, har slutit en överenskommelse som syftar till att landstingen ska påbörja arbetet med så kallad nivåstrukturering, det vill säga att koncentrera vården för ovanliga och särskilt svårbemästrade cancersjukdomar till färre vårdgivare. SKL ska även ta fram en nationell cancerguide riktad till cancerpatienter och deras anhöriga. SKL stöder dessutom ett arbete för att nyttja den samlade patologiska kompetensen bättre så att väntetider förkortas och medicinska bedömningar blir högkvalitativa och patientsäkra över hela landet. Vi alliansvänner är övertygade om att det är viktigt att stimulera landsting och kommuner att analysera sin verksamhet, lära av varandra, förbättra kvaliteten och effektivisera verksamheterna. Den så kallade vårdgarantin blev lag och innebär att kraven på landstingen att ge vård i rimlig tid ökar. Vårdvalet innebär att invånare har full frihet att välja offentlig eller privat vårdgivare. Det totala antalet vårdcentraler har ökat sedan vårdvalet infördes, vilket i sin tur ökat tillgängligheten. Det är något som alliansregeringen självklart ser mycket positivt på. har antalet tillgängliga vårdcentraler ökat , och finns det 1 172 vårdcentraler i . Sex miljoner besök genomförs . av hälsocentralerna drivs i privat regi. Oavsett om vården drivs i offentlig eller privat regi ställs självfallet samma krav på kvaliteten i vården. Vidare har alliansregeringen infört lagen om valfrihet, LOV, som inneburit att 200 nya vårdcentraler öppnats och makten flyttats från politiker till patient. Medarbetarna är nöjdare inom de privata verksamheterna och säger sig ha större inflytande över sin arbetssituation, till exempel schemaläggning. LOV har dessutom inneburit ett välkommet uppsving för kvinnligt företagande. Samma kvinnor, småföretagare, är nu väldigt oroliga för oppositionens vinstbegränsningar för just denna bransch. Allt fler får rätt vård i rätt tid när Alliansen får styra sjukvårdspolitiken. Allt färre behöver stå i kö. Allt fler får nu möjlighet att välja den vårdgivare de känner förtroende för. Allt färre tvingas gå till den vårdcentral som inte ger patienten ett gott bemötande. Dessa initiativ är en del av arbetet med att på ett seriöst och långsiktigt sätt ta ett helhetsgrepp på den svenska hälso- och sjukvården och de utmaningar som finns, och de finns, tro mig. Vi måste vara ödmjuka och se de utmaningar som kvarstår. Här behöver vi påminna oss om att hälso- och sjukvårdslagen är tydlig. Det är en ramlag som lägger ansvaret på landstingen att erbjuda god hälso- och sjukvård för dem som är bosatta inom det aktuella området. Tillsammans har alliansregeringen enats om viktiga reformer på vårdområdet. Det har bidragit till lösningar på problem som länge framstod som helt olösliga. Sammantaget bildar det en plattform för en politik för en köfri, säker och jämlik hälso- och sjukvård med hög kvalitet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 33 (S) replik: Jag tackar för anförandet. Det är naturligtvis så att det händer saker . Det hade annars varit en bedrövelse för oss alla och för den samlade sjukvården. Men verkar ha en svartvit syn på hur det stod till i vården och en ganska rosenskimrande syn på hur det ser ut , med tanke på alla de uppror och signaler som vi får om att inte allt står rätt till. Men jag hade inte tänkt uppehålla mig vid själva testamentet, så att säga, utan vid de medicinska resultaten i svensk sjukvård. Dessa står sig väl i internationella jämförelser, men utmaningen handlar om att se till att sjukvården fortsätter att utvecklas och att innovationer görs och kommer vården till del. Vi kan ta den kroniska och livslånga sjukdomen diabetes till exempel. Där handlar det om att få bästa möjliga hjälpmedel och vård , men också om att få uppleva nya framsteg för ännu bättre vård och livskvalitet. Som jag sade i mitt huvudanförande är vi från Socialdemokraternas sida oroade över att de kliniska prövningarna har halverats . Jag vill veta vad och regeringen har för förslag för att vända den utvecklingen och se till att vi får en helt annan kraft och utveckling när det gäller kliniska prövningar. 34 (M) replik: Som jag nämnde i mitt huvudanförande finns det en stor ödmjukhet inför att utmaningar kvarstår. Jag väljer ändå att beskriva dagens verklighet, det som förekom 2006 och de insatser som regeringen har gjort för bättre tillgänglighet, mer inflytande för patienten och så vidare. Vi har hört ett ganska långt anförande om det. Det är inte svart och vitt för mig, utan det finns utmaningar kvar. Jag vill dock belysa det positiva som har hänt. Självklart ska arbetet fortsätta. frågar om den kliniska forskningen. Självklart ska regeringen fortsätta med de stora satsningar som gjorts. Det är historiskt stora satsningar och anslag som har gått till de här delarna, och detta ska fortsätta. Det är alltid positivt med replikskiften i kammarens debatter; det får oss att beskriva skiljelinjerna i den politik som vi för. Just nu är det kontra Socialdemokraterna. Jag skulle vilja kontra med en fråga till och . uttrycker tydligt att deras mål är att regera med Socialdemokraterna och . har en tydlig uppfattning att man bör avskaffa lagen om valfrihet och förbjuda vinster inom välfärdsföretag. Min fråga till är: Är detta även Socialdemokraternas inställning till vinster i välfärden? 35 (S) replik: nämnde inte forskning i sitt långa anförande. Det var därför jag valde att fokusera på detta. Det går inte att prata om fri etablering, tillgänglighet och kömiljarder men tappa det som är ett av huvudbenen för sjukvården och framtiden om vi menar allvar med att vi vill ha en medicinsk utveckling och medicinska resultat även . Jag vill verkligen säga att vi står oss rätt väl i internationella jämförelser. Men ska vi göra det även krävs det att vi inser att den kliniska prövningen har halverats . Det är väldigt dramatiskt och verkar inte vända, som det ser ut just . Vad menar att regeringen har gjort för stora insatser som man avser att fortsätta med? Det är faktiskt inte så att man behöver lägga in kliniska prövningar och forskning i sina upphandlingar eller ersättningssystem till exempel. Det finns egentligen inga riktigt bra fonder eller medel att använda när det gäller att implementera och få in innovationerna i vården. Det är klart att det blir mer pengar i alla verksamheter så länge man inte gör neddragningar, men att det skulle vara historiskt stora forskningsanslag till sjukvården måste jag få ifrågasätta ganska kraftfullt. är nyfiken på vad Socialdemokraterna tycker om vinster i välfärden. Vi har haft många debatter om det och skrivit omfattande program. Vi har aldrig sagt att vi vill förbjuda någon vinst. Jag tror inte att det var någonting jag sade i mitt anförande heller. Vi har den socialdemokratiska politik som vi har stått för och kommer att komma överens med de partier som vi ska regera tillsammans med. 36 (M) replik: vill inte kännas vid tidigare uttalanden. Jag kan citera det som framkom efter er kongress. Era förslag ska avsevärt begränsa vinsterna. Vinstintresset ska inte vara styrande. I Agenda-debatten mot – så sent som tror jag det var – framgick det med oerhörd tydlighet att du var emot den fria etableringsrätten, . Det här får väldiga konsekvenser för den svenska hälso- och sjukvården och för de företagare som jag stått och pratat om . 16 av de 20 populäraste hälsocentralerna är i privat regi. Öppettiderna har ökat . av de här företagarna är kvinnor, och Socialdemokraterna uttrycker ju ofta att man är ett jämställt parti. Det görs sex miljoner besök inom den privata näringen på den här sidan. Tillgängligheten, delaktigheten och inflytandet har ökat. Undersökningar som har gjort visar att vill ha valfrihet. Men Socialdemokraterna väljer att lägga besluten i på politisk nivå i stället för att människor själva ska få bestämma vilken hälsocentral de ska gå till. Frågan blir då rätt naturlig: Vilka av de 200 nya hälsocentralerna i privat regi med sex miljoner besök är det du vill ta ned, ? Det går inte att komma ifrån att det i kongressbeslutet, som jag har läst innantill ur, talas om att avsevärt begränsa vinsterna. Det går inte att komma ifrån att du är emot den fria etableringsrätten. Du var väldigt tydlig i Agenda . 37 (V) replik: Jag kan inte låta bli att säga att vi får hoppas att den där skogsarbetaren inte var så utsliten att han blev sjukskriven och utförsäkrad och med allt elände kanske hamnade i fas 3. Vi får också hoppas att han kunde fortsätta med sitt jobb, så att han inte blev arbetslös och fick gå på en a-kassa som är alldeles otroligt låg . Jag tror inte att han känner att hans berättelse blivit hörd i den moderata politiken. Jag funderar på hur ser på ersättningssystemen. I läkaruppropet framför man uppfattningen att styrmodellerna styr helt fel. Man skriver: Den bild som politiker ger av dagens sjukvård överensstämmer inte med vår verklighet. I svensk sjukvård pågår ständigt så kallade förbättringsarbeten men vi ser hur sjukvården ändå försämras till följd av ett system som i sig är felkonstruerat. – – – Det beror delvis på att vårt sjukvårdssystem är uppbyggt på ekonomi och produktion istället för på patientens behov. För att redovisa vår produktivitet åläggs vi en enorm administrativ börda som tar tid från våra patienter. Det vore intressant att få veta vilka ersättningssystem och styrsystem vill ha i hälso- och sjukvården. Vi har väldigt skarp kritik. När professionen kallar en del av de vårdcentraler snackar så väl om för snorforor därför att det är lönsamt att ta emot patienter som får förkylningar och luftrörskatarrer och som tar , medan det inte alls är så lönsamt att ta emot patienter med stora vårdbehov, tycker jag att man har hamnat fel. Då styr man inte sjukvården utifrån människors behov. Jag hör dig prata om att företag ska kunna starta, . Men sjukvården är väl till för människor som är sjuka? Det är den i alla fall i och min värld. Den är inte till för att företag ska plocka ut vinst. 38 (M) replik: pratar om utförsäkrade. Vi väljer att använda begreppet omförsäkrade, eftersom man går från en försäkring till en annan. Jag kan också upplysa om att 2006 satsade regeringen 90 miljoner på rehabilitering som omfattar skogsarbetaren med den onda höften. Vi har tiodubblat den summan. Vid den så kallade utförsäkringen, som vi nu kallar omförsäkring, finns det liksom tidigare i processen chanser att få mycket bättre och mer rehabilitering än vad man tidigare fått i regeringen. Jag förutsätter att han har fått hjälp. Förutsättningarna är i varje fall betydligt bättre. Jag håller med om att den administrativa bördan för både läkare och annan personal är enorm. Vi vet till exempel inom primärvården att av tiden går till administration och till patientkontakter. Här har vi en jättestor utmaning som vi måste titta på. I sitt tidigare anförande har nämnt att andra professioner kan avlasta. Jag tycker att man nogsamt ska titta på: Hur underlättar vi och minskar administrationen? Regeringen har tillsatt en utredare, , som ska analysera just de problem som väljer att lyfta fram i det här sammanhanget. Det är helt i rätt riktning. Det finns väldigt många saker att se och åtgärda i detta. Det är väldigt positivt att regeringen har tagit tag i det. Vi får avvakta utredningen, men det ser positivt ut. När det gäller ersättningssystemen blir jag nästan orolig när beskriver att läkarkåren – och här får jag titta på vår egen läkare i salen – helt oetiskt skulle välja snuva framför andra åkommor. Det är etiskt oriktigt. Jag hoppas att det inte förekommer. 39 (V) replik: Speciellt om man har ersättningssystem som bara premierar läkarbesöken finns det många som gör det bästa möjliga av det. Det finns ett ekonomiskt incitament att ta emot så många besök som möjligt läkaren har. Det är inte en slump, som jag sade förut, att det blir tolv vårdcentraler på och sex i fastän man i har mycket större hälsoproblem. Jag skulle vilja veta lite hur ser på den första linjens sjukvård i primärvården. I bild av hur vi vill ha hälso- och sjukvården ser vi primärvården som första linjens sjukvård. Den ska innehålla många olika delar. Den ska ha ett områdesansvar, kunna ha en dialog med befolkningen i området och samarbeta med skolhälsovård och äldreomsorgen. Den ska kunna samarbeta med föreningar, få kunskap om befolkningen och kunna jobba hälsoförebyggande. Det är bland annat därför som vi vill satsa 1 miljard på att utveckla detta i primärvården. Vi ser hur det till delar har slagits sönder. I har till exempel familjecentralerna upphört i och med vårdvalet. Det stämde inte med att man ska ha samma vårdval rätt över. Familjecentralerna var där sjukvård, socialtjänst, bvc och öppen förskola ofta samarbetade på ett väldigt bra sätt och kunde fånga upp många barn och deras föräldrar. Det handlar om en sjukvård som tar ett befolkningsansvar och har förutsättningar att jobba på det sättet. Människorna kan naturligtvis välja en vårdcentral i ett annat område om de tycker att det är något som fattas. Är inte det en sjukvård som skulle jobba hälsoförebyggande och kunna spela en betydligt större roll än den sjukvård du beskriver där det handlar om att ett företag vill starta? Om man till exempel vill ha flest i är det där sjukvårdens resurser ska hamna. 40 (M) replik: väljer att ondgöra sig över hälsocentralerna i storstadsområdena. Jag sitter med andra erfarenheter där hälsocentraler har kommit till i byar – jag kan inte ens kalla dem samhällen. Det har skett i , och . Där finns privata utförare, trots att de har blivit motarbetade av landstingsledningen. Den styrs av V och S. har valt att hoppa av samarbetet. Här ser jag problematiken, . Hälsocentralerna kommer inte till stånd. Det finns ingen företagare som startar om det inte finns ett underlag. Hälsocentralerna har avlastat vården i övrigt. Jag förstår inte problematiken och varför ondgör sig över fler hälsocentraler som avlastar sjukvården och ger en bättre tillgänglighet och bättre bemötande. Patienter och kunder är nöjdare – ja, det är samma sak. Alla lovordar det. väljer att ondgöra sig över det. Jag måste kommentera en sak. säger att i sin budget väljer att uttrycka att man vill köpa vårdplatser och att man vill tillsätta mer personal. Det är 1 ½ miljard som ni vill satsa. Det är sjuksköterskor, kuratorer, sjukgymnaster och så vidare. Vi har räknat på detta. Den summan ger några personer per län. Det ska lösa hela utmaningen med den svenska hälso- och sjukvården. Vill förstatliga den svenska hälso- och sjukvården? Det tyder det på. Hela den politik som ni för går i den riktningen. Ni talar aldrig om kvalitet, , utan ni talar bara om vinster i välfärden. Ni talar inte om smärtorna och tillgängligheten för patienterna. Av rent ideologiska skäl säger ni nej till vinsterna i välfärden. Ni ser inte det positiva som har hänt. 41 (FP): Vi har att hantera 240 yrkanden. En del av dem gäller statens ansvar för hälso- och sjukvården, och andra gäller kommuners och landstings ansvar. Sedan har vi ett antal yrkanden som har debatterats tidigare men där det inte har tillkommit någonting nytt. Jag vill koncentrera mig på det som gäller statens ansvar. För var det ett seminarium på där man konstaterade att det inte går att styra hälso- och sjukvården. Den är ostyrbar. Det är patienterna, läkare och andra som har ansvaret. Det går inte att styra, för då riskerar vi att vi inte får en situation där de som är mest i behov av vård och omsorg kommer i första hand när det gäller hälso- och sjukvård. Regeringen försöker därför att arbeta dels med incentiv, dels med direktiv inom hälso- och sjukvården. När man gör det är det viktigt att man ser till vilken kunskap vi har. Vad vet vi om hälso- och sjukvården i olika avseenden? är kvalitetsjämförelser och öppna säkerhetsförhållanden viktiga. Vi vet att kvalitetssäkrandet ger oss kunskap om vad som är bra och vad som är mindre bra. Det är någonting som både staten och landsting och kommuner har nytta av när de arbetar vidare för en bra hälso- och sjukvård. Också de öppna jämförelserna är av stort värde. Det gäller även dem som SBU har. Vad är det för vård och omsorg som är evidensbaserad? Det måste vi ha. Vi måste bli av med det som är modernt. är vår nya myndighet när det gäller patientsäkerhet. Där får vi mycket kunskap om vad som har gått mindre väl men också om hur vi kan arbeta för att bli av med en del av de risker som vi tidigare inte har fått så god kunskap om. Vi har också Myndigheten för vårdanalys som går vidare och ser på hur vi kan utveckla vården och omsorgen, hälso- och sjukvården, på ett bra sätt. Vi får också andra myndigheter, som myndigheten för tandvård och läkemedelsfrågor. Vi har och så vidare. Allt detta lär vi oss av, och det utvecklar vården och omsorgen på ett positivt sätt. En annan fråga som kommer är den ojämlika hälso- och sjukvården. Staten, regeringen, diskuterar och arbetar tillsammans med Kommuner och Landsting för att få en bättre jämlik hälso- och sjukvård. Detta går framåt. Vi är inte i mål, men det är ett arbete som går vidare. Vi ser det till exempel när det gäller IVF – assisterad befruktning. Vi är inne på användningen av en hel del läkemedel och så vidare. Jag ska tala lite om patientens inflytande i sammanhanget. , när vi fick ramlagen om hälso- och sjukvård, var det tydligt att nu skulle också patienterna vara med i ett medbestämmande. Det var inte läkare, sjuksköterskor och andra som skulle bestämma hur patienterna skulle vilja ha det. Detta har inte riktigt kommit i mål trots att det har gått därefter. fick vi patientlagen på bord. Här kommer verkligen ett beslut som säkerställer att patienter nu ska kunna bestämma själva hur de vill välja hälso- och sjukvården och var de vill ha den. Det handlar också om de fall då man inte vill ta emot mer vård. Om man är svårt sjuk och hellre vill ha god vård och omsorg får man besluta om att bara få just den och inte andra behandlingsmetoder. Jag hoppas att detta faller i god jord. Motionstiden löper framöver. Ännu en sak som jag vill hinna med här är specialistsjuksköterskorna. Detta är ett tillkännagivande. Det handlar också om att vi ska se på andra yrkesgrupper. Var kan vi framöver delegera eller ändra ansvarsfördelningen? Här tror jag att det finns mycket att vinna med ett förändrat ansvar. Vi har tidigare diskuterat tandhygienisterna och deras möjligheter att ta över insatser från tandläkarna så att dessa kan koncentrera sig på svårare insatser och specialistinsatser i högre grad än vad de hinner med . Samma sak gäller läkare, sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor, sjukgymnaster och så vidare. Det finns uppgifter som kan läggas över på andra så att man kan få mer tid för det som andra inte kan utföra inom hälso- och sjukvården. Detta är naturligtvis en knepig sak, för det finns också revirtänkande – man vill fortsätta att hålla fast i sådant som andra kan göra. Det fanns ett motstånd när barnmorskorna fick ta över sex- och samlevnadsundervisningen och även senare när det gäller medicinska aborter. Men barnmorskorna har skött detta oerhört väl, och vi måste gå vidare med detta arbetssätt. : Man reagerar i olika yrkesgrupper mot organisation och att man inte får göra rätt saker. Regeringen har genom börjat gå igenom de tidstjuvar som vi ser i hälso- och sjukvården. Det handlar exempelvis om datasystemen.