prot · H10994 · 2014-04-02 00:00:00 — Myndigheter och andra offentliga organ kan inte avtala om längre betalningstider, i enlighet med de beslut som har fattat. Efter tillkännagivande, som jag nämnde inledningsvis, har ett arbete genomförts, en promemoria har remitterats och det har inkommit synpunkter. Det finns också kritiska synpunkter på ett införande av tvingande regler . Den samlade bilden är betydligt mer komplex, jämfört med den bild som och Socialdemokraterna har gett uttryck för. Det finns kritik, och det möte som hölls – som också , och var initiativtagare till – visade att det finns ett stort intresse för att försöka hitta lösningar inom ramen för näringslivets arbete. Det finns företag som skulle drabbas av tvingande regler på området, och det måste vi ha i åtanke. Även näringslivets små företag har olika förutsättningar. Vi menar att det är viktigt att avvakta det arbete som har påbörjats för att se om näringslivet genom egna initiativ kan se till att det finns en självreglering, att den arbetsgrupp som har omnämnts ska få en möjlighet att verka och att det pågående arbetet i får fortsätta. Hur det tillkännagivandet har hanterats finns också omskrivet i regeringens skrivelse 75. Slutligen bara några korta ord om enstegsfasader: På grund av att det pågår en prövning i har vi i utskottet valt att inte agera i den frågan. Den prövningen bör avvaktas, så får vi se vad landar i. 81 (S) replik: Precis som föregående talare från sade är det mycket som har gjorts och mycket som är på gång, men något konkret lagförslag om 30 dagars betalningstid har man ännu inte kommit med. fattades det ett riksdagsbeslut, men regeringen har bara skickat ett pm där man har sagt att det är tvingande regler. Men regeringen har inte inkommit med något lagförslag om detta. Om det är som du säger, bara 28 dagars betalningstid, vad är då problemet? Varför kan ni inte komma med ett lagförslag? Jag fattar inte det. Det är motsägelsefullt. Först säger ni att branschen är helt emot detta. Sedan säger ni att genomsnittet är . Det här stämmer inte. Vi har två helt olika bilder. Jag kan citera: Småföretagen har ett absolut helvete med det här, säger , ordförande för . Vidare säger han att Socialdemokraternas förslag är ett måste. Det är alltså ordföranden för , , som säger detta. Jag vet inte vilka ni träffar, men vi har helt olika bilder. Småföretagen används som en bank av stora företag. Tycker du att det är rimligt? 82 (FP) replik: Nej, det tycker jag inte är rimligt. Men jag vill påminna om att det i det motionsbetänkande som vi behandlar är noggrant beskrivet hur processen ser ut. Den promemoria som har remissbehandlats för att fånga in de synpunkter som finns i näringslivet gällde ett faktiskt lagförslag. Det är viktigt att vi är överens om problemet, men många av oss som har jobbat i näringslivet eller som på andra sätt har kommit i kontakt med företagare kan nog konstatera att det finns väldigt många olika bilder av hur lösningarna ska se ut. Det finns småföretagare som upplever det som tar upp, att betalningstiderna kan vara för långa. Men det finns också det omvända, att småföretagare inte vill ha en tvingande lagstiftning . Jag tycker att det är intressant med Socialdemokraterna. anser de att man ska lyssna på den verklighet som finns utanför , och ibland ska man inte göra det. Men i det här fallet tycker jag att regeringen har agerat helt i enlighet med det som den ska göra, det vill säga att man lägger fram ett förslag, remissbehandlar det, får in synpunkter och sedan lyssnar på dessa synpunkter. Det initiativ som togs under mötet med näringslivet och ICC handlade om att se efter om det går att komma längre också med en självreglering. Jag tycker att det är ett intressant initiativ. Jag tycker också att man ska avvakta och se vad detta landar i. Och, som sagt, beredningen av tillkännagivandet pågår. 83 (S) replik: Vi har olika bilder i den här frågan. Självklart ska man lyssna, och vi har lyssnat och ni lyssnar också. Sedan beror det på vilka som man lyssnar mer på. Hur kan en småföretagare vara emot 30 dagars betalningstid? Det finns ingen logik i detta. Som jag nämnde tidigare tycker att det är ett absolut helvete för småföretagen. Det ska man också lyssna på. Han är ordförande för ett riksförbund som representerar småföretagare. Det är den ena delen. Den andra delen är att vi fattade ett beslut i som regeringen bör respektera och komma med ett förslag. Det var det som beslutet handlade om. Men det har man inte gjort. Man har skickat ett pm. Arbetet är fortfarande på gång. blir det säkert ett nytt tillkännagivande. Det återstår att se hur det kommer hanteras, om småföretagen ska användas som en bank eller inte. 84 (FP) replik: behöver också ett litet företag en längre kredittid. Det kan vara säsongsrelaterade varor som innebär att en leverans sker , men betalningen sker när varorna har sålts till slutkunden. De avtal som finns reglerar betalningstid, leveransfrågor, priser och mycket annat. Jag tycker att det var alldeles utomordentligt att regeringen agerade så skyndsamt som man gjorde utifrån det tillkännagivande som fattade beslut om. Man tog fram en promemoria med ett lagförslag, skickade ut den på remiss och fick in mängder av synpunkter. Hade bilden varit entydig är det klart att det hade varit mycket enklare att återkomma med förslag till . Men bilden var komplex, och det fanns organisationer och företag som hade invändningar mot tvingande regler som i deras fall skulle vara hämmande för verksamheten. Jag tycker att det är väldigt klokt av regeringen att lyssna in den komplexa bilden och att beredningen fortgår. Men återigen: Självfallet är det inte tillfredsställande för någon att det finns små företag som upplever att de är bank till stora företag. Vi är alla måna om att näringslivet ska ha mycket goda villkor. Om jag förstår det rätt är det viktigt för Socialdemokraterna att inte lyssna på de företag som har invändningar mot tvingande lagstiftning. Det tycker jag är beklagligt. Jag tror att hela näringslivet gynnas av att man får bra villkor i stor samstämmighet, så att allas möjligheter utvecklas. Men där uppfattar jag att Socialdemokraterna har en annan syn på näringspolitik. 85 (MP) replik: I likhet med tycker även att det är viktigt med en regering som lyssnar på och tar hänsyn till de berörda inför ett lagförslag. Men vi tycker också att det är viktigt att man synliggör det som faktiskt sker. Två regeringsföreträdare har använt som ett tungt argument att den verkliga redovisade faktureringstiden i är . Då tycker jag att man ska vara lite mer nyanserad och tala om att det är den formella betalningstiden, men den reella är något helt annat. Då kan ni ju argumentera att det är brott som ska beivras. Men det är inte så lätt för den svagare parten att ifrågasätta när en faktura som man skickar med en betalningstid inte betalas , utan det kommer en representant från det företag som ska betala och säger: Vill du leverera till oss igen får du minsann acceptera de vi tillämpar. Det skulle vara mycket enklare att synliggöra den faktiska finansieringssituationen mellan parterna om det vore så att den svagare parten i sammanhanget kan utgå från en lagstiftning som säger att det är detta som gäller. Det som är därutöver handlar om en finansieringsfråga, som man löser mellan parterna. Det kan man göra på många olika sätt. Jag är övertygad om att det skulle vara ett mycket renare och snyggare sätt att lösa relationen mellan en leverantör och den företagare som köper. Det här gäller båda leden, både ett it-företag som levererar till de stora och det omvända, som ni gärna använder som argument, när till exempel en butik ska finansiera ett stort livsmedelslager. Varför inte synliggöra det? 86 (FP) replik: Jag tycker att det är väldigt bra att frågan väcker så stort engagemang, både i och ute i näringslivet. Jag tror att en väg framåt är att vi har en bild av hur problemet ser ut, och nästa steg är naturligtvis vad man ska göra åt det. Jag skulle ändå vilja hänvisa till betänkandet. Allt det som jag har tagit upp vad gäller hänvisningar till de lagar som finns kommer från en offentlig utredning, som man därefter har följt upp genom att titta på siffrorna. Är de då viktiga? Ja, de är naturligtvis viktiga för många företag. Men de företag som hänvisar till att de anser att betalningstiderna är för långa har ett rejält problem, och det måste vi lyssna in. Utredningen har också pekat ut enstaka branscher som har dessa utmaningar. Jag skulle också vilja hänvisa till betänkandet vad gäller det möte som var . Det redogörs i betänkandet för att mötet ska hållas och att det finns ett intresse av självreglering. Om det hade varit väldigt enkelt att gå fram med en lösning på frågan har vi alla ett gemensamt intresse av att det landar i en sådan lösning. Jag vill upprepa att den promemoria som skickades ut var förslag utifrån tillkännagivandet om tvingande regler . Den reaktion som då kom från många av remissinstanserna visade att bilden var mycket mer komplex. Jag tycker att det är klokt av regeringen att lyssna in de synpunkter som kommer. När man har gått ut med en remiss är det en viktig del i beredningen att lyssna in synpunkter från dem det berör. Det andra är sedan att fundera vidare på vad man ska göra. Jag hoppas personligen att ger arbetsgruppen en möjlighet att se om det går att hitta vägar framåt med självreglering. Sedan fortsätter beredningen i kring dessa frågor och tillkännagivandet. Det finns all anledning att följa frågan från alla håll. 87 (MP) replik: Självreglering på detta område har näringslivet pratat om i säkert , så jag tycker nog att det kan vara dags att ta ett steg. Jag tror att det är viktigt med en press från politiken för att det ska hända något. Den slutsats som jag drar av den utredning som har gjorts är att det är viktigt att skilja på finansieringsproblematiken och det rena varuköpet. Det skulle underlätta väldigt mycket om det fanns en tydlig reglering om vad som är längsta tillåtna avtalstid när man fakturerar. Där har vi olika uppfattningar om vilka slutsatser man kan dra av utredningen. Vi kommer nog inte så långt där, utan vi har olika syn på det. Jag tänkte också, herr talman, att jag skulle fråga om det som hon nämnde sist, om enstegstätade fasader och att ni där väntar på ett utslag från . Jag tycker att det är ganska tunt argumenterat i betänkandet. Det finns ett problem som vi från sida adresserar, och vi vill att det ska vara lättare att skriva rena avtal när en fastighet byter ägare, där de villkor som finns för den fastighetsägare som lämnar fastigheten ska kunna övergå till den nya rakt av. Det blir ganska rörigt när köparen ska skriva ett avtal med säljaren om att säljaren ska företräda köparen i situationer där säljaren tidigare eventuellt har anlitat företag som inte fullföljer sina åtaganden. Det vore mycket lättare om man bara kunde flytta över den rättigheten till köparen. Vi skulle få mycket renare och enklare avtal, och det skulle gynna fastighetshandeln. 88 (FP) replik: Jag vill börja med den sistnämnda frågan och bara konstatera att gången är den att när har gett prövningstillstånd är det intressant för oss som lagstiftare att avvakta och se vilken bedömning man gör. Det är möjligt att vi återkommer till den debatten i annat sammanhang. För att återgå till frågan om betalningstiderna är det ett perspektiv som vi kanske inte har diskuterat så mycket här , och det handlar om företag och näringslivets villkor i ett lite större sammanhang. Vårt näringsliv är väldigt exportberoende. Betalningstiderna är inte bara en nationell fråga utan också en fråga om hur man agerar gentemot andra länder med andra typer av regler och betalningstider. För min del och för Alliansens del handlar denna debatt om betalningstiderna om att se till att vi har goda villkor för vårt näringsliv och att vi lyssnar in den komplexa bilden. Jag vill upprepa att jag tycker att det har varit alldeles utomordentligt snabbt agerat av regeringen, med tanke på att vi i skrivelse 75 kan läsa om tillkännagivanden som kan vara ganska gamla. Här agerade regeringen väldigt snabbt, och prioriterade arbetet med att få fram promemorian för att verkligen hörsamma , skickade ut den och fick tillbaka en komplex bild. Jag tycker också att det är väldigt klokt att man lyssnar in de synpunkterna. Jag måste framhålla att jag tycker att regeringen ska ha en stor eloge för att man agerade så snabbt. Sedan återstår det att se vad arbetsgruppen kommer fram till och vilka åtgärder näringslivet självt kan vidta. Jag tror att signalen härifrån , herr talman, är att frågan följs med stort intresse från sida. Jag hoppas verkligen att arbetsgruppen kan hitta vägar framåt. I övrigt har vi annars all anledning att återkomma i frågan. Jag är helt säker på att kommer att bidra till det. 89 (C): Vi i tror på varje människas förmåga, och vi tror på konsumentmakt. Den produkt som inte lever upp till konsumenternas krav försvinner och ersätts av något annat. Därmed underskattar jag inte att grunden är en bra konsumenträtt. Jag vill specifikt lyfta fram propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken, som vi tog beslut om . Den tar bland annat sikte på bättre information till konsumenterna om kemikalier i varor. Genom tillgång till lättförståelig och tillförlitlig information om produkter och tjänster har konsumenter makt och möjlighet att göra goda, aktiva val. Angående vår reservation 18, Betalningstider i näringslivet, har mina allianskolleger redan sagt det mesta. Jag vill ändå påpeka att detta är en väldigt viktig fråga för medlemmar. Det finns två sidor av frågan: dels att få in sina fordringar , dels att inte behöva betala sina skulder så snabbt. I vissa branscher är långa betalningstider ett ofog, men i andra är de en förutsättning. Det såg vi i remissrundan i ärendet , där bland andra LRF var negativt till tvingande betalningstider. Långa betalningstider kan också vara en förutsättning i uppstartsskedet för ett företag. Jag tycker att det är mycket bättre med frivilliga överenskommelser inom de olika branscherna än tvingande lagstiftning. hölls det, som sagt, ett möte som svenska ICC och regeringen tagit initiativ till för att undersöka möjligheterna till självreglering i näringslivet beträffande betalningstider. Vad jag har hört bildades det en grupp som ska se över möjligheterna till självreglering inom näringslivet, och därmed anser jag inte att det behövs något ytterligare tillkännagivande till regeringen. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet förutom under punkt 13, Betalningstider i näringslivet. 90 (SD): har problem med telefonförsäljning uppmärksammats alltmer. Det märks bland annat på att en betydande del av anmälningarna till rör just telefonförsäljning. Av anmälningarna framgår att konsumenten i många fall har fått en avtalsbekräftelse men inte anser sig ha tackat ja till något erbjudande. Det handlar kort och gott om en ganska enkel tvist som borde gå att lösa relativt lätt, bland annat genom att spela in säljsamtalet. Jag är själv alldeles för oteknisk för att förstå hur man spelar in ett samtal, men jag är tillräckligt teknikmedveten för att förstå att detta är en mycket enkel teknik för branschen att använda sig av. Faktum är att samtal spelas in i utbildningssyfte. Inspelade samtal skulle utan tvivel innebära ett stärkt konsumentskydd. Jag anser alltså att det i lagen om distansavtal och avtal utanför affärslokaler även ska införas en regel om att säljsamtal och samtal som hanterar finansiell rådgivning ska spelas in. På så sätt kan man enkelt säkerställa exakt vad som sagts under samtalet. Tekniken finns redan, vilket innebär att det inte heller medför några extra kostnader för de företag som sysslar med telemarketing. Vi lämnar tillfälligt telemarketingbranschen och fokuserar i stället på fakturering av konsumenter. Här finns det oklarheter som rimligtvis borde vara ganska enkla att lösa. Företag och organisationer har nämligen olika syn på vad som ska anses vara en fakturas sista förfallodag. och organisationer likställer fakturors sista förfallodatum med sista mottagningsdag till sina konton. Detta skapar en osäkerhet hos konsumenterna och kan leda till att konsumenter drabbas av onödiga betalningsförelägganden. För att tydliggöra och förenkla för konsumenterna bör det införas en lagregel om att sista förfallodatum motsvarar sista betalningsdag till betalningsmottagarens konto. Dessutom är vissa fakturor inte ens äkta. Förekomsten av bedrägerier med bluffakturor har blivit ett stort samhällsproblem, och det är min övertygelse att regeringen inte har vidtagit tillräckliga åtgärder mot bluffakturor. Enligt min mening är det angeläget att insatser mot bluffakturor görs också vid sidan av de straffrättsliga och polisiära områdena. Jag vill dock inte bara vara negativ till regeringens arbete. Det är positivt att regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att kartlägga problemen med bluffakturor och överväga åtgärder som rör avtalsrätt, inkassoverksamhet och kreditupplysning. Uppdraget ska dock redovisas först . För att skydda näringsidkare och privatpersoner från att drabbas av bluffakturor bör vissa åtgärder vidtas . Exempelvis skulle Svensk Handels varningslista eller liknande listor kunna utvecklas och användas av svenska myndigheter för att identifiera företag som bedriver verksamhet med bluffakturor eller liknande. Om det är något område som man som konsument bör vara försiktig med, eller något som man ska akta sig för som konsument, är det överkonsumtion. I detta fall menar jag problematiken med hur enkelt man kan lockas till att ta ett lån och då inte minst snabblån, som fortfarande utgör ett mycket stort problem. Konsekvensen av obetalda snabblån är inte sällan betalningsanmärkningar och en ökad risk för överskuldsättning. I den nya konsumentkreditlagen som trädde i kraft gäller samma regler för snabblån som för konsumentkrediter i allmänhet. Detta innebär bland annat att kreditgivaren har fått ett tydligt ansvar för att lämna information om den effektiva räntan. Kreditgivaren ska också alltid vara skyldig att göra en kreditprövning. granskning visar dock att flera av de bolag som erbjuder snabblån till konsumenter brister i sin kreditprövning. Räntenivåerna är i många fall fortfarande mycket höga. Detta är enligt min mening inte rimligt. Det är visserligen positivt att genom de lagändringar som har beslutats får utvidgade möjligheter att ingripa när det upptäcks brister vid kreditprövningar. Bland annat ska verket kunna ta ut en sanktionsavgift av en näringsidkare som inte gör ordentliga kreditprövningar. Jag anser också att det är bra att regeringen nu har överlämnat ett lagförslag till som innebär att snabblåneföretagens verksamhet görs tillståndspliktig och ställs under tillsyn. Enligt min uppfattning är åtgärderna dock inte tillräckligt kraftfulla för att komma till rätta med de problem som snabblånen orsakar. De fördelar som kan finnas med den här typen av lån överväger inte skadan som lånen orsakar. Jag anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag till lagstiftning som innebär att samtliga snabblån förbjuds. innan ett förbud är på plats bör regeringen ta initiativ som innebär att kreditgivare som brustit i sin kreditprövning inte ska kunna vända sig till kronofogden för att driva in sin fordran. Jag skulle slutligen vilja säga att jag givetvis står bakom samtliga av reservationer i betänkandet. Jag kommer dock för tids vinnande att yrka bifall enbart till reservationerna 3 och 17. 91 (V): Jag börjar mitt anförande med att yrka bifall till reservation 9 i detta betänkande. är jag näst sist, herr talman. Vad ska jag då säga? Det är ju så att Socialdemokraterna och även har tagit fram mycket av det som vi har i våra gemensamma reservationer. Vi har en hel del reservationer, men vi har också tre särskilda yttranden från . Låt mig helt kort beröra de tre särskilda yttranden som vi har. De gäller obeställd reklam och telefonförsäljning, bluffakturor samt reklam riktad till barn. Här har vi tidigare reserverat oss, men jag anser att regeringen har agerat väl på dessa områden och tillsatt utredningar. Därför har jag tänkt till och bara lagt in särskilda yttranden. Men någonting som vi inte har berört så mycket här och som regeringen inte har tagit till sig över huvud taget är könsdiskriminerande reklam. Att den förekommer är ett bevis för att vi definitivt inte har ett samhälle där alla individer ses som jämställda, jämlika eller jämbördiga. Det målet har vi inte uppnått. Det förekommer reklam som förmedlar en könsstereotyp bild av vuxna, ungdomar och barn. Bilderna fixar och tricksar man med tills man når önskat resultat, vilket medför att många tror att det är så de ska se ut. De är inte medvetna om att det är ett framtaget ideal som inte fullt ut existerar. Likaså framhålls den heterosexuella , vilket bidrar till att heteronormen upprätthålls och för många också förstärks. Vi slår oss för bröstet alltför ofta och tycker att vi är jämställda i det här landet. Men är det okej med könsdiskriminerande reklam i ett samhälle som säger sig sträva efter ökad jämställdhet mellan könen och säger sig arbeta och kämpa för alla människors lika värde i samhället oavsett klass, kön, etnicitet, sexuell läggning eller könsidentitet? Svaret på den frågan är väldigt enkelt: Nej, könsdiskriminerande reklam är inte okej om vi strävar efter ett samhälle där alla individer ses som jämställda och jämlika. En lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam vore väl på sin plats, men det anser inte högerregeringen eller regeringspartiernas riksdagsledamöter. Det är för mig verkligen obegripligt att så många i denna riksdag sitter stilla och inte vill förändra den bild som förmedlas av kvinnor i många olika reklamsammanhang. Hur kan en majoritet i riksdag se bort, titta ned, blunda och tro att detta löser sig av sig självt, inom branschen? Det är en horribel tanke. Detta kommer inte att lösa sig. Inget har förändrats . Att många män väljer att inte se det är inte så förvånande med tanke på den patriarkala struktur vi har i samhället, men det som förbluffar mig är att kvinnorna i denna riksdag inte ser att vi kvinnor så visas i förnedrande bilder i reklambranschen. Att ni inte vill stoppa detta genom en lag är sorgligt. Till er kan jag bara säga så här: Tycker ni det är okej med halvnakna kvinnor i reklam? Tycker ni att det är okej att kvinnor visas upp som passiva och underdåniga? Tycker ni att det är okej att kvinnan ska ses antingen som en vamp eller som den supernöjda hemmafrun? Om ni tycker det, då förstår jag ert agerande, men om ni inte tycker detta ska ni rösta på vår reservation. Det är bedrövligt om ni tycker att det är okej. Då uppmanar jag er till skärpning. , 2006, lade en särskild utredare fram en utredning där han menade att en lagstiftning vore på sin plats. Men någon sådan lagstiftning kom aldrig. Alliansen vägrade, och man sade att det kunde komma att stå i strid med tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Märk väl hur det formulerades: kan komma att stå i strid med. Men man ville inte se om så var fallet. Den utredningen ligger och dammar i någon låda eller är kanske slängd i någon hög som har förbränts för länge sedan. anser att om vi vill ha ett samhälle som är jämställt och jämlikt måste regeringen återuppta beredningen och återkomma , så att en lag kommer på sin plats. Om vi inte gör det bibehåller vi de roller som vi ser i samhället . 92 (KD): Jag yrkar bifall till utskottets förslag med undantag för punkt 13. behandlar vi området konsumenträtt. Det är ett oerhört viktigt område. Precis som det låter handlar det om konsumenters rätt. Det handlar inte bara om att hävda sin rätt gentemot oseriösa företag utan om konsumenträtt i vid bemärkelse, till exempel reklam riktad till barn, hantverkstjänster eller miljömärkning av produkter. Konsumenten är utsatt för ständiga attacker från olika håll.