prot · H20929 · 2014-11-28 00:00:00 — Inte alltid men har vi haft samsyn i frågor. När det gäller kvinnojourerna ska jag bara nämna att vi ger 100 miljoner extra till dem i vår budget. Det är pengar som tillsammans med insatser som Preventell kommer att bidra till en bättre ställning för frågorna om våld mot kvinnor. För att återgå till dagens debatt ligger nirvana förmodligen ganska långt bort, men vi tycker att vi har tagit en hel del steg , efter att vi tillträdde. Vi har lagt fram en budget som faktiskt innehåller förslag om att förbättra jämställdheten mellan kvinnor och män i samhället i stort. Det är viktigt att ha insatser på strukturell nivå för att förändra de förhållanden som du pekar på, . Vi tror att politiken kan påverka strukturerna. Därför är det viktigt att börja , och det har vi gjort. Till exempel är det viktigt för oss att heltid ska vara på arbetsmarknaden och att det inleds tydliga samtal med parterna om hur man kan göra heltid till norm och deltid till en möjlighet. Kvinnors deltidsarbete bidrar till att de har lägre inkomster än män. Att man nu öronmärker en månad till av föräldraförsäkringen för varje förälder är en viktig signal och verklighet för att kvinnor och män ska fördela det obetalda arbetet – och även det betalda – på ett annat sätt. Vi avskaffar också möjligheten för kommuner att bevilja vårdnadsbidrag, som jag nämnde. Jag måste säga att det finns en skillnad i hur vi ser på det här. gick med på eller stod bakom förslag om vårdnadsbidrag under de två förra mandatperioderna. Under den tiden följde man upp vilken effekt vårdnadsbidraget hade, och de effekterna var ganska skräckinjagande när det gäller jämställdhet och jämlikhet. Vårdnadsbidraget går faktiskt ut på att staten betalar vuxna människor för att inte förvärvsarbeta, vilket enligt uppföljningen man gjorde i hög grad bidrar till att de mest utsatta kvinnorna får ännu sämre livsinkomster om de väljer att finnas i vårdnadsbidraget. har jag sett att ni går fram med det igen. Det förvånar mig, för det är ett exempel på en åtgärd som verkligen inte gynnar jämställdheten. Dessutom höjer vi underhållsstödet för ensamstående. Det är framför allt kvinnor. Vi vill också öka bostadstillägget för pensionärer. Det kommer särskilt att gynna kvinnor. Vi har också med förslag om sänkt skatt för pensionärer. Det finns flera förslag som tillsammans med arbetsmarknads- och arbetsmiljöförslagen som jag lade fram är väldigt kraftfulla – de är på nästan 1 ½ miljard. När det gäller pensionärers inkomster har vi förslag på ungefär 4 miljarder. Vi tror att det kommer att vara kraftfulla åtgärder för att förbättra kvinnors livssituation och inkomster. 11 (FP): Det förvånar mig inte att statsrådet väljer att prata om något annat än det jag har frågat om, för det jag har frågat om är en väldigt svår fråga. Det är hundratusentals kvinnor som lider av detta, och vi är fast i principen att det ska vara som vi bestämde och att det måste vara så. Jag tycker att det vore spännande att försöka vända och vrida på för- och nackdelar med att införa en bodelningsprincip också när det gäller en större del av pensionen, för det är det som jag har frågat om. Självklart ska jag svara på de andra frågor som vill tala om. Det är ingen hemlighet att är och alltid har varit emot vårdnadsbidraget. Det är ingen hemlighet att när man sitter i regering med andra partier får man ge och ta. Den nuvarande regeringen lever ju under samma paradigm. Vi har varit tydliga med att vi är emot vårdnadsbidrag. Vi har också sagt till väljarna att vi har förhandlat före valet, vilket den sittande regeringen inte har gjort och har en hel del problem med det. Vi förhandlade om en del problem före valet och lade fram ett valmanifest som blev en budgetmotion som vi förmodligen ska rösta om . Då kommer vi att stödja de förslag som vi förhandlade fram före valet. Vi är alltså emot vårdnadsbidraget. Vi kan lämna det nu; vi kan ha en ny debatt om det. Vi är överens om att vårdnadsbidraget inte har medverkat till mer jämställda pensioner. Frågan är vad statsrådet och regeringen tänker om de kvinnor som, efter ett långt liv i en relation där de har delat på betalt och obetalt arbete, efter en skilsmässa inte får del av den förmögenhet som de har varit med och skapat. Skulle man kunna tänka sig att utreda och titta närmare på den frågan, som vi i har föreslagit? Vi tänker att eftersom fem partier var överens om pensionsöverenskommelsen och eftersom överenskommelsen som gällde hur man skulle kunna dela på pensionen var en bilaga till den skulle det vara ett sätt att göra det. Om Socialdemokraterna inte tycker det kan man kanske tänka sig att på något annat sätt ta ansvaret för att fundera över de här frågorna. Jag ser fram emot att höra svaret på den frågan. 12 Statsrådet (S): Jag blir entusiastisk av att få prata om politikens innehåll. Jag tycker att det är roligt eftersom de senaste veckornas offentliga debatt mest har handlat om spelet runt. Det är viktigt och intressant att få prata om vad vi faktiskt har för olika förslag. Jag tycker att jag talar om sakfrågan. Det handlar om förutsättningar för att hamna i den här situationen. Kvinnor har i genomsnitt mindre i pension än män. Kvinnors pensioner uppgår till av mäns. Det är upprörande, precis som du sa, . Jag tror att det viktiga är att lägga krutet på det som händer innan man kommer till pensionsåldern. En annan viktig fråga är förstås att kvinnor och män som förvärvsarbetar ska göra det på lika villkor. Det står också i första avsnittet av regeringens regeringsförklaring. Men det handlar även om villkoren för att detta ska kunna ske. Barnomsorg och äldreomsorg ska gynna både kvinnors och mäns arbetskraftsdeltagande. Vi vet att har framför allt kvinnors grad av förvärvsarbete minskat, och den tid de lägger ned som anhöriga till äldre har ökat. Vi lägger 2 miljarder på bemanning i äldreomsorgen, just för att de anhöriga och de äldre själva ska kunna lita på att det är bra kvalitet i äldreomsorgen och att de äldre kan känna sig trygga där. Det är för mig ett sätt att inte pressa kvinnor att gå ned i arbetstid eller få lägre inkomster under sitt liv. Jag vidhåller att det är en sådan politik och sådana förslag som gynnar detta i längden. 13 (FP): Jag vidhåller att det viktigaste för att vi ska få rättvisa pensioner är att vi har en rättvis arbetsmarknad. Många av de förslag som regeringen lägger fram tycker jag är bra. Jag vidhåller att detta är en klen tröst för de kvinnor som eller kommer att få leva på mycket låga pensioner. Tyvärr har jag inte fått svar på min huvudfråga: Är regeringen beredd att göra något i den frågan? Det är oron för dessa kvinnor som har fått mig att väcka denna interpellation. Regeringen har i sin budget föreslagit att man ska ta bort eller minska avdragsrätten för privata pensioner, och det biträder vi. Det har lett till att både fackförbund och banker säger att man ska sluta spara i privata pensionsförsäkringar. I stället ska man se till att löneväxla och lägga också de pengarna i tjänstepension, som ju inte kommer att vara tillgänglig för den part som eventuellt blir övergiven eller som väljer att lämna en relation. Många kvinnor väljer att inte lämna dåliga relationer, för de vet att de inte kommer att klara sig på ålderns höst. Det är ett problem som vi, oavsett alla principer som vi helst vill ska vara orörda, måste tala om. När jag berättade för en god vän som är terapeut att jag efter moget övervägande hade kommit fram till att detta är ett bra förslag för att gå fram med sa hon: Vad glad jag blir! Du anar inte hur många kvinnor som stannar kvar i dåliga relationer för att de vet att de inte har någon möjlighet att försörja sig om de lämnar mannen och hans pension. Jag tyckte att det var en intressant fråga att tala om. Jag håller med om att regeringen gör många bra saker, men det var den här frågan jag ville tala om. Jag beklagar att du, , inte har lust att tala om den med mig. 14 Statsrådet (S): Jag har stor lust att tala med dig om de här frågorna, . Vi ser olika på detta, och det är väl därför man diskuterar politik. Jag vidhåller att det som är viktigt är det som händer före pensionen. Det finns också många kvinnor som inte lämnar dåliga relationer när de är i barnafödande ålder och har små barn, helt enkelt för att man redan då har olika lön och olika nivåer på inkomster. Man gör individuella val, och de leder sammantaget till att kvinnor i högre grad jobbar deltid och inte får chefspositioner i samma grad som de män de är gifta med. Detta är ett problem som släpar med under hela livet. Dessvärre händer det att också kvinnor som är högutbildade kan få låg lön. Det är ett strukturellt problem. Jag vidhåller att det som händer på arbetsmarknaden och i arbetslivet är det viktiga. I pensionsöverenskommelsen finns de här frågorna inte med. Man kan kanske titta på dem, men det är inte en plan som finns . Vår politik är att jobba hårt och tydligt med strukturerna och inte göra avsteg från att kvinnor liksom män ska finnas på arbetsmarknaden. Kvinnor liksom män ska jobba heltid om de vill. Kvinnor liksom män ska ha bra anställningsförhållanden och kunna avancera, och kvinnor liksom män ska kunna studera och få lön för det. Mycket av detta är ett ansvar också för parterna. Vi är beredda att föra samtal med parterna om detta. Jag vidhåller att det som händer före pensionen är det som skapar dessa strukturer. Därför är det viktigt att lägga krut på det, och det har vi gjort. efter att vi tillträdde lade vi fram en budget som innehåller en rad bra förslag som stöder detta arbete. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2014/15:100 om nedläggning av 15 Statsrådet (S): har ställt flera frågor. Varför lägger statsrådet ned ? Vilka initiativ kommer statsrådet att ta för att ta itu med utmaningarna kring framtidens äldreomsorg? Hur kommer statsrådet att garantera att äldres inflytande och självbestämmande inom äldreomsorg stärks framöver? Vad kommer statsrådet att göra för att ska få en mer effektiv äldreomsorg där kvalitet sätts i centrum, där ny teknik tas till vara och där biståndsbedömningarna förenklas? Hur kommer statsrådet att arbeta för att kommuner och landsting ska samverka mer vad gäller vård och omsorg av äldre? Vad kommer statsrådet att göra för att säkerställa att kvaliteten i omsorgen inte bara höjs utan också mäts och följs upp i relation till äldres individuella behov? En grundläggande uppgift för en nytillträdd regering är att överväga vilka utredningsbehov som finns. I det ingår att pröva om redan tillsatta utredningar motsvarar de behov som finns. läggs ned för att regeringen avser att ta fram en nationell kvalitetsplan med ett bredare uppdrag och med en bredare representation. I regeringsförklaringen aviserade statsministern att en långsiktig kvalitetsplan för den svenska äldreomsorgen ska tas fram i bred samverkan. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat en tydlig inriktning för arbetet med äldrepolitiken. Viktiga utgångspunkter för det arbetet är jämlikhet, trygghet, delaktighet och inflytande. Naturligtvis ska kvaliteten i samhällets omsorg för äldre vara god. Därför har regeringen valt att satsa –2018 på en kraftfull insats för stärkt bemanning i äldreomsorgen. Äldre kvinnor och män ska kunna lita på att det finns tillräckligt med personal med lämplig utbildning och erfarenhet. En basal förutsättning för att god kvalitet ska kunna uppstå är att det finns personal – personal med tillräcklig kunskap och erfarenhet och som har sådana övriga förutsättningar i arbetet att de kan utföra sina arbetsuppgifter på ett professionellt sätt. Det ger förutsättningar för att de anställda ska kunna stanna kvar i yrket och utveckla en omsorg med allt högre kvalitet. Det ger en äldreomsorg där arbetet skapar god effekt och kan bedrivas på ett effektivt sätt. Samverkan mellan kommunerna och landstingen är naturligtvis avgörande för att den vård och omsorg som den enskilde behöver ska fungera så bra som möjligt. Regeringen följer här utvecklingen nära och kan återkomma med åtgärdsförslag om det bedöms nödvändigt. Den långsiktiga utvecklingen inom äldreområdet behöver stödjas och vägledas av en äldrepolitik som på ett verkningsfullt sätt kan föra in i den framtid där allt fler av oss är äldre. Vi måste också bättre uppmärksamma att äldre kvinnor och män inte utgör en homogen grupp, utan alla har rätt att livet igenom bli bemötta som individer med olika behov och önskemål. Det behövs nya mål och en ny inriktning för äldrepolitiken. För den långsiktiga utvecklingen av äldrepolitiken utgör uppföljning och utvärdering viktiga instrument. Det är bland annat mot denna bakgrund viktigt att en nationell kvalitetsplan tas fram. 16 (M): Jag får först tacka för svaret. Även jag vill passa på att gratulera statsrådet till det viktiga uppdraget. Men jag måste tyvärr säga att jag inte är riktigt nöjd med svaret. Jag ska försöka förklara varför. Detta är en av de allra viktigaste utredningarna framöver. Jag säger det inte minst av demografiska skäl. Vi vet att vi kommer att få en fördubbling av antalet äldre . Vi vet också att när människor blir behöver de hjälp av sina närmaste och även av samhället på olika sätt. Den här utredningen – det är intressant när man läser direktivet till utredningen – hade en ganska tydlig styrning i fråga om just de viktiga frågor som vi har framför oss inom det här området. Därför förstår jag inte varför man tar bort utredningen, där det sitter 21, 22 av våra allra duktigaste inom området, och varför man inte inväntar svaret när utredningen faktiskt har jobbat av två. Det var meningen att man skulle kunna få fram det här till . Utredningen kan knappast beskyllas för att vara ideologisk i den meningen att det finns stora skiljaktigheter i synen på att förbättra för äldre nu och . I så fall har jag missuppfattat saken helt och hållet. Här är huvuddragen i kommittédirektivet – de är viktiga att komma ihåg:  Det handlar om att utveckla förutsättningarna för kommunernas och landstingens förebyggande arbete så att det kan bli en mer integrerad uppgift i vård och omsorg om äldre. Vad betyder detta? Jo, det är en jättegammal konflikt. Det är en sak som inte har fungerat optimalt, nämligen att vi har flera huvudmän. är det staten. är det kommuner och landsting. Det här fungerar inte optimalt. Det skulle man titta på.  Det handlar om att säkerställa att dagens regelverk för biståndsbedömning är det bästa. Vi vet att det är en gammal käpphäst. Det finns mycket att förbättra där.  Det handlar om att säkerställa att insatser, metoder, teknik och inte minst utbildning är på bästa sätt för att omsorgen ska bli så bra och effektiv som möjligt. Det här borde vara saker som det är jätteviktigt att få fram om vi ska kunna klara en bra äldreomsorg. Även våra pensionärsorganisationer har varit jätteangelägna om att den här utredningen skulle tillsättas. De är naturligtvis också nyfikna på resultatet, vad som kommer fram. Svensk vård står inför minst sagt betydande utmaningar . Det är viktigt med patientinflytande, trygghet och självbestämmande. Det går inte att vrida tillbaka klockan till den tid då allt bestämdes över huvudet på de vårdbehövande. Ni har i er budget gjort en skattelindring för en del av pensionärerna, men ni har plockat tillbaka de pengarna genom en löneskatt som vi ska debattera . Ni har infört en höjning i högkostnadsskyddet inom äldreomsorgen på , som ni har plockat in motsvarande statsbidrag för. Det är också ett slopande av investeringsstödet till särskilt boende och trygghetsboende. Alla de här sakerna gör att om möjligt är ännu mer angelägen för att man ska kunna se konsekvenserna av helheten och för att man ska kunna hantera situationen de närmaste 20–30 åren. Det handlar om hur vi ska hantera de här frågorna. 17 (M): Statsrådet har svarat på interpellation om den nedlagda utan att egentligen besvara flera av de frågor som har ställts. Det är väldigt tydligt att anledningen till nedläggningen är att man vill förändra de nuvarande målen för äldrepolitiken. I stället ska regeringen ha en långsiktig kvalitetsplan för den svenska äldreomsorgen. I det läget blir det naturligt att sätta de mål som fanns mot vad som är tänkt att bli. Vi kan då gå tillbaka till de nuvarande målen, som alliansregeringen lade fram för äldrepolitiken. Där säger man att äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag. Äldre ska kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt och ha tillgång till god vård och omsorg. Då har jag en fråga till statsrådet. Om de målen ska tas bort och ersättas med jämlikhet, trygghet, delaktighet och inflytande blir min fundering: Hur ska kvaliteten kunna öka för den enskilde? Jag funderar på om regeringen inte tycker att det är rimligt att äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande över sin vardag. Är det mot den bakgrunden som regeringen väljer att ta bort möjligheten för äldre att bland annat välja hälsocentral? Blir det jämlikt om man i ett landsting som har LOV kvar ska få välja men inte i andra? Är det jämlikhet? Hur stämmer de nya målen? Finns det mot denna bakgrund en tanke om delaktighet och inflytande? Statsrådet säger naturligtvis att kvaliteten ska vara god och att man uppnår det med mer personal. Jag vet, som vårdlärare, att personalen är otroligt viktig i en god omvårdnad. Men den ska vara anpassad efter den enskildes behov. Det är faktiskt inte bara numerären som är viktig. Det är viktigt att personalen gör rätt saker på rätt sätt. För att man ska kunna uppleva trygghet är bemötandet ytterst betydelsefullt. Att man ska bemötas med respekt är tydligen ett av de mål som statsrådet vill ta bort. hade tydliga och välmotiverade uppdrag. Vi vet att vi står inför en framtid där av befolkning är . För att behovet av insatser inte ska bli för tungt för kommunen är det otroligt viktigt att skjuta upp åldrandet så långt som möjligt. Det var en av de frågor som hade att besvara. Det handlar inte bara om en kvalitetsplan. Det handlar om hur vi ska förebygga åldrandet . Vi har erfarenhet från dagens biståndsbedömning. Vi inser att insatser för äldre behöver anpassas till framtidens äldre. Det var också ett av uppdragen som hade. Man skulle se över detta. Det handlar om de äldres bästa och om kommunens möjlighet att utveckla nya arbetssätt. Det skulle vara bra för båda, och det skulle belysa. Mot bakgrund av att det kommer att finnas många äldre framöver fanns det ett uppdrag att se över att insatserna görs kostnadseffektivt. Det kan till exempel handla om hur kommuner och landsting ska samarbeta så att inte dubbelarbete utförs. Det skulle också belysa. Jag önskar att statsrådet tydliggör hur statsrådet ser på nuvarande mål för äldrepolitiken i förhållande till den nya regeringens ambitioner. 18 Statsrådet (S): Tack för gratulationerna! Det här är stora och viktiga frågor som berör många. Det som är absolut viktigast är att de äldres vårdbehov finns i centrum för alla insatser som görs och alla initiativ som tas. Regeringen tillskjuter i budgeten 2 miljarder till äldreomsorgen. Det är 8 miljarder , och det är nästan dubbelt så mycket som Alliansen har i sitt förslag. Det är 2 miljarder till äldreomsorgen , och de pengarna ska gå till bemanningsinsatser men inte bara det. De här medlen ska följas av en bred kommission, kan vi kalla det för. Direktiven är ännu inte fastställda, men jag kallar det för en kvalitetskommission så . ska vara inkluderande. Den ska ha de äldres behov i centrum. Den ska ta in synpunkter, och organisationer som representerar äldre ska vara delaktiga. Den ska ha bred förankring i politiska partier liksom hos parterna, som har mycket engagemang i och erfarenhet av den här frågan, Kommuner och Landsting och så vidare. Vi tror att dessa 2 miljarder, tillsammans med äldrekommissionen, kommer att fokusera äldreomsorgen i på kvalitet och kompetens med de äldres behov i fokus. Naturligtvis är det otroligt viktigt för oss att jämlikhet, inflytande, deltagande, bra bemötande och så vidare är centralt i detta. Jag vill till och med lägga till jämställdhet; vi vet faktiskt att kvinnor och män inte får samma bedömningar när det gäller hemtjänstinsatser och äldreomsorgsbehov, trots att kvinnor utgör den stora majoriteten av dem som behöver tjänsterna. Vi har med dessa 2 miljarder förstås även ambitionen att det ska skapas goda arbetssituationer för personalen i äldreomsorgen. Jag håller helt med om att personalen är en nyckelgrupp i detta, och en trygg personal som har goda arbetsvillkor och känner att de kan erbjuda närvaro och stöd till de äldre är en förutsättning för att helheten ska bli bra. 19 (M): Jag har hört vad statsrådet har anfört, men jag blir om möjligt ännu mer fundersam över svaret. Om man verkligen vill förbättra för de äldre funderar jag nämligen på varför man lägger ned denna utredning. Vi har hört statsrådet – man plockar fram argumenten. Vartenda ett av de här argumenten, som är vackra ord jag till stor del kan hålla med om, finns dock i direktiven. Det var precis detta skulle plocka fram, med några av landets bästa experter. Varför gör man inte till exempel en komplettering? Varför lägger man ned och börjar om på en helt ny sida? Dessutom talar man mycket luddigt om att vi ska göra kvalitetsplaner, i princip utan att tala om hur detta ska gå till. Precis som jag sagt tidigare känner pensionärsorganisationerna också en stor oro över varför man gör det här. De hade med stor tillfredsställelse sett fram emot att ta del av svaren, som kanske skulle ligga till grund för deras fortsatta arbete med påtryckningar när det gäller vad vi behöver – vad kommuner och landsting behöver hjälp med, vilken utbildning vi ska satsa på och så vidare. Alla de sakerna fanns faktiskt med, plus en sak till: På s. 5 i direktiven står en sak statsrådet har tagit upp, nämligen att vi ska ha en kommission för fallolyckor. Det är ett tydligt uppdrag som ingick i . Jag håller verkligen med om att det här är angelägna uppgifter, men det är inga nya uppgifter. Många av kommunerna ute i är jätteduktiga på detta, och det gäller att lära sig av dem som redan har påbörjat det arbete kommissionen är tänkt att sätta igång med. Men varför lägger man ned för att sedan sätta igång en ny kommission, när arbetet påbörjades ? Det är det jag inte förstår. Jag förstår att man naturligtvis vill ha en fortsättning av äldreutredningar och att man vill ha kommissioner, kvalitetsuppföljningar och så vidare. Men varför lägger man ned från början? Alla vet ju att det blir en fördröjning eller innan arbetet kommer igång igen. Jag är också väldigt fundersam över varför man har lagt ned just denna utredning. Finns det några bakomliggande skäl? Är det utredaren man inte är nöjd med, eller är det personerna som har legat bakom? Vad är anledningen? Jag förstår inte riktigt det. Jag får därför, som var inne på tidigare, ta till ett gammalt uttryck som många har använt: Tänk om, tänk rätt! Jag tror att det skulle vara värdefullt för alla – för den politiska debatten och för att vi ska få ta del av de resultat vi beräknas få . 20 (M): Statsrådet sa i sitt svar att den nya kvalitetsplanen ska ha ett bredare uppdrag och en bredare representation. Då blir jag väldigt fundersam och måste ställa frågan om statsrådet på allvar har satt sig in i direktiven eller om hon endast avfärdar detta för att det kommer från fel regering. Sedan funderar jag över vad en bredare representation innebär. I skulle samråd nämligen ske med , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , Kommuner och Landsting, Famna, Vårdföretagarna, pensionärsorganisationerna och andra berörda ideella organisationer. Vilka fler måste vara med för att det ska bli tillräckligt brett? Sammanfattningsvis undrar jag om inte alla de här frågorna måste få sitt svar innan statsrådet kan göra den långsiktiga planen. I så fall undrar jag vilken av frågor det är statsrådet inte vill ha svar på. En annan fundering jag har är om självstyret för politiken är viktigare än människors egen makt.