prot · H109132 · 2014-06-26 00:00:00 — Socialdemokraternas utbildningskontrakt riskerar därför att leda till att ungdomar helt sonika låter bli att skriva in sig på Arbetsförmedlingen, för att slippa dras in i något tvång. Resultatet kan ju bli – och sannolikt blir det så – att de ungdomar som kanske har störst behov av hjälp inte får någon hjälp alls utan riskerar att hamna i långvarigt utanförskap. Socialdemokraternas andra paradnummer för att få ned ungdomsarbetslösheten är 90-dagarsgarantin: Unga ska efter max få utbildning, praktik eller andra åtgärder. I dagens uppåtgående konjunktur riskerar dock en sådan ambition att låsa in ungdomar i ineffektiva offentliga insatser, som många unga har ganska goda chanser att få riktiga jobb om de får rätt stöd och fortsätter att söka jobb. Ett snarlikt upplägg prövades för övrigt av Socialdemokraterna redan under tid som statsminister, och då med klent resultat – enligt de utvärderingar som gjordes hade garantin sämre effektivitet än Arbetsförmedlingens normala insatser för att hjälpa ungdomar till jobb. : Som var inne på tidigare vill Socialdemokraterna om de vinner valet höja skatterna kraftigt på alla ungdomsjobb, och särskilt på dem i restaurang- och cateringbranschen. På så sätt ska man finansiera ökade utgifter för bidrag och Amspolitik. Det leder till färre riktiga ungdomsjobb , färre jobb för utlandsfödda och till att fler unga förpassas till konstgjorda åtgärder i stället för till riktiga jobb. Frågan kvarstår alltså. Det ledande partiet i oppositionen, Socialdemokraterna, vet fortfarande inte hur de ska få ned arbetslösheten, vilket de tar upp och säger är deras viktigaste mål. När det inte bara gäller nya bidrag och tillfälliga Amsjobb, hur ska ni få ned arbetslösheten? Finns det ett svar på den frågan som inte bara innebär ökade offentliga utgifter, bidrag och olika typer av konstruerade, syntetiska sysselsättningar? 19 (V) replik: Jag tänkte ta upp en fråga som och jag har debatterat i dessa talarstolar, så jag tror att blir lika nöjd med detta replikskifte som jag. Jag tänkte diskutera och debattera vinster i välfärden. Det känner du igen – eller hur, ? Jag tänkte ställa några frågor till dig. Hälsans förskola blev ökänd genom att ge barnen knäckebröd i stället för mat. Tror du att de gjorde det för barnens skull eller på grund av vinstintresse? De tänkte ju använda vinsten till att investera i fler förskolor. Tror du att de underbemannade äldreboendena i Attendos regi, där anhöriga får hoppa in och jobba, är underbemannade för de äldres skull eller på grund av vinstintresse? Tror du att de skolor som har betygsinflation och som väljer bort barn gör det på grund av vinstintresse eller för barnens skull? Tror du att de skolor som har stängt när barnen kommer dit , eftersom man kan göra så god vinst utan har problem med ekonomin, gör det för barnens skull eller på grund av vinstintresse? Tror du att personaltätheten och utbildningsnivån är lägre och att de visstidsanställda, de deltidsanställda och de med lägre lön är fler i privata, vinstdrivande verksamhet inom äldreomsorgen på grund av vinstintresset eller på grund av att de äldre ska ha det bättre? Det skulle vara lite intressant att höra ditt resonemang kring detta, . 20 (FP) replik: Ja, vi har ju diskuterat den här frågan . När höll sitt anförande nämnde hon väldigt mycket nya utgifter och satsningar inte bara på välfärden utan på mycket annat. Vilket var det enda företag nämnde? Det var Attendo. Företagsamhet, inkomster, arbete och investeringar som ska löna sig finns liksom inte, utan pengarna kommer som manna från himlen. De faller ned för att på den stora politiska basaren dela ut till alla de välgörande ändamål kan tänka sig. Om vi tar det här lite allvarligt är det så att vi har haft problem med riskkapitalister i skolan – de som jublande kastar sig ur sängen. Jag undrar vem egentligen är gift med; är det en riskkapitalist eftersom hon har denna inblick i hur de gör på morgnarna? Men frågan är, , hur detta ska regleras. Alliansen och Socialdemokraterna har ju gjort en överenskommelse, som säkert kommer att behöva vidareutvecklas och förfinas. Den ska dels försöka hantera frågan hur man ska upphandla offentliga tjänster som skoltjänster – vi i vill utsträcka detta till vård och omsorg – dels hur man ska ha den fortsatta kvalitetskontrollen. Det är nämligen kvaliteten som är det centrala i sammanhanget. Vi ska upprätthålla en hög kvalitet, och där behövs det mer arbete. Där får man vara ödmjuk när det gäller hur man ska säkra detta i fortsättningen, och det är jag också. Men vi kan inte kasta ut barnet med badvattnet och säga att alla de hundratusentals barn som går i privata skolor – i friskolor – bara ska köras ut på backen. Det går inte. 21 (V) replik: Det är ju så att våra ökade investeringar skapar fler jobb och mer sysselsättning både i privata företag och i offentlig välfärd. Det är väl bra för hela samhällsutvecklingen, inte minst. Jag märker dock att du försöker undvika att svara på mina frågor, . Tror du att barnen fick knäckebröd för att ägarna ville ha högre vinst eller för att det var bra för barnen? Tror du att det blir betygsinflation för att det är bra för barnen eller för att skolornas ägare vill ha högre vinst? Tror du att det är lägre utbildningsnivå, löner, bemanning och personaltäthet samt fler visstider och deltider i den privatiserade äldreomsorgen för vinstens skull eller för att det är bra för de äldre? Om det vore för kvalitetens skull skulle väl de i skattepengar som vi betalar till privata vinster i stället gå till verksamheten? De skulle gå till mormors hemtjänst – tid för mormor – och till barnens utbildning. När man gör vinst är det någons behov som sätts på undantag. Det är något barn som inte får det stöd det faktiskt behöver. Det är någon gammal som får sin biståndstid indragen. Det är personal som får stressa och jäkta i allt större utsträckning. Det är det som blir konsekvenserna. Vi får ett samhälle där välfärden styrs av en marknadsmodell och där vinstintresset blir styrande, inte demokratin och behoven. Jag tolkar icke-svar på frågan som ett ja. Det är vinstintresset, och det vill ni ha kvar. Det är vinstintresset som gör att pengarna går till inköp av nya förskolor med lägre bemanning i stället för till barnens omsorg, och det fortsätter du, , att försvara. Det är mycket tydligt, och jag beklagar det. Någon verklighet borde du ha insett. 22 (FP) replik: modell är naturligtvis att det är kommunerna som ska sköta alltihop. Men då får vi ingen valfrihet. Då får vi ingen mångfald. Då får man ingen drivkraft för att förbättra som man kan få på privatägda skolor och vård- och omsorgsinrättningar. Sedan måste man komma till rätta med kvaliteten inklusive betygsinflation genom att ha kvalitetskontroll, förbättra den offentliga upphandlingen och förbättra den kontinuerliga tillsynen och kontrollen av kvaliteten. , du vill förbjuda vinster. Men om man inte tillåter vinster över huvud taget innebär det att skolor, omsorg och så vidare som är privatägda kommer att läggas ned. De människor som bor där och de som går i de skolorna kommer att försvinna, och de anställda kommer att försvinna. Det är ju inte någon som stannar kvar i den sektorn om de inte får högre avkastning på sina insatta medel än om de hade satt in dem på banken. Vad du de facto föreslår är: Lägg ned hela den privata vård- och skolsektorn och satsa alla pengarna i kommunen i stället. Jag tror att det är fel. Där har vi en grundläggande skillnad mellan oss två. 23 (SD) replik: är nationalekonom och till och med professor i nationalekonomi. Jag tänkte då diskutera lite grann om hur man behandlar olika rapporter och använder information i olika rapporter för att sedan forma bland annat sin ekonomiska politik. Vi har nämligen sett en trend när det gäller folkpartistiska statsråd, till exempel . Vi kommer ihåg den berömda rapporten som kom som skulle redovisa hur det gick för bosnier i . Då hade man plockat ut en årskull av alla årskullar som har kommit, en årskull som var väldigt ung , och lyckats få det till att just den årskullen var lönsam. Då var den invandringen lönsam. Men det var inte sanningen. Även ligger de under sysselsättningsgraden och den gräns som Expertgruppen för studier av offentlig ekonomi anser vara lönsam för svensk ekonomi. Det finns ett annat exempel. Man väljer att ändra forskningsmetodik – det har jag frågat en professor om – när det gäller utanförskapsområden för att visa att man har gjort någonting bra och att antalet utanförskapsområden inte har ökat. Det är väldigt märkligt, men du får gärna förklara det. Ett annat exempel är när man hänvisar till en och just den del av rapporten som bara tagit hänsyn till transfereringar, inte av statens utgifter, för att visa att invandring är lönsamt. Två statsråd, och , också folkpartister, höjer nu Sandvikenrapporten till skyarna. De tycker att den är jättebra, för den visar att har tjänat på invandringen. Det är 30 procents arbetslöshet i för utrikesfödda. Med den metodik som de har använt skulle gå med 19 miljarder i vinst . Man har till exempel – det är många fel – tagit Sandvikeninvandrarnas privata intäkter som kommunala intäkter. Hur ser och på detta missbruk av offentliga rapporter? 24 (FP) replik: Jag kan inte svara för de enskilda rapporterna, utan man får vända sig till författarna av dem. syn på fenomenet invandring är att om det kommer in en invandrare är det en svensk som åker ut i arbetslöshet. Men om vi ser det i ett större perspektiv har invandringen till invandrarländer som och historiskt inte skapat arbetslöshet utan tvärtom arbetstillfällen. Det blir en positiv kraft. Invandringen till kan man dela in i två delar. Den ena är de som kom från andra EU-länder när EU utvidgades. Jag har sett ett antal studier som gjorts på och framför allt . De visar att de personer som kommer från de nya EU-länderna är lönsamma, om jag får använda uttrycket, därför att de i allmänhet är unga, arbetsvilliga och har när de kommer hit kanske 30–framför sig i arbetslivet. Det beror på att de inte belastar transfereringssystemen men betalar in skatt och bidrar till bnp. De som är problematiska är inte de som kommer från och – de är ganska välutbildade och kommer trots allt ganska snabbt in på den svenska arbetsmarknaden – utan det är personer som kommer från länder med mycket svaga skolsystem, till exempel . Där tar det . Men de är i allmänhet också väldigt unga, så de kommer in i en produktiv fas i livet. 25 (SD) replik: Det jag vill visa på, professor , är just mytbildningen som skapar när det gäller effekten av invandringen till och förkärleken för att tolka och läsa rapporter som han där nere läser . Man använder också regeringens hemsida för att sprida de här myterna, vilket jag tycker är anmärkningsvärt. Håller inte professorn i nationalekonomi med om att när man jämför antalet utanförskapsområden med 2006, då man anklagade för att ha misslyckats, och sedan ändrar metodiken när man själv ska göra en rapport gör man det för att få ett positivt resultat? Skär inte det i ett forskarhjärta? Är det riktigt och rätt att göra så? Det är det jag vill diskutera, därför att det är precis den metodiken och de resultaten som man bygger sin politik på. Vårbudgetpropositionen bygger bland annat på de här rapporterna som man har valt att misstolka för att ställa sin egen politik i positiv dager. Hur kan vi tillåta det? Jag vet att du, professor , förmodligen inte kommer att sitta kvar här i kammaren – jag tror att du står på åttonde plats. Men du får väl köra en intensiv personvalskampanj så att du får vara kvar. Då kanske du kan ta dem i örat, för det är inte bra när statsråd använder forskning på det här viset för att förvilla, missleda och framför allt skapa en felaktig politik. 26 (FP) replik: Det som uppfattar som myter är hans bedömning, och jag kan inte frånta honom den rättigheten. Självklart har han rätt till sin uppfattning. Men jag tror inte att författarna uppfattar att de har producerat några myter, utan de har nog gjort så gott de har kunnat. Den grundläggande skillnaden oss emellan är att vi inte vill ta emot de här personerna för att det är lönsamt. Vi har inte gjort en kostnads- och intäktskalkyl över vilka som ska komma hit. Vi ser det som en humanitär insats. Det är bara att titta på de förfärliga bilderna från flyktingläger i och dess omgivning, i Sydsudan och många andra länder. Vi ser nu också hur faller samman. Det är alltså ingen lönsamhetskalkyl som ligger bakom och andra partiers inställning till invandring och asylsökande. Vi har situationen med människor som söker sig hit. De flyr för sina liv och måste lämna sina hem, naturligtvis mot sin vilja. Då ska vi göra det så gott vi kan för dem när de kommer hit. Det kommer att ta lite tid innan de kommer in i produktiva faser i sina liv, och det kommer att vara uppoffringar. Men om vi nu ska se till lönsamhetsaspekten blir det inte en samhällsekonomisk belastning för eller andra invandrarländer. Vi hade denna diskussion i en tv-debatt en gång. Redan då försökte jag förklara att ingen säger att asylsökande som kommer till är lönsamma . Men ser vi det i ett längre perspektiv är de det, för de har kanske 30–arbetstid kvar. Men det är inte en lönsamhetskalkyl, utan det handlar om humanitet. 27 PER (MP) replik: Jag ska övergå till ett ämne som andra folkpartister har varit måna om att debattera och diskutera ganska vitt och brett . Det handlar om säkerhetspolitik och annektering av och kriget i . Det är väl känt att använder sina energiresurser som ett påtryckningsmedel mot sin omvärld. Det är något som vi borde vara vaksamma på och försöka motverka på de sätt som finns. Det är oroande ur svensk synvinkel att har ett ganska stort beroende av energiresurser från . Vi importerar olja för i storleksordningen , och av denna olja kommer från . Eftersom andra länder som vi importerar från, såsom och , kan få mindre möjligheter att exportera är risken stor att vårt beroende av olja från kommer att öka. Jag vet att ser detta problem. Vi stod båda här i kammaren och debatterade mot Nord Stream, den gasledning som går på , för att vi gemensamt såg ett problem med energisäkerheten och beroendet av . förslag till lösning på detta är att vi ska använda kärnkraft för att bli mindre beroende av rysk energi. Men det uran vi använder i svenska kärnkraftverk kommer till 20–, beroende på olika år, från ryska källor. har precis laddats med fyra kärnbränslestavar som kommer från det ryska kärnkraftsbolaget som också är kopplat till kärnvapenindustrin i . Är verkligen kärnkraften en lösning på beroendet av , ? Är det inte bättre att satsa på de förnybara energikällorna i ? 28 (FP) replik: Jag är glad att Per ställer denna fråga, men jag tror att det är olika saker. För det första är vi inte beroende av olja från även om vi importerar. Vi kan importera olja från världsmarknaden. Det finns massor av möjligheter. Jag utgår från att anledningen till att vi köper olja från är att den är billigare. Men vi är inte beroende av den. Detsamma gäller för uran. Det finns en världsmarknad för det. Jag antar att även gör om uran för fredliga ändamål, från kärnstridsspetsar till bränsle för kärnreaktorer. Men vi har köpt uran från andra länder såsom , , och . Det finns många länder man kan köpa uran ifrån, så vi är inte heller på den punkten beroende av . Den intressantare frågan är kärnkraften och alternativen till den. I och med frackningsrevolutionen ser vi en bekymmersam utveckling på klimatområdet, nämligen att världsmarknadspriset för fossila bränslen går ned. Det gäller gas, olja, stenkol och annan kol, till exempel antracit. Länder, företag och hushåll kommer att använda mer fossila bränslen eftersom priserna faller. Jag fruktar att om och andra länder inte använder sig av kärnkraft kommer vi i ökande utsträckning att använda oss av importerad fossilgas. Det är det stora hotet mot klimatet. Det som står framför oss i är inte att kärnkraft och vindkraft är utbytbara utan att det blir gas i stället. 29 PER (MP) replik: beskriver bara hälften av den utveckling som sker på energimarknaden i världen. Det som han inte nämner är att priset på förnybar energi sjunker i minst lika snabb takt som priset på fossila bränslen. Vindkraftens investeringskostnad sjunker dramatiskt. För solenergin är utvecklingen ännu mer dramatisk. Här ser vi snabbt sjunkande priser för att man ska satsa på just förnybar energiproduktion. I finns tekniken för att producera biodrivmedel från den svenska skogen. Vi skulle kunna investera i att få fram en biodrivmedelssatsning som dels tar bort klimatansvar och minskar beroendet av fossila bränslen, dels skapar jobb inom den svenska skogsnäringen när nu pappersförbrukningen sjunker och man varslar folk och ställer av pappersmaskiner. Vi skulle dessutom kunna öka vår energisäkerhet och inte vara beroende av till exempel oljeimport från . Hur än försöker undvika denna fråga är det med dagens energipolitik många tiotals miljarder som går från svenska konsumenter till energiproducenter. Därmed stöder vi också Putins makt och den aggressiva hållning som har mot sin omvärld. Alternativet är att gå över till förnybara energikällor som finns i vårt land. Vind, sol och skog finns här. Att ha ett till förnybart energisystem skulle vara det allra mest effektiva sättet att minska vårt ekonomiska bidrag till makt i . Jag är bekymrad över att och inte ser detta. Man har kört huvudet så hårt ned i kärnkraftsspåret att man inte ens kan förstå att den förnybara energin finns här som ett alternativ och skulle kunna ersätta både de fossila bränslena i vår fordonsflotta och vårt beroende av ryskt uran till den svenska kärnkraften. Jag hade hoppats att skulle se denna fördel, och det bekymrar mig att han inte verkar göra det. 30 (FP) replik: Per tar upp många saker på en gång. Låt mig ta dem var för sig. Det ryska beroendet tycker jag att jag har klarat av. Massor med vindkraft kräver massor med reglerkraft. I fall är det i första hand vattenkraft. I och med att vindkraften är väderberoende funkar den inte . Vi måste ha något annat. Då kan man antingen höja elpriserna när det är stiltje eller öppna fler gaskraftverk, vilket jag fruktar blir konsekvensen av den nuvarande situationen. Det blir nämligen billigare och billigare att köra sådana. När det gäller bioenergi från skogen läste jag att språkröret inte är glad åt att skogsindustrin producerar blöjor, näsdukar med mera. Hon vill helst bli av med det. Jag vet inte riktigt vad man ska säga till de människor som bor på dessa orter i bland annat och om att vill driva en politik som ska lägga ned svensk pappers- och pappersmasseindustri. Det är inte min politik. (PER (MP): Inte min heller.) sade det i . Det är bara att läsa. Det står där tydligt. Jag blev förvånad, och det gläder mig att även Per är förvånad över att hon sade det. Men så är det, och det är som sagt bara att läsa tidningen. Detta pekar på problemet att bioenergi ganska snabbt konkurrerar med användningen av skogen för andra ändamål. Skogen är ingen gratis resurs. Toppar och rötter kan vi använda lite grann, men det ändrar inte energibalansen i . Det är jättebra att priset på solenergi faller. är priset en femtedel av vad det var för bara . Men det är mörkt i , och då är det både kallt och behov av mer ljus. 31 (S) replik: Det ligger nära till hands att ta upp den allvarliga utvecklingen i den svenska skolan och det faktum att ett liberalt lett utbildningsdepartement skär ned på möjligheterna för svenska ungdomar att läsa vidare. Men det ska jag inte göra, för vill jag tala med om arbetslöshetsförsäkringen. Hur arbetsmarknaden fungerar spelar ju en viktig roll för ekonomin och förstås även för den enskilde löntagaren. På stora delar av arbetsmarknaden går man till ett jobb där man möter en allt hårdare internationell konkurrens och där en strukturomvandling pågår. Det inträffar saker som man inte alltid kan rå över själv, och man kan bli av med sitt jobb och förlora sin inkomst. Detta är människor som regeringen konsekvent har valt att svika . Det är här man har sparat, skurit ned och försämrat, trots att det är en så viktig del för ekonomins omställningsförmåga och den försäkrades inkomster automatiskt stärker de matematiska stabilisatorerna och håller upp konsumtionskraften i tider när ekonomin viker. har jag förstått att det finns lite olika uppfattningar om arbetslöshetsförsäkringen inom och mellan de borgerliga partierna. har försvarat regeringens linje trots att försäkringen nu ger tillbaka ungefär så lite som 40–av den tidigare inkomsten för en normal inkomsttagare om man nu blir av med jobbet. Marginalen ned till försörjningsstöd är försvinnande liten. talar andra folkpartister om behovet av att förbättra försäkringen och värna inkomstbortfallsprincipen. Jag undrar om delar den uppfattning som hans parti nu har gett uttryck för, att politiken helt enkelt har gått för långt och att det är dags att bättre värna omställningsförmågan. 32 (FP) replik: Jag vänder mig mot beskrivningen att sviker. Regeringens politik har lett till 270 000 fler sysselsatta, och väldigt många av dem är dessutom utlandsfödda. Det är ett sätt att hindra att personer kommer i arbetslöshet över huvud taget. Vi kan diskutera hur arbetslöshetens sammansättning är. Vår politik är en kraftfull politik för att hålla uppe efterfrågan, vilket jobbskatteavdragen gör genom att de sänker skatten och ökar konsumtionen i hushållen. Men det ökar också sysselsättningen och gör det mer lönsamt att arbeta. Då kommer fler i sysselsättning, och färre kommer i arbetslöshet. Jobbskatteavdragen står jag verkligen bakom. Mitt parti har vid våra landsmöten intagit en principiell hållning som vi inte har drivit särskilt hårt, nämligen att ersättningen i a-kassan bör höjas. Det är riktigt. Det har beslutats av våra politiska organ. Sedan har under den här mandatperioden inte prioriterat denna fråga inom ramen för det kompromissande och det samarbete som vi har inom Alliansen. Däremot har vi prioriterat att öka sysselsättningen. Det har också lyckats. 33 (S) replik: har det blivit fler arbetslösa och inte färre. En större andel är arbetslösa. Den är högre i procent räknat. Fler har också blivit långtidsarbetslösa. En större andel av de arbetslösa är nu arbetslösa . Vi har en lägre sysselsättningsgrad . Det är de fantastiska resultat som skulle vara effekten av denna brutala politik. De människor som går till jobbet och kämpar hårt för att skatteintäkter ska komma in och exportintäkter ska komma till har ni valt att svika, eller i varje fall . verkar finnas hopp om att andra delar av partiet i varje fall är intresserade av att värna svensk omställningsförmåga. Det är i längden det som ligger i vågskålen. Det handlar om möjligheten att vilja vara i framkant, våga se framtiden an med tillförsikt och att inte bryta ihop helt när jag blir av med jobbet utan att se att efter en period kan jag komma tillbaka utan att behöva bli fattig på kuppen. Det är oerhört viktigt för att det svenska samhället ska utvecklas på det sätt som det har gjort under ganska långt tid. Det är själva kärnan i den svenska modellen. Man kan egentligen inte vara en anhängare av den svenska modellen och acceptera så dåliga omställningsförsäkringar som vi har . För det är delansvarig, även om jag utgår från att det är finansministern som har drivit det hårdast. 34 (FP) replik: säger att kärnan i den svenska modellen är en hög a-kassa. Det är väldigt torftigt om kärnan i den svenska modellen är bidragssystemet, ersättningssystemen. Jag tycker inte det. Det finns en balans mellan politik som ska syfta till en hög, jämn sysselsättning och generösa välfärdssystem inklusive systemen för sjukvård, äldreomsorg, skola och så vidare. Den svenska modellen är att man har både ett effektivt näringsliv, en välfärdssektor och jämfört med andra länder relativt höga skatter. Vi har fortfarande jämfört med andra länder höga skatter. Jag skulle gärna se lägre skatter. Det vill inte . Men det är den svenska modellen.