prot · H10964 · 2014-02-04 00:00:00 — Ett av syftena med och är att minska svartarbetet. Enligt har också svartarbetet minskat påtagligt tack vare dessa avdrag. Det är därför viktigt att vårda dessa reformer. har remitterat en promemoria med förbättringar av fakturamodellen. Jag vill inte föregripa remissbehandlingen, men jag har tidigare i en interpellationsdebatt med sagt att vi räknar med en lagrådsremiss . Jag har samma besked till . 32 (S): En av frågorna i min interpellation lyder: Vilket råd har ministern till en av illojal konkurrens pressad byggföretagare om hur han ska överleva till? Vad det handlar om är att ROT-avdraget enligt vår syn är ett bra verktyg för att göra konjunkturinsatser och hålla byggbranschen på en någorlunda jämn nivå. Det är i allra högsta grad angeläget att ha ett ROT-avdrag här och med tanke på bristen på bostadspolitik och bostadsbyggande. Vi är glada för att kapaciteten i byggbranschen finns kvar. En ny regering kommer att ha som en av sina viktigaste uppgifter att ta sig an bostadsbristen och få fart på bostadsbyggandet i för att kunna öka tillväxten och se till att människor kan flytta dit där jobben finns och att studerande kan söka till högskolor och få någonstans att bo. Men när vi använder vår arsenal är det inte bekämpandet av svartarbete och illegal verksamhet som är huvudsyftet. Vi har svårt för idén att branscher som utmärker sig genom en stor omfattning av svartarbete och illegal verksamhet skulle kvala in för något slags skattesubventioner. Med den logiken borde man gå vidare och prata om taxi-RUT och annat i de branscher som inte kan sköta detta ordentligt. Det där tycker jag inte att vi ska blanda samman. Socialdemokratiska regeringar har använt tekniken med ROT-avdrag vid ett flertal tillfällen för att utjämna lågkonjunkturer. Vi föreslog hösten/i samband med finanskrisen att borde införa ett sådant. Vi blev då nedröstade här i kammaren. Men föreslog regeringen samma sak: att införa ett ROT-avdrag. har vi sett åtskilliga exempel på hur fiffiga entreprenörer överutnyttjar och fuskar med detta. Lagens anda och syfte motsvaras inte helt av lagens bokstav. Byggindustrin har krävt åtgärder för att få stopp på fusket med . Regeringen började med total förnekelse; det fanns inget problem. Men på ett skatteutskottsmöte erkände att problemet fanns och lovade en skyndsam behandling. Det är lade fram förslag på hur man skulle kunna skärpa lagstiftningen och komma ifrån en hel del av fusket. Än så länge har vi bara en remitterad promemoria. har det tagit. Varför denna saktfärdighet? När man skulle skära ned a-kassan tog det . Då fanns det handlingskraft i . Men när det handlar om att stoppa fusk och utbetalning av skattemedel på felaktiga grunder tar allting fruktansvärt . får jag svaret att man i alla fall kan lova en lagrådsremiss. Men sade finansministern att det skulle finnas en ny lagstiftning på plats det här året. Varför är det så svårt att täppa till de här hålen i lagstiftningen? Det är uppenbart att det handlar om mycket pengar. Till exempel skickar man av outgrundliga anledningar ut ½ miljard i kontanta pengar, det vill säga inte till företagens konton. Det borde väl vara en varningsklocka som sade stopp direkt. Skulle det bara vara 10 procents fusk med det här skulle det innebära 1,6 miljarder i minskade skatteutgifter om vi stoppade det. Det vore väl bra, eftersom lånar 250 miljoner . 33 (M): Jag undrar varför över huvud taget har ställt denna interpellation. vet rimligen att det bara är drygt en månad kvar till , det datum då Byggbranschen i samverkan, , , Byggindustrier, , LO och många fler remissinstanser ska lämna sina synpunkter på regeringens förslag till förbättringar i fakturamodellen. Regeringens förslag syftar just till att täppa igen fuskluckorna i byggbranschen. Då, herr talman, är det angeläget att invänta synpunkterna från ROT- och byggbranschen. Dessa ska som sagt lämnas till . Eller menar att regeringen ska föregripa remissinstanserna just den här gången? har i debatten om denna fråga gjort sig känd för att anklaga regeringen för att inte lyssna på byggbranschen. vill regeringen göra det genom att invänta synpunkterna. blir nog svaret skyldig. 34 (FP): Det är viktigt att komma ihåg vad ROT-avdraget egentligen är. Det låter som att det är något allmänt avdrag, men så är inte fallet. ROT-avdraget är sänkt skatt på arbete. Det är det som det handlar om. Sänkt skatt på arbete kan man använda på olika sätt. Det är riktigt att Socialdemokraterna har använt avdraget som stimulans i konjunktursyfte, som säger. Jag har dock varit med så länge, herr talman, att jag minns att en tidigare finansminister även använde det i ett annat sammanhang med en helt annan motivering, nämligen som stimulans för miljöåtgärder. De sakerna kan också sammanfalla. Jag menar som så att vi i skatteutskottet på slutna möten har fått ganska god information om regeringens och avsikter. Där ingår bland annat en viktig del som var inne på. Parterna ska nämligen ta ställning till om man ska kräva att antalet timmar redovisas för det jobb som görs. Jag tror att det är väldigt viktigt att man kommer till skott med den åtgärden. Jag utgår från att detta hör till de viktigaste sakerna. Vi måste vara emot fusk av alla de slag. Jag menar som så att det skattekontor i som i huvudsak handlägger de här frågorna har gjort ett väldigt bra jobb och skaffat sig en mycket god överblick över vilka det är som fuskar. För en gångs skull tror jag att centraliseringen har bidragit till att hålla nere fusket. Vi har också fått reda på att man återkräver mycket pengar. Det handlar om ganska många miljoner. Jag tror att detta är bra. Jag fick ett samtal i går där någon klagade på att man inte hade fått utbetalda pengar. Vid kontroll visade det sig att anledningen var att hade anställt en revision på det levererande företaget. Jag tycker att det är klokt att man förhindrar utbetalningar på det sättet. Sänkt skatt på arbete i form av ROT-avdrag har en krokig bana för Socialdemokraterna, och . Vi tar först, för det är lättast. Just nu är man väl ute och letar efter sin egen åsikt för framtiden, eftersom man inte är här i kammaren. gick detta parti till val på att ta bort avdraget helt och hållet. vill man ha utökat ROT-avdrag till skolreparationer, cykelreparationer och vad det nu är. Det är väldigt svårt att klara ut vad tycker i den här frågan. Däremot är inställning klar. Där vill man avskaffa detta över huvud taget därför att man är mot att folk ska arbeta och redovisa ordentligt. Socialdemokraterna har en mellanlinje. I valrörelsen ville man, med dåvarande vice ordförande i skatteutskottet , avskaffa detta bidrag under den kommande mandatperioden. är man lite mer modest och vill halvera det från till . Det är alltså en mellanlinje. Man kan konstatera att de tre partier som gör anspråk på att nästa mandatperiod regera det här landet har tre olika linjer i denna viktiga fråga. Det är lite svårt att exakt se vad den är. Allra sist: Varför ska man ha ett ROT-avdrag, en skattesänkning? Ja, det finns två motiv: att komma åt skattefusk inom byggbranschen och att säkra och förbättra arbetsförhållanden för människor som annars inte skulle ha goda arbetsförhållanden. 35 Finansminister (M): I en modern, välorganiserad, högteknologisk och växande välfärdsstat som är det viktigt med skatteintäkter. Det är omöjligt att klara ordning och reda i offentliga finanser, låga skatter och tillväxt om vi inte har en stor legitimitet i vårt skattesystem. är ett av de länder där förtroendet för myndigheter, regering, riksdag och politiska institutioner har bibehållits på en hög nivå under krisen. I krisländerna i har förtroendekapitalet förtärts, och man ligger på bottennivåer jämfört med tidigare. I kan vi se att legitimiteten för skattesystemet till och med har ökat . som anser att skattesystemet fungerar illa har minskat kraftigt. Andelen som uppger att man känner till att det förekommer skattefusk har minskat, och otillbörlig konkurrens har minskat. Vi kan se att den utvecklingen även gällt i byggsektorn. Det är en kraftig minskning av andelen byggföretagare som upplever att skattesystemet är ett bekymmer. Det är naturligtvis positivt. Det är kanske på sin plats att påpeka att byggsektorn i har stått sig väl. Enligt siffror har under krisåren haft den starkaste sysselsättningsutvecklingen av alla EU-länder i byggsektorn. Det är förstås positivt. Det beror på att vi har haft unikt stora infrastrukturinvesteringar, stöttat den inhemska efterfrågan och gjort den typ av insatser som och innebär. Betyder det att systemet är perfekt och att frid och fröjd råder? Nej, så är det inte, utan i alla system av den här typen finns det möjligheter att överutnyttja eller fuska. Det gällde även då Socialdemokraterna administrerade ett ROT-system. Då fanns det också möjligheter att använda systemet felaktigt. Som regering bör vi naturligtvis lyssna in vilka problem man ser i systemet och se över om det går att göra någonting åt dem. Vi bad att titta på det. kom tillbaka med ibland väl genomtänkta förslag och i andra fall förslag som måste omvandlas till lagstiftning. I de fallen har det tagit lite tid. I beslutar man om lagstiftning, inte om åsikter. Det måste vara konkreta och välfungerade åtgärder. ligger det alltså en promemoria som innehåller förslag till ett antal skärpningar. Jag uppfattar att vi i stort sett var eniga i skatteutskottet i om att dessa var nödvändiga och rimliga, med ett ökat uppgiftslämnande kring arbetstid och en ökad spårbarhet i betalningarna. Min bedömning är att när vi har haft remissomgången och när vi har hört vad de olika instanserna säger ska det landa i en lagstiftning så att vi under det här året har en lagstiftning på plats. Det tror jag är åtgärder som i stor utsträckning gör att de bekymmer vi har haft blir avhjälpta. Om det visar sig att det fortsatt finns fusk eller överutnyttjande eller att fusket och överutnyttjande finner nya vägar – tyvärr är det ofta så att när man stänger en väg får man se en annan väg för missbruk – får vi stänga även de vägarna. Det är den löpande vård av skattesystemet som vi år för år måste ägna oss åt. Vi måste hålla rimliga skatter i ett legitimt skattesystem med stor rättssäkerhet där vi försöker vårda och utveckla skattesystemet så att vi upprätthåller både legitimitet och skatteintäkter. Det är regeringens inriktning, herr talman. 36 (S): försöker legitimera sin politik och brist på åtgärder mot fusket med genom att hänvisa till att ROT-avdrag fanns också under socialdemokratiska regeringar. Det gjorde det, men då hade vi inte den här fakturamodellen som innebär att man, utan att någonstans skriva på någonting, har rätt att dra av , vilket bekostas av oss andra skattebetalare. Det är orimligheten i det som vi bland annat har ifrågasatt. Fram till för inte så länge sedan var varenda medborgare som var hemma med ett sjukt barn tvungen att edligen intyga att det var så. Man skulle ha dagisets underskrift för att få vara hemma . Men för att få 50 000 ur statskassan behöver man inte skriva under någonting. När ni inom Alliansen ändrade systemet till det öppnade ni för fusk. När ni säger att ni använder för att bekämpa fusk och svartarbete är paradoxen att ni gör det på ett sätt som öppnar upp för nya möjligheter till fusk. Det har faktiskt svärtat ned både ROT-avdraget som sådant och branschen ytterligare. Det är inte bra. Seriösa företagare och byggarbetare skäms för den hantering som pågår. Man slår ihop allt till ett paketpris. Vi kunde läsa annonser om att vänliga målare målar om och bjuder på all färg gratis. Ja, tack, det är skattebetalarna som bjuder på det. såg jag en annons om att man får en installation av en värmepump för genom ROT-avdrag. Jag ska för säkerhets skull säga att det kan vara så att det aktuella företaget bara begär av eftersom det ska vara fifty-fifty. Men så tror jag sannerligen inte att verkligheten ser ut, utan det handlar om paketpris. Vi har känt till det här . sade till regeringen att vi måste ändra lagen för att kunna ingripa. Regeringen gjorde ingenting. Inte förrän SVT och vi socialdemokrater lyfte frågan började någonting hända. Det skulle gå fort. Det har inte gått fort. Det har i stället gått väldigt långsamt. är förslag på väg som till vissa delar kanske blir bra, men långt ifrån så heltäckande som skulle behövas för att stoppa fusket. Det är inte bra att människor i sin yrkesutövning tvingas att vara med i den illojala konkurrensen. Företagare inser att om de inte hoppar på tåget, går in i gråzonen och överutnyttjar systemet mot lagens bokstav får de inte några jobb. Alla tvingas in i det här. Därför behövs det ett resolut och snabbt agerande. Jag återkommer till att av dessa 16 miljarder betalades ut nästan ½ miljard kontant – ½ miljard kontant från statskassan. Då borde man slå till bromsarna och säga: Nej, pengarna ska gå till ett identifierbart konto. Likadant måste betalningarna vara spårbara så att man ser varifrån pengarna kommer, om inte den här skattesubventionen ska bli en enda penningtvätt. Jag fick nästan ett löfte om en proposition. Vi kommer naturligtvis att komma tillbaka till frågan, men det är pinsamt att det ska ta att stoppa miljardrullningen och fusket i den här branschen. 37 (M): Jag tycker inte att jag fick något svar på min fråga om tycker att regeringen ska strunta i att lyssna på remissinstansernas synpunkter på det här viktiga lagförslaget, som , och också vi, så hett efterlängtar. Det hade varit klädsamt med en liten antydan om man ska lyssna på remissinstanserna inom byggbranschen eller inte, tycker jag. Vi kan nu gå ut och säga att har slutat att lyssna på byggbranschen. Han vet vilka lagförslag som behövs innan vi ens har fått in synpunkterna. Är det så vi lagstiftare ska jobba? Då blir det inte så bra lagstiftning, kan jag meddela. Men jag är också mycket tacksam för den proposition – eller i vart fall en lagrådsremiss – som vi har fått besked om, och jag kommer noga att följa också Socialdemokraternas syn på lagstiftningsarbetet när det gäller att stoppa fusket. 38 Finansminister (M): Är det någonting som har kännetecknat den här regeringen, och som jag tror kommer att känneteckna framtida regeringar, så är det att vi kontinuerligt har arbetat med att upprätthålla skatteintäkterna. Vi lever i en alltmer integrerad global värld där uppläggen i skatteplaneringen blir alltmer långtgående och ohanterliga för de enskilda staterna att hantera. Det är därför som vi har kommit tillbaka till ränteavdragen för företagen, och det är därför som måste se över dem. Det är därför som vi har ändrat reglerna för handelsbolagen så att de inte kan hålla på med sina fastighetstransaktioner. Det är därför som vi kontinuerligt ser över 3:12-regler. Det är också därför som vi i allt mindre utsträckning kan jobba med stora skatteuppskov som långsiktigt ligger och skvalpar inom fastigheter eller andra områden. Det är helt enkelt absolut nödvändigt att man på ett rättssäkert och ordningsamt sätt upprätthåller skatteintäkter genom att begränsa möjligheterna till skatteplanering. Det är precis på det sättet som vi ska förhålla oss till RUT- och ROT-systemet. Ser vi brister i systemet där det förekommer överutnyttjande eller där man gör upplägg som i realiteten handlar om att anpassa sig mer till skattesysteket än till samhället, ja, då får man ändra på regelverket. Lika centralt är det att vi har fått en helt ny legitimitet för skattesystemet eftersom det har gjorts mer väl fungerande i samhället. Acceptansen för svartarbete har alltså gått ned dramatiskt. Andelen unga som säger nej till att arbeta svart är , och det är naturligtvis positivt. som utsätts för illojal konkurrens har minskat, och det gäller flera av de branscher som historiskt sett har varit utsatta för skattefusk, däribland byggsektorn. För att vi ska upprätthålla detta måste vi hålla skatterna låga och effektiva, och vi måste säkra att vi inför kontrollåtgärder där de behövs. Det kan jag garantera – det är ett starkt ord, så mycket ska man kanske inte ta i när man har en proposition som är på väg mot en lagrådsgranskning – att om inte Lagrådet sätter sig på tvären kommer vi att lägga fram en proposition i frågan under det här året, självfallet. 39 (S): Det innebär då att vi får återkomma till de detaljerade förslagen. Det pågår ju en remissrunda . hade redan tagit fram förslag som det hade gått att använda. Det finns ingenting som hindrar att man först slår till mot de riktigt allvarliga överträdelserna, det vill säga kontantutbetalning och en del andra saker, men det har inte gjorts. Det har varit en senfärdighet på det här området och en ovilja att komma till skott och sätta stopp för det överutnyttjande och fusk som sker. Jag lockas, herr talman, att dra mig till minnes den tidigare interpellationsdebatten mellan finansministern och . Finansministern avslutade sitt resonemang med: Ni kan glömma det där med jobb, skola och Socialdemokraterna. Det är bara bidrag, bidrag, bidrag. Efter att ha hört den här och många fler debatter med finansministern känns det som att den moderata politiken handlar om avdrag, avdrag, avdrag. Det tycks vara livsluften. ska vi väl ha avdrag även för att stiga upp . Det verkar vara på det sättet. Jag blir orolig när en hel bransch säger att detta måste göras någonting åt. Man måste få stopp på fusket. Seriösa företagare måste få rimliga villkor för att inte bli utkonkurrerade av oseriösa företag. Det måste bli stopp för läckaget av skattepengar. Men sedan tar det att genomföra sådana här ganska enkla lösningar. Då förutsätter jag att finansministern nu håller sitt löfte och kommer med en proposition så att vi hinner fatta beslut under vårriksdagen. 40 Finansminister (M): Jag tycker att debatten har visat att det i grund och botten finns en samsyn om två saker: 1. ROT-systemet har fyllt en central funktion. med svag ekonomisk aktivitet har vi upprätthållit en högre sysselsättning i svensk byggsektor. Det behövs uppstramningar i systemet eftersom det har funnits ett överutnyttjande. Följaktligen är slutsatsen att regeringen har för avsikt att återkomma med en lagrådsremiss i den frågan. Givet att vi nu ska beakta de viktiga remissynpunkter som är på väg, och givet att vi också kan hantera Lagrådets synpunkter, ska det föreläggas en proposition för riksdag så skyndsamt som möjligt. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2013/14:200 om vinster i välfärden 41 Finansminister (M): har frågat mig hur vinstnivåerna hos privata utförare påverkat personaltätheten och arbetsvillkoren samt om jag avser att utreda vilka effekter företagens vinster haft på kvaliteten i välfärden. Låt mig först konstatera att resurserna till välfärden, tack vare tillväxt, fler sysselsatta och färre i utanförskap, har ökat med . Antalet sysselsatta i den kommunalt finansierade verksamheten är 20 000 fler än 2006. Den statistik som interpellanten baserar sig på ska kompletteras med ett register över utförare inom verksamheter som finansieras enbart av kommunsektorn. Andra uppgifter om företag i välfärden, exempelvis ur årsredovisningar, tenderar att inte peka på lika höga vinstnivåer. De privata utförarna tillför kvalitetshöjande värden i vård, skola och omsorg. I utredningar som har gjorts, bland annat av , kan det inte konstateras några entydiga kvalitetsskillnader utifrån regiform. fann inga uppenbara tecken på att vinster tas ut på bekostnad av kvalitet, utan lyfter fram vikten av seriösa, långsiktiga ägare. Regeringen har därför ytterligare preciserat uppdrag, bland annat om det är rättsligt möjligt och lämpligt att införa kriterier för varaktigt ägande inom friskolesektorn och andra välfärdstjänster. kommer regeringen med ytterligare åtgärder som förstärker regelverk på välfärdsområdet, till exempel om hur kommuner och landsting ska få en uttrycklig skyldighet att bedriva ett mer strategiskt och systematiskt arbete kring insyn i och uppföljning av privata utförare. Regeringen har konsekvent arbetat bland annat med att skärpa skollagens bestämmelser och avser att lämna sina förslag om villkor för fristående skolor med mera, med utgångspunkt i den sexpartiöverenskommelse som slutits inom ramen för samt vissa förslag från utredningen om en ny kommunallag för framtiden. Därutöver har regeringen, för att skydda den svenska bolagsskattebasen, infört effektivare ränteavdragsbegränsningsregler. 42 (V): Privatiseringen av välfärden handlar helt enkelt om vilket samhälle vi vill ha, vilken tillit vi ska kunna känna till välfärdssamhället och om hur vi ser på människans värde. I borgerlighetens ser vi hur människan och hennes behov alltmer reduceras till en vara med en prislapp på ryggen. Vi vill ha ett samhälle att lita på där människovärdet står i centrum för politiken och inte vinstintresset – helt enkelt en välfärd att lita på. Det är det som den här interpellationen handlar om. Jag har frågat finansministern om han har analyserat de höga vinsternas effekter på arbetsvillkor och personaltäthet. Vi kan konstatera att det har han inte gjort. Han vill inte heller utreda effekterna av de höga vinstnivåerna på kvaliteten i den offentliga och den privata välfärden, vilket jag också har frågat om. Men jag får väl tacka för svaret. har gått längre än de flesta andra länder i sin strävan att privatisera, avreglera, tillåta vinstutdelning i skolor och låta riskkapitalbolag ta över välfärden. Att leka affär i välfärden är vardagsmat. Det får konsekvenser för oss alla, för även den offentliga verksamheten påverkas. Resurserna urholkas liksom kvaliteten, demokratin och inflytandet över hur skattemedel används. Det blir alltmer en efterfrågestyrd välfärd än en behovsstyrd, där de med störst behov kommer i kläm och tilliten till välfärdssamhället undergrävs. En allt större andel av vår gemensamma välfärd drivs av vinstdrivande bolag, oftast riskkapitalbolag utan insyn och utan möjligheter till meddelarfrihet och yttrandefrihet för de anställda. När bolag genom lagstiftning får fri etableringsrätt och därmed fri dragningsrätt på våra skattepengar får vi allt svårare att styra välfärden dit där behoven finns och är som störst. Var de lönsammaste människorna bor blir i stället styrande för investeringarna. Då vet vi inte längre vad vi betalar skatt till, vem som får ta del av pengarna och hur stor andel som går till det de är avsedda för. Journalisten har visat att av 25 uppköpta bolag har 23 slutat betala skatt efter att de har bytt ägare. Vi har sett hur riskkapitalbolagen genom skattetricksande inte har betalat skatt under de år de bedrivit verksamhet här – verksamhet som skattebetalarna har finansierat åt dem. De lever på våra skattepengar men vägrar själva att bidra. Det har numera gått så långt att uppmanar föräldrar och elever att läsa bokslut innan de väljer skola till sina barn. Och vi som har försökt vet ju hur svårt det är. Det är till och med så att en del av dessa bolag inte ens redovisar sin verksamhet här i . kom med, som de själva tyckte, ett utmärkt förslag om att friskolorna skulle försäkra sig mot skolnedläggningar och konkurser. Men det visade sig att det skulle bli så dyrt att de inte hade råd med det. Då om inte förr borde väl de allra flesta ha nyktrat till, men inte och inte högern. Borgerligheten brukar försvara privatiseringarna med att det är viktigt med valfrihet. De ser gärna bort från att den så kallade valfriheten framför allt består av att välja mellan olika riskkapitalbolag. Nio av de tio största aktörerna inom välfärden är just riskkapitalbolag, som till är beroende av skattemedel för sin verksamhet. I äldreomsorgen har det gått så långt att hamnar i bakvattnet. Här hemma har två riskkapitalbolag av den privata äldreomsorgen. I har de 13 största bolagen tillsammans . I handikappomsorgen är alla de fem största riskkapitalbolagsägda. Och det är klart att de vill vara i vår gemensamma välfärd. Produktion, konsumtion, löner, vinster och uppköp betalas av en frånvarande tredje part, nämligen skattebetalarna. Jag får tacka för svaret, herr talman.