prot · H109123 · 2014-06-11 00:00:00 — ryktas det att EU inte kommer att gå på linjen med ett krav, i enlighet med den danska regleringen, på ett förbud utan i stället gå på linjen att det räcker med att märka produkten. Beuc, , har tagit fram en rapport som heter The Consumer Case for EU Legal Restrictions on the Use of Artificial Trans-fats in Food. Det är ett position paper. I detta dokument, som är daterat , framgår till exempel att man i har funnit att av ungdomarna när det gäller intag av energi konsumerar produkter med halter av transfetter som ligger långt över rekommenderade gränsvärden. Det är på liknande sätt i . Detta är en studie som visar att vissa grupper inte är som genomsnittet, vilket utgår från. Vi har ingen anledning att tro att det inte finns en liknande situation i eftersom medelkonsumtionen inte existerar. När vi vet att detta ämne inte behövs, ska vi då fortsätta att låtsas som att det inte finns grupper i som får i sig transfetter på en alldeles för hög nivå? Efter att jag återigen har hört ministern säga att vi behöver vänta på EU har jag en fundering. Om EU inte kommer med krav enligt lag, kommer ministern då på något sätt att se till att verkställa det beslut som har tagit? 150 Landsbygdsminister (C): Regeringen gav alltså expertmyndigheten i uppdrag att titta på förslag för att begränsa användningen av industriellt framställda transfettsyror. Verket har redovisat det i en rapport. I denna rapport rekommenderar verket, som är vår expertmyndighet, att man inte ska gå in med lagstiftning utan invänta den rapport som har för avsikt att presentera innevarande år. Jag vill till kammaren säga att denna rapport kan komma att åtföljas av lagstiftningsförslag. Om ändå skulle välja att gå fram med egen nationell lagstiftning, innan kommer, skulle det riskera att leda till att lagstiftningen skulle behöva omarbetas efter att har kommit med sitt förslag. Det skulle innebära påtagliga problem både för oss konsumenter och inte minst för företagen som producerar produkter till oss. Det som också är väsentligt – då riktar jag mig speciellt till – är att vi genom nationell lagstiftning inte kommer åt all den mat som importeras. Vi kommer inte åt den maten med en nationell lagstiftning. Det finns nämligen en del i EU-systemet – som vi är en del av – som vi kallar för en ömsesidighetsklausul, det vill säga att vi måste erkänna varandras produkter. Eftersom det inte finns något gemenskapsdirektiv eller någon lagstiftning på detta område kommer vi inte åt det som kommer in över exempelvis bron i . Vad har då egentligen fått del av och faktiskt tagit ställning till i detta sammanhang? Jo, detta har vi redovisat i budgetpropositionen 2014. Jag har inte noterat att har haft någon invändning mot det förfarande regeringen har redovisat i budgetpropositionen 2014. Med det vill jag ha sagt att det inte finns något tillkännagivande som ligger hos regeringen. Vi har nämligen sagt vad våra åtgärder är, och har – utifrån vad som har kommit mig till del – inte haft någon invändning mot vad regeringen har anmält till . 151 (S): Som jag sade i mitt tidigare inlägg är det alldeles uppenbart att det finns ett mönster av ointresse från den här regeringen när det gäller livsmedel och människors hälsa. Över huvud taget verkar det vara så att det är extremt svårt att orka, vilja och ha ambitionen att bestämma över människors vardag när det gäller någonting som är positivt för människors hälsa och miljö. Det har man väldigt svårt för i den här regeringen, men man har väldigt lätt för att bestämma över människors vardag när det gäller sådant som är dåligt för miljön och människors hälsa. Det är lätt för regeringen att säga nej till ett förbud om transfetter och hänvisa till att regeringen har hanterat tillkännagivande om att det ska införas ett förbud mot transfetter i sin proposition – där man i princip sade: Vi struntar i vad har sagt om transfettförbud. Det är väl självklart att tillkännagivandet från riksdag om ett förbud mot transfetter ligger kvar till dess att regeringen har genomfört det har beslutat. Det finns även ett mönster av ointresse och en ovilja från den här regeringen när det gäller att faktiskt vilja driva på för en bättre hälsa och en hälsa miljö, inte bara i utan också i EU. Vi kan dra paralleller till den diskussion vi har haft här i när det gäller det hormonstörande ämnet bisfenol A. Det finns förslag från en del av partierna i riksdag om att ska förbjuda bisfenol A i alla förpackningar som kommer i kontakt med livsmedel. Det har regeringen avfärdat. Man har sagt att det inte är möjligt, att man inte kan gå den vägen och så vidare. Det är ungefär samma argumentation som ministern nu använder för att avfärda idén om att gå före med ett nationellt förbud av transfetter – för vi är en del av EU, och då gäller det här inte hela EU:s gemenskap. Nej, men det kan ju faktiskt vara så att väljer ut några områden där man går före. Det kan vara förbud mot transfetter, och det kan vara förbud mot bisfenol A i alla förpackningar som kommer i kontakt med livsmedel. Då driver man på EU-gemenskapens lagstiftning och krokar arm med de länder som är progressiva och som vill skapa en bättre hälsa och en bättre miljö, inte bara för den egna befolkningen utan för hela EU:s befolkning. Om man krokar arm med de länderna kan man ju driva på så att vi får ett förbud mot transfetter inte bara i utan i hela EU. Det är dock, som sagt, enkelt för regeringen att sitta och bestämma över människors vardag när det gäller något som är dåligt för deras hälsa och för miljön. Det kan till exempel handla om att släppa ut mer handelsgödsel, att se till att vi inte längre har höga ambitioner när det gäller att plocka bort bekämpningsmedel ur den svenska maten eller att inte förbjuda transfetter. När det gäller det som är bra för människors hälsa och miljö ska vi dock inte bestämma över människors vardag. Det där är för mig fullkomligt främmande. Jag bygger mitt engagemang på att jag ska göra vad jag kan för att bidra till en ekonomiskt, socialt och ekologiskt mer hållbar utveckling, med människors hälsa och miljö i centrum och för jobb och välfärd i hela vårt land – och gärna också i EU. Om du alltså avfärdar tillkännagivandet, , är du beredd att själv ta några nya initiativ? 152 (S): Jag tycker att det är ett konstigt argument att vi om vi inte kan göra något åt allt industriellt transfett som finns i inte ska göra någonting alls. Det är väl en dubbel anledning att agera och se till att åtminstone förbjuda transfetter i de produkter som kommer från . Vad det handlar om är nämligen att vi har en grupp människor i det här landet som riskerar att exponeras för väldigt höga nivåer av transfett. Det handlar såklart om var man handlar – om man handlar i många billighetsaffärer – men också om vad man äter. Det finns till exempel ofta mer transfett i mikropopcorn, frityrolja i gatukök, kaffebröd och kex. Det är naturligtvis inte överallt och alltid; man ska inte dra allt över en kam. Man kan dock se att människor som äter en speciell sorts mat som ofta innehåller en hög andel transfett är i riskzonen. De som utsätts för det kommer nämligen långt över gränsvärdena. Vill vi se till att importmaten har lägre andel transfett är det väl dessutom bra att vi föregår med gott exempel och säger att vi förbjuder det i . Då har vi en starkare förhandlingsposition på EU-nivå för att se till att det blir ett förbud även där. Självklart vore märkning bra, men det bäste vore ett förbud. Jag var tidigare inne på hjärt- och kärlsjukdomar och cancer. Det man också har kunnat se är att det finns risk för kortare graviditet. Man kan se att graviditetens längd minskar om det finns mycket transfett i barnets blod, vilket det gör om mamman äter mycket transfett. Det innebär ju en risk för barnet. Det här är ett tydligt samband. Man kan också se skador över huvud taget, och man kan se minskad fertilitet hos kvinnor. Det är alltså en jätteviktig folkhälsofråga. Därför tycker jag att vi faktiskt ska förbjuda det och sedan gå vidare på EU-nivå och jobba för ett förbud även där. 153 (MP): Vi hörde tidigare ministern redogöra för EU-systemet och att det handlar om öppenhet och rörlighet för varor. Det stämmer, men i EU-systemet finns det också regler om hälsa. Det finns artiklar som redovisar att man om en vara kan påverka hälsan ska kunna gå före och testa om man skulle kunna förbjuda den. Det skulle vara intressant att veta hur som minister och ansvarig för jordbruksfrågor har resonerat med folkhälsominister i frågan. Är det så att nu driver på för ett förbud för transfett inom EU? Faktum är nämligen att ska svara . Vi har fått ett dokument där det står att svar ska vara inne . Dokumentet är daterat från Europeiska kommissionen. Kommissionen skickar alltså ut frågeformulär om hur de olika staterna ser på frågan om förbud mot transfetter, inför den rapport som ska lämnas . Vad kommer att svara? Vill man att det ska vara ett förbud eller inte? Vad är högst prioriterat – handlar det om människors hälsa och miljö, eller handlar det om några andra intressen som ska värnas? 154 Landsbygdsminister (C): Självklart tar vi i regeringen intryck av den forskning som finns på olika områden. För att komma till saken i det vi diskuterar är det därför vi har gett våra expertmyndigheter uppgifter, till exempel att ta tag i frågan genom att prata med branschen så att vi kommer så långt vi bara kan också på det här området. Detta har vår expertmyndighet gjort – och gjort med framgång, säger jag – trots att vi alltså inte har någon lagstiftning på området. Därtill skulle jag vilja säga att det bästa sättet för oss alla att få resultat i folkhälsoarbetet är att nå ut med kunskap om sunda och hälsosamma matvanor till alla i vårt land. Det handlar om kunskap om att välja mer frukt och grönt, mindre salt och socker, nyttiga fetter och mer fullkornsprodukter, till exempel. Detta folkhälsoarbete, som bedrivs och har bedrivits , har på det stora hela – det tycker jag att vi alla kan erkänna – varit framgångsrikt. Konsumenten har dessutom en möjlighet att välja nyckelhålsmärkta produkter för att för egen del ta ansvar för vad man stoppar i magen. Nyckelhålet är, som vi känner till, en svensk uppfinning, kan man säga, som har gått på export till flera andra länder. Den firar för övrigt 25-årsjubileum . Regeringen har initierat en satsning inom ramen för Forum för hälsofrämjande, där branschen och myndigheterna ska arbeta med att ytterligare främja det folkhälsoarbete som vi har bedrivit i vårt land och göra det genom att främja användandet av nyckelhålsmärkta produkter. Vi har alltså gjort mycket på det här området. Mer kommer vi säkert att göra. Låt oss nu avvakta den rapport och de eventuella lagstiftningsförslag som kommer . Då kommer självklart regeringen att ta ställning till både rapporten och de eventuella förslag som kommer från EU-systemet. Till detta skulle jag vilja lägga att vi alltså i internationell jämförelse har nått stor framgång med den frivillighet som vi har haft på det här området. Skälet till att vi har valt att agera på det här sättet är att det är ett komplext samband mellan fetter och olika typer av sjukdomar. Det är inte lätt att reda ut de här sambanden. Vår expertmyndighet har alltså sagt att det bästa vi kan göra är att just avvakta den europeiska rapporten. Den forskning som finns på det här området är nämligen motstridig, och man kan inte med säkerhet säga om alla de samband som påstås verkligen finns. 155 (S): När vi debatterar ekologiskt är jag, till skillnad från ministern, fullkomligt övertygad om dess miljömässiga och hälsomässiga fördelar. Jag företräder också ett parti som är berett att sätta upp mål och agera med att fylla politiken med aktiva åtgärder som gör att vi når de målen. Detsamma gäller industriellt framställda transfetter: Till skillnad från regeringen är jag övertygad om att de inte fyller någon som helst funktion och att de ger hjärt- och kärlsjukdomar. Om detta råder inget tvivel. Jag företräder ett parti som är berett att förbjuda transfetter, för det är bra för människors hälsa. Hur länge tänker ministern försvara industriellt framställda transfetter? Hur kommer det att gå innan också den här ministern och den här regeringen kan tycka att det är viktigare att sätta människors hälsa och miljö framför andra intressen? Det finns uppenbara samband mellan att sätta upp mål och att välja partier och en regering som är beredd att fylla målen med aktiva åtgärder, så att vi styr i rätt riktning. Vi har talat om och . Jag tar som ett gott exempel, för där har man nämligen följt det svenska exemplet med att sätta mål för ekologisk produktion och ekologisk konsumtion, för man såg att det fungerade, precis som det fungerade i , när vi hade mål. Då styrde politiken rätt, och landsbygdsprogrammet fylldes med satsningar på ekologisk produktion, något som den här regeringen nu administrerar med armen i fickan. Detsamma gäller frågan om industriellt framställda transfetter. Ett förbud gör också skillnad. 156 Landsbygdsminister (C): Låt mig inleda med att tacka för denna debatt i en angelägen fråga. Till det vill jag lägga att vi har för vana, inte minst i den här kammaren – jag har varit här – att följa vad våra expertmyndigheter säger. I det här fallet har vår expertmyndighet rekommenderat oss att invänta vad Europeiska kommissionens rapport säger. Den är aviserad till december månad. Till detta ska läggas att transfetter dessutom finns naturligt. Det finns naturligt i till exempel mejeriprodukter. Det är därför jag i den här debatten också lägger vikt vid det folkhälsoarbete som vi understöder och har arbetat aktivt med i vårt land och som jag hoppas att vi kan fortsätta bedriva för att fortsätta utveckla den goda folkhälsan hos oss alla i vårt land. Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Svar på interpellation 2013/14:496 om gränshinder i 157 Statsrådet (M): har frågat mig vad jag gör för att riva gränshinder och förebygga att nya uppkommer. Regeringen fäster stor vikt vid att bekämpa gränshinder, och jag ser detta som en av mina högst prioriterade arbetsuppgifter. Såväl på det nordiska planet, inom EU och bilateralt arbetar vi med att motverka och ta bort barriärer och hinder för dem som vill leva, bo och verka gränslöst. Detta yttrar sig på en rad olika sätt. En handlingsplan för att bekämpa gränshinder antogs av de nordiska samarbetsministrarna , under det svenska ordförandeskapet i . Det nya är en viktig del i den handlingsplanen, och tillkännagavs av de nordiska statsministrarna i en deklaration i samband med Nordiska sessionen . Genom effektiviseras och breddas det nordiska gränshinderarbetet. Från svensk sida har vi inom ramarna för valt ut ett antal hinder som vi ger särskild prioritet. Ett exempel, som har särskild relevans för , är rätten till tjänstledighet för politiska uppdrag från arbete i annat nordiskt land. Som ansvarig minister för EU:s inre marknad arbetar jag ständigt för att värna och stärka den fria rörligheten inom EU. Ett exempel på en problematik som hanterats inom ramarna för EU-samarbetet är den som mött många människor som arbetat i två länder. är det möjligt för den som är bosatt i och arbetar i att ha bisyssla i . Detta har varit ett av de största gränshindren i framför allt . tar i sin interpellation upp kartläggning av gränshinder. Av de 43 rapporterade gränshinder i databas har 19 helt eller delvis hanterats. Nationella skillnader medför dock att det ibland kan vara mycket svårt och ta att lösa ut vissa hinder. Ett exempel på detta är det hinder som det utgör att vi har olika valutor i och . Sist i förteckning över gränshinder uppmärksammas att danska fritidshusägare i inte kan få svenskt personnummer. Detta kan försvåra möjligheten att teckna till exempel mobil- eller internetabonnemang. gav regeringen i uppdrag att påbörja arbetet med att hitta en lösning på problematiken genom att utreda möjligheterna för utländska fritidshusägare att tilldelas samordningsnummer. Uppdraget ska redovisas . Gränshinderarbetet är omfattande, och sträcker sig över en rad politikområden. Det jag nämnt här är bara ett axplock av de åtgärder och frågor som vi arbetar med, men låt mig inskärpa att jag delar åsikt att vi ständigt måste arbeta både med att förebygga nya gränshinder och med att riva befintliga gränshinder. Detta är och kommer att fortsätta vara en högt prioriterad uppgift för regeringen. 158 (S): Nästan en tredjedel av och samlade bruttonationalprodukt produceras i . Man kan alltså säga att det inte är helt oviktigt för vare sig svensk ekonomi eller dansk ekonomi hur det går för . Här bor 3,8 miljoner människor, vilket gör det till det mest tätbefolkade området i vår del av . Det är ungefär 20 000 arbetspendlare . Det har gått ned något – det går upp och ned beroende på konjunkturen. Man har löst en del gränshinder, vilket är jättepositivt, och det är ett intensivt arbete på riksnivå och framför allt på lokal och regional nivå. Trots det finns det många hinder kvar, och det tillkommer nya. Man räknar med att det finns 24 gränshinder. Tyvärr tenderar det att komma till nya gränshinder i takt med att man löser gränshinder. Jag kan välja ett av dessa 24 gränshinder, det som handlar om dem som inte är EU-medborgare men som bor i och vill arbeta i eller som bor i och vill arbeta i . De kan inte göra det. Det är det som är problemet. Är man inte EU-medborgare kan man inte bli gränspendlare: bo på ena sidan och pendla över till den andra. När det gäller forskningsanläggningen , som är på väg till , räknar man med att detta kommer att bli ett jätteproblem. har den danska regeringen börjat titta lite på frågan, just på grund av det här med ESS. Det handlar om att få tag i forskare med nyckelkompetens till den här jätteanläggningen. Då blir det problem om de inte är EU-medborgare. Då kan de inte pendla över gränsen. Det här är alltså ett gigantiskt problem. Och vi har väldigt många arbetslösa som inte är medborgare. De utestängs helt från arbetsmarknaden på andra sidan sundet. Det man kan se i övrigt är att det stora problemet är om man bor på ena sidan och arbetar på den andra eller om man arbetar på båda sidor av sundet – det är nästan ännu mer problematiskt. Ett exempel är att det är oklart vilken a-kassa man har när man är svensk gränspendlare, alltså pendlar till för att jobba. Det finns en dubbelbeskattning när man bor på ena sidan och arbetar på den andra. Till exempel får kulturarbetare som bor i och säsongsarbetar i betala en dansk artistskatt trots att de över huvud taget inte arbetar i . Det är ett jätteproblem att det ser ut på det sättet och totalt onödigt. Sedan kan man se problem när man arbetar på båda sidor av sundet. Det är inte minst kulturarbetare som har en sådan situation. Och många företagare tar uppdrag på båda sidor av sundet. Det är fortfarande problem när det gäller skatten vid extrajobb på andra sidan, och det är problem om man har ett eget företag. Vilken socialförsäkringstillhörighet har man? Det är oklart. När det gäller föräldraförsäkring och barnbidrag finns det också oklarheter och problem. Ett jätteproblem är att det inte är möjligt med arbetspraktik på andra sidan sundet. Det skulle kunna vara en väldigt god möjlighet att få ett jobb. Det skulle gynna arbetsmarknaden på båda sidor av sundet. Man kan se att det finns utbildningar som inte godkänns på andra sidan sundet, trots att det egentligen är precis samma utbildningar och samma förutsättningar i yrket. Det leder till arbetslöshet men även arbetskraftsbrist. Det finns alltså fortfarande många frågor att lösa. 159 Statsrådet (M): Jag vill tacka för att hon tar upp viktiga frågor som berör många människor. Det här handlar inte bara om , även om den är i fokus i interpellationen . Det handlar också om människor som verkar vid gränsen mellan och . Det handlar också om och . Jag håller med om att arbetet med gränshinder har gått i alldeles för långsam takt. Det är just därför som jag har satt detta som en av våra högsta prioriteringar och därför som jag satte det högt upp på agendan under det svenska ordförandeskapet. Man kan titta lite grann i backspegeln på hur många gränshinder de olika länderna har löst. Det är faktiskt så att är det land som har löst flest gränshinder. Men för det kan jag inte säga att jag är nöjd, absolut inte, utan det gäller att sträva vidare i de här frågorna. Det gäller inte minst de frågor som räknar upp. Hur kan man arbeta och bo i två länder? Hur kan man ha ett extraarbete i annat land? Hur ska man underlätta för arbetslösa att få ett nytt jobb? Även det tittar vi på. Naturligtvis försvåras det här ibland av att en del av de nordiska länderna är EU-medlemmar och att andra inte är det. Det kan vara på två olika sätt. är inte medlem i EU. Det försvårar på ett speciellt sätt. är medlem i EU, precis som vi. Det kan försvåra och försena på ett annat sätt, för då måste vi invänta en gemensam EU-lagstiftning. Det är prioriterade frågor. De är ibland inte helt enkla att lösa på ett klokt sätt för alla parter. Men jag är väldigt glad över att vår riksdag också uppmärksammar det här och inte minst parlamentarikerna i , som har stått, så att säga, som en enad svensk front för att verkligen driva de här frågorna. Under de år som jag har suttit som samordningsminister har jag upplevt att just gränshinderfrågorna, det vill säga de vardagsnära frågorna, har fått allt större betydelse. Jag är också väldigt glad över att vi nu har fått ett mer effektivt gränshinderråd. Det har varit många långa diskussioner om hur vi ska förändra den här konstruktionen, så att den blir så effektiv som möjligt. har vi haft det här mer ute i landet, på distans och på ganska lång distans, ska jag säga, från respektive regering. Jag tror att det kommer att bli mer effektivt när det är tätare kontakt med beslutsfattare. Det spelar ingen roll hur många bra förslag som duktiga tjänstemän kommer med om de inte framförs till dem som fattar besluten. Icke desto mindre finns det många olika områden där vi har gränshinder. Jag tycker att alla gränshinder bör rivas i en mycket snabbare takt. Det handlar om att kunna arbeta i annat land, att kunna bo i annat land, att kunna studera i annat land, att vara pensionär i annat land och inte minst om att underlätta för företagande i annat land. Där har vi stora problem . vill jag säga: Det sker framsteg. Ett exempel är nu att också arbetslösa faktiskt kan få bidrag för att söka arbete i annat land i . Det är ett steg framåt. Vi ser också att vi löser problem med dubbelbeskattning tillsammans med . 160 (S): Jag tror att det viktiga är att man lyfter upp det här som en nationell fråga och även en internationell fråga. Det här berör hela . Ser man det som en lokal eller en regional fråga kommer man för det första inte att kunna lösa detta. För det andra blir det inte alls samma intensitet som om man lyfter upp det. Det finns andra frågor som kanske inte finns med på samma sätt när man talar om gränshinder men som ändå är avgörande. Det gäller till exempel tågförbindelsen. Vi har bara förbindelsen över bron, och det blir väldigt sårbart om tågtrafiken inte fungerar. Det är många försenade tåg och inställda tåg. Detta innebär enorma förluster ekonomiskt, både för gränspendlarna och för arbetsgivarna. Det innebär också andra problem. Det är många som bor på den svenska sidan och arbetar på den danska som har sina barn i förskolan på den svenska sidan. Då blir det väntetider. Om tåget tillbaka är försenat från kanske förskolan stänger på den svenska sidan. Det blir en massa följdproblem av det här. Det riskerar också att leda till att viljan att gränspendla minskar när det är så här mycket strul och krångel. Det gäller att vi får ordning på tågtrafik och underhåll av järnvägen. Hela tågtrafiken måste fungera mycket bättre. Det gäller även arbetsmiljön för personalen, eftersom det påverkar hela trafiken. Kopplat till dessa frågor skulle jag också vilja ta upp andra problem som drabbar skånska kommuner och hela , nämligen skatteavtalet.