prot · H10985 · 2014-03-18 00:00:00 — Här har vi mer att göra, och vi lär få anledning att återkomma till den här diskussionen framöver. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellationerna 2013/14:312, 334 och 335 och 339 om det svenska produktionsjordbruket 10 Landsbygdsminister (C): har frågat finansminister om han vidhåller sin bedömning av livskraften i svenskt jordbruk, och varför finansministern valde att inte kompensera fullt ut för bortfallet i landsbygdsprogrammet. har frågat finansministern mot bakgrund av vilka fakta och omständigheter han har kunnat ge en så negativ beskrivning av de areella näringarnas framtid, inte minst när han borde veta deras stora betydelse i flera län och kommuner. har även frågat vad finansministern annars har att erbjuda, utöver skattesänkningar, för i fråga om jobb och utveckling. har frågat finansministern om han vidhåller sin bedömning av livskraften i svenskt jordbruk, vilka åtgärder han ämnar vidta för att förhindra att lantbruk och livsmedelsindustri slås ut samt om finansministern ser några försörjningspolitiska risker med att svenskt lantbruk slås ut. har frågat mig om när jag och regeringen förväntar oss att det svenska produktionsjordbruket upphör som industri. Han har därtill frågat om när den svenska matförädlingsindustrin, baserad i huvudsak på importerade produkter – eftersom produktionsjordbruken inte förväntas överleva – och lokalt producerade eller närproducerade produkter kommer att exporteras till ett värde av . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationerna. Jag svarar på interpellationerna i ett sammanhang. Låt mig inleda med att betona att såväl jag som regeringen ser det svenska jordbruket som en viktig näring som bidrar till jobb och tillväxt i hela vårt land. Inom svenskt jordbruk finns nära 180 000 sysselsatta på hel- eller deltid. Livsmedelsindustrin är den fjärde största näringsgrenen inom tillverkningsindustrin, till exempel fyra gånger så stor som läkemedelsindustrin och så stor som kemiindustrin. I många landsbygdskommuner är jordbruk och livsmedel den viktigaste näringsgrenen. Regeringen ser därför med oro på utvecklingen i vissa delar av jordbrukets primärproduktion och prioriterar därför arbetet med att stärka jordbruksföretagens konkurrenskraft. Regeringen har, bland annat i budgetpropositionen , tydliggjort varför detta arbete är viktigt. Där beskriver vi bland annat att de gröna näringarna fungerar som en motor i utvecklingen mot ett hållbart samhälle och att en minskande jordbrukssektor inte bara innebär färre jobb på den svenska landsbygden utan också ett mindre öppet odlingslandskap med färre betade ängs- och hagmarker och därmed en förlust av biologisk mångfald och natur- och kulturmiljöer. Eftersom regeringen prioriterar jordbrukets livskraft har en utredning om jordbrukets konkurrenskraft tillsatts. Utredningen ska ta fram förslag till strategi och åtgärder för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i . Jag förväntar mig att utredningen kommer att ge en robust grund till både det offentligas och näringens analys av livskraften i svenskt jordbruk, och därtill föreslå verkningsfulla åtgärder för att stärka den. Regeringen har dessutom redan genomfört en rad konkreta åtgärder för att förbättra villkoren för landsbygdens företag. Några åtgärder som kan nämnas är generellt sänkta egenavgifter, sänkta arbetsgivaravgifter, sänkt restaurangmoms, sänkta köttkontrollavgifter, borttagen avgift för djurskyddskontroll, slopad handelsgödselskatt och ett intensifierat arbete med regelförenkling. Visionen – det nya matlandet samlar därtill viktiga åtgärder och är en strategi för att öka intresset för svensk mat för att långsiktigt öka efterfrågan, lönsamheten och därmed produktionen. Det är jordbrukets primärproduktion som är ryggraden i visionen Matlandet. Utan en lönsam och konkurrenskraftig primärproduktion kan inte visionens mål förverkligas. Landsbygdsprogrammet är ett viktigt verktyg, inte bara för att stärka jordbrukets konkurrenskraft utan också för att stödja jordbrukets miljöinsatser och betala för de kollektiva nyttigheter som ett aktivt jordbruk bidrar till. Landsbygdsprogrammet bidrar också till att stärka landsbygdens utveckling även utanför jordbrukssektorn. Varje skattekrona ska användas på ett sådant sätt att nyttan blir så stor som möjligt. I det förslag till nytt landsbygdsprogram som regeringen kommer att besluta om kommer jobb, miljö och en modern landsbygd att stå i fokus. Ambitionen är att stimulera företagande och hållbar utveckling i jordbruket och på landsbygden utan att krångla till det i onödan. Landsbygdsprogrammet bör också ses som en del i en helhet där även gårdsstödet spelar en viktig roll. I de förslag till nytt gårdsstöd som remitteras föreslår jag bland annat att ett särskilt djurbidrag till nötkreatur införs, att stöden blir mer rättvist fördelade inom landet och att unga premieras. Sammantaget kommer jordbrukspolitiken efter 2015 att på ett bättre sätt gynna aktiva lantbrukare, inte minst inom nya och växande företag. Så till frågan om export. Regeringen arbetar för att exporten av livsmedel ska fördubblas och därmed passera 100-miljardersvallen. För att nå målet har regeringen genom visionen – det nya matlandet satsat särskilda medel på Business och dess livsmedelsprogram Food from . En annan del av satsningen inom Matlandet är och arbete med att undanröja handelshinder i tredje land. Tack vare förstärkningar och myndigheters insatser har fler marknader i tredje land öppnats. Vi kan också se en kraftig ökning av antalet aktiviteter och deltagande livsmedelsföretag i programmet Food from . Enligt min bedömning har regeringens satsningar gett resultat. Livsmedelsexporten fortsätter att öka stadigt, med . Detta sker som vi är inne i en lågkonjunktur och den totala varuexporten har minskat ganska kraftigt – minus . Enligt min bedömning är fördubblingsmålet ambitiöst, men definitivt inom räckhåll. Då , som framställt en av interpellationerna, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 11 (S): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. Jag förstår att det inte kan vara enkelt för landsbygdsministern att svara på interpellationen. Det hade nog varit mer lämpligt om finansministern hade förklarat sig här i kammaren. Det var till honom som jag ställde interpellationen. Jag tror att landsbygdsministern innerst inne är minst lika irriterad som jag över det uttalande som härleder till den interpellation som jag har framställt. Det är dock problematiskt att det i grund och botten är och partiledning som inte har lyckats hålla emot den moderata politiken. Jag är ganska säker på att finansministern uttryckte sig precis så som han själv kände vid tillfället. Vi socialdemokrater anser att näringen är viktig. Vi anser att landsbygden är viktig, och det är viktigt att det finns framtidstro inom de gröna näringarna. Då är ett uttalande som detta från finansministern oerhört olyckligt. Vi tror att det går att skapa många nya arbetstillfällen och positiva mervärden såsom högkvalitativ mat, öppna landskap, en biologisk mångfald och mycket annat. Men för att klara detta måste vi satsa. Vi socialdemokrater satsar till exempel 371 miljoner mer än regeringen kring det nya landsbygdsprogrammet. På en av dessa punkter har landsbygdsministern misslyckats i de interna förhandlingarna med regeringen, och det blev väldigt lite pengar. Ytterligare kan konstateras att det behöver göras mer. Vi måste se till att förbättra reglerna kring ursprungsmärkning, vi måste bli tydligare när det gäller upphandling av mat och vi måste se till att få i gång en diskussion kring svenska livsmedel och fördelen med dessa. Vidare, fru talman, säger ministern i sitt svar att regeringen nu har tillsatt en konkurrenskraftsutredning och att den kommer att komma med massor av lösningar. Det är sant – det finns en del spännande direktiv till utredningen. Men den är ju totalt vingklippt. Man har nämligen undantagit alla skatter. Då är min fundering: Tror ministern verkligen att analysen kommer att kunna bli så grundläggande och att förslagen kommer att bli så tydliga när man inte får analysera en av de viktigaste delarna om man ska kunna diskutera konkurrensvillkoren inom en viss sektor? Jag tror att det finns en del kvar att göra innan vi är där. Socialdemokraterna är ett stort parti, med förhoppningsvis ett stort inflytande efter en valvinst . Vi har sagt, och vi lovar, att vi vill implementera en livsmedelsstrategi som är värd namnet, där näringarnas villkor ska belysas och vi ser till att skapa långsiktiga spelregler. Detta är viktigt för att vi ska ha en levande landsbygd. Vidare lyfter ministern fram att det är viktigt att vi pratar lönsamhet och skapar bra villkor. Och visst finns det ett antal förslag som regeringen har lagt fram som är bra. Men statistiken talar sitt tydliga språk: Regeringens jobbmisslyckande på landsbygden är ett faktum. 15 000 arbetstillfällen har försvunnit under den borgerliga regeringstiden, och är det bara ännu mer osäkerhet som återstår. Vi står inför ett borttagande av de miljöersättningar som har delats ut. kommer det att bli problematiskt, och många lantbrukare vet inte vad som gäller. Vidare kommer det kraftigt minskade landsbygdsstödet att få effekt på lantbruket. Vi har jättestora problem. Min fråga till landsbygdsministern är då: Hur tror ministern att de gröna näringarna på landsbygden kommer att klara sig och utvecklas med en finansminister från som inte tror på jordbrukssektorn? 12 (S): Jag får säga att jag blev inte bara förvånad utan också chockad när jag fick läsa och på första sidan kunde se finansministern, som säger: Jag tror inte att svenskt jordbruk överlever som industri. Det är kanske ett lite konstigt ordval – svenskt jordbruk som industri. Men när man läser intervjun förstår man lite mer vad finansministern menar. Landsbygdsministern får naturligtvis säga det själv, men jag kan tänka mig att det var ett chockbesked även för honom när han såg första sidan i denna tidning. Jag hoppas att det är en hårdvinkling och att det verkligen inte betyder det som det står med stora svarta bokstäver. Det kanske hörs från vilken del av landet jag kommer, nämligen , och det är en av de regioner i som är mest beroende av industri, både tillverkningsindustri och livsmedelsindustri. kan vi alltså läsa detta, och var det statsministern som dömde ut svensk tillverkningsindustri och uppgav att den i princip är borta. Det är den som vi till stor del försörjer oss på i . Vi i betraktar det som mest betydande region – vi får väl höra vad ledamöterna från säger – för de areella näringarna. Det var jag fick siffrorna, men dessa näringar omsätter i länet. Mer än hälften, 4,2 miljarder, omsätts i , den del som jag kommer ifrån. Det utgör ca 17 000 arbetstillfällen i . I min grannkommun är det som direkt arbetar inom de gröna näringarna. Om man kopplar på den lokala servicen är det . När man öppnar tidningen får man då läsa att en stor del av den näring som man är verksam i och har sin utkomst från, där man har hela sitt liv, är död om ett tag. Där beskrivs också att det ska vara lokalproducerat och småskaligt, och finansministern tar exempel från sitt jaktlag och det kött de säljer. Men då kan jag tala om att det inte kommer att räcka till skolor och äldreomsorg. Jag vet inte hur mycket finansministern ska jaga, men man kanske tänker sig att en del ska importeras. I kommun finns stora företag som Arla och Familjen , som har en oerhört stor produktion. Bara Familjen har 1 000 anställda och producerar mat till både skolor och äldreomsorg och så vidare. Jag förstår inte hur finansministern tänker. Det kanske inte heller kan tala om. Men det man skulle behöva ha ett tydligt svar på är: Står regeringen för den här politiken? Är det den här utvecklingen som man har analyserat och som man ser? I så fall borde det verkligen vara en stor debatt om det, om detta är regeringens uttalande. Eller är det enbart finansministern som anser detta? Har ni gjort några utredningar som vi i oppositionen inte har fått se? Det skulle jag väldigt gärna vilja ha svar på. 13 BO (S): Också jag ska, som seden bjuder, tacka landsbygdsministern för svaret, även om frågan ställdes till . Sådant är nu livet. Utgångspunkten för diskussionen är uttalandet, som vi har hört , om att svenskt jordbruk inte överlever som industri. Tidningen , som har nämnts här, har berört detta i ett antal artiklar. Rubriken på en av förstasidorna var: Hur tidigt börjar första april ? Detta var med anledning av uttalande. Det är klart att jag som riksdagsledamot med mina rötter i blir rätt orolig. Om är ett av de viktiga jordbruks- och livsmedelsdistrikten är naturligtvis ett av de andra. I är det vi kan kalla den industriella, storskaliga jordbruksproduktionen väldigt viktig, precis som livsmedelsindustrin. Vi har skäl att bli lite oroade över den här typen av uttalanden. Som vi ser det måste jordbruket och livsmedelsindustrin ha en framtid. Om det finns problem på marknaden är det vår uppgift som politiker att försöka lösa de problemen och se till att det finns en framtid. är lantbruk och livsmedel inte bara en marknad utan också öppna landskap och kultur. Intervjun med visar att han har insett det, för han bekräftar i en mer idyllisk intervju i tidningen att vi har ett bättre liv på landet. Han har ju sett detta samband med jordbruksproduktion. Men det förutsätter att det finns en verksamhet som faktiskt kan bära upp kulturen och hålla landskapet öppet. tror uppenbarligen inte på skånskt produktionsjordbruk, skånskt industriellt jordbruk, men han tror på det småskaliga. Jag kan berätta som ett personligt bidrag att jag är född och uppväxt på ett småskaligt jordbruk – ett jordbruk med två kor, några grisar, några höns och tio tunnland jord. har en enorm strukturomvandling pågått. Jag har sett stora delar av den och upplevt när man inte längre kunde handmjölka korna eftersom man var tvingad att göra sådana investeringar att det inte gick. Men faktum är att detta är förutsättning för det svenska välståndet. Den strukturomvandling som har skett i jordbrukssektorn är en av förutsättningarna för den välståndsutveckling som vi har sett. Tror man då – vilket jag förstår att gör – att man liksom kan gå tillbaka till det småskaliga, då tror jag att man är ganska naiv. Det kan säkert finnas ett småskaligt jordbruk som är ekologiskt och miljövänligt och så vidare – absolut. Men att det bara ska bli småskaligt och icke industriellt är inte rimligt att anta. Jag tror inte på det. I den idylliska intervjun i Land där han sitter och klappar sina hundar – , inte landsbygdsministern – säger han också att han gillar pannkakor. Vi kan konstatera att ibland blir det pannkaka av alltihop. gillar pannkakor, och han lever uppenbarligen i föreställningen att inte bara han utan alla som gillar pannkakor ska kunna importera och att den globala marknaden ska fungera så att det alltid går att importera de ägg, det mjöl och de andra ingredienser som behövs till pannkakorna. Jag är inte lika övertygad om det, och det ska jag återkomma till i nästa inlägg. Det var därför jag ställde frågan om den försörjningspolitiska aspekten på uttalandet att man tror att jordbruket inte har någon framtid. 14 (S): Jag vill tacka landsbygdsministern för svaren. Eller ska jag citera finansministern? Jag vill tacka vår statsminister på landsbygden för svaren, för så står det i den idylliska intervjun och artikeln i tidningen . Den svenska exportökningen inom livsmedelssektorn beror främst på att exportvärdet för den största produktgruppen fisk, som till största delen utgörs av vidareexport av norsk lax, ökade . En av mina frågor var hur vi skulle hantera den fortsatt ökade svenska livsmedelsexporten. Man kan också se att det tillkommer en stor ökning av tobak och tobaksvaror, som konstigt nog fortfarande klassas som denna kategori av produkter. För att höja feststämningen ökar även exporten av vodka och spannmål till denna. På något sätt blir det som ett bättre julbord eller möjligen ett midsommarfirande: tobak och brännvin och lite lax. Det enda som saknas är att sillexporten ökar – då blir det ett riktigt traditionellt förankrat exportbidrag till den svenska ekonomin. Vi importerar fisk och blötdjur för ca och exporterar för ca . Huvuddelen av den importen och exporten handlar om att norsk lax mellanlandar i och exporteras vidare. Slår vi samman den totala exporten blir slutsumman ca , precis som landsbygdsministern anför i sitt svar. Tar vi bort siffrorna för fiskexporten, som huvudsakligen bygger på att är ett transitland för norsk lax, hamnar den totala exporten på ca 38–. Då har jag inte räknat in de produkter som importeras från andra EU-länder eller övrig global import som sedermera förädlas inom den svenska livsmedelsindustrin och exporteras utomlands. Med detta i åtanke blir ekvationen kanske lite annorlunda. Vi har trots allt en livsmedelsimport på . I princip importerar vi dubbelt så mycket livsmedel som vi exporterar. är det 2014. För att regeringens och landsbygdsministerns paradprogram Matlandet ska uppfylla ett av sina mest ambitiösa mål behöver således den svenska exporten med svenskproducerade råvaror öka med ca 50–. Om vi ska vara lite tekniska och fundera matematiskt skulle det kanske betyda en produktionsökning på inom den svenska primär- och livsmedelsproduktionen. Om man läser regeringens handlingsplan ser man att det finns ett mål för antalet livsmedelsföretag, som ska öka , samt att livsmedelsexporten precis som jag sade ska fördubblas till . det nya matlandet börjar hos råvaruproducenterna, säger landsbygdsministern. Utan råvaror är vi inget matland. Vi behöver ett starkt och konkurrenskraftigt jordbruk som producerar livsmedel av god kvalitet. Produktionen av livsmedel ska öka, liksom lönsamheten. Men hur ser då statistiken ut avseende anställningar inom primärproduktionen? Jo, 15 000 jobb har försvunnit från landsbygden under Matlandet Sverige-eran. Frågan är ytterst relevant: , hur i hela friden ska du som landsbygdsminister med Matlandet som flaggskepp uppnå dessa produktionsmål och anställningsnivåer som ni har en historiskt djup spricka i regeringen, med en finansminister som gett upp tron på det svenska produktionsjordbruket? Det måste vara besvärande för landsbygdsministern att en röst på i själva verket är lika mycket värd som den tyska marken under mellankrigsdepressionen. Är det detta som är närodlat – att lägga sig nära landsbygdsfientliga politik och lova någonting annat? Jag är djupt bekymrad, landsbygdsministern. Ni har en regering som styrs fullständigt av , och har dess värre tappat sin själ i det här. Välkomna tillbaka till den politiska debatten, men vad tycker ni? 15 (C): har världens mest miljö- och djuromsorgsvänliga jordbruk. Kor och grisar har det bättre här än på andra håll i världen, och användningen av mineralgödsel sker så resurshushållande som möjligt. Tyvärr backar mjölk- och köttproduktionen, och importmaten från länder med i olagliga produktionsmetoder står nu för över hälften av konsumtionen i landet. Livsmedelsindustrin är dock fortfarande fjärde största industrigren med över 50 000 sysselsatta. Den negativa trenden måste brytas, och och landsbygdsministern har drivit på inom Alliansen med en rad goda initiativ: skattesänkningar, regelförenklingar och satsningen på Matlandet med mycket mer. Det behövs dock ytterligare insatser, och min övertygelse är att jordbruksnäringen inte ensam klarar att vända trenden. Jordbrukets konkurrenskraft måste stärkas inom de ramar som EU och WTO uppställer. Det är bra att detta utreds. En parlamentarisk beredning borde kopplas till utredaren. En offensiv livsmedelsstrategi är ett absolut måste, och en bred kraftsamling mellan näring, industri, handel, konsumenter, miljöorganisationer, myndigheter och kommuner är nog en förutsättning för att näringen ska kunna lyckas. I detta känsliga läge väljer en mycket skicklig finansminister att ta till orda med – tyvärr – stor tydlighet. Förhoppningsvis kan den viktiga debatt som uppstår föra frågan om den svenska livsmedelsproduktionens framtid framåt. Att kasta in handduken och låta jordbruket reduceras till en nischproduktion för dem som har råd som importmaten blir helt dominerande, livsmedelsindustrin sjunker tillbaka, kretsloppen bryts, den biologiska mångfalden försämras och landsbygdens livsnerv klipps av får inte finnas på kartan! Det vore också ett svek mot de 2–3 miljarder ofödda människor här på jorden vars överlevnad beror av att livsmedelsproduktionen fördubblas inom det kommande halvseklet. Socialdemokraterna talar nu väl om svenskt lantbruk. Det är bra att ni vill utreda och ta fram en livsmedelsstrategi. Men ert recept i den strategin är tunga skattehöjningar på växtnäring, transporter och arbete, vilket leder helt snett. Ni och era rödgröna vänner vill också satsa våldsamt på just ekomatskonceptet. Jag har all respekt för det, men om era mål för detta på 30–av svensk produktion skulle nås innebär det 30–mindre skördar och 30–dyrare mat. Importmaten skulle ta över och livsmedelsindustrin säcka ihop, vilket livsmedelsfacket varnar för. Det ekologiska jordbruket är ett radikalt miljökoncept med 4–av marknaden, en mångdubbling . Det är en nivå som ligger i världstäten, och den kan utvecklas mer. Men avgörande för att vända utvecklingen är att världens renaste miljövänliga jordbruk, det svenska, ökar sin konkurrenskraft gentemot lågprisimporten från utlandet. mål är ett livskraftigt jordbruk som med gemensamma krafter bakom sig kan öka produktionen och skapa tiotusentals nya jobb. Det är dessa visioner behöver , och jag välkomnar en framåtsyftande dialog med den inriktningen. 16 (MP): fick vi en bibba med papper, och där kunde vi snabbt konstatera att det var något fel med utgiftsområde 23. Där fattades 1,3 miljarder. Dagen efter gick ut med ett pressmeddelande där de sade att det går bra att söka stöd för eko, vall och bete. Lite längre ned och lite otydligare sade de också att de stöd som inte kan förlängas är bruna bönor, hotade husdjursraser, miljöskyddsåtgärder, minskat kväveläckage, natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet, skyddszoner, våtmarker, naturfrämjande insatser på och natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet. Stödet till renskötseln är litet, men det går till en hårt klämd näring som dessutom utsätts för klimatförändringar. De får allt oftare stödutfordra sina renar. Vad säger ministern till dem? Mosaikmarker är en annan typ av jordbruk som riskerar att bli utan stöd . Risken är uppenbar att dessa företagare inte överlever. De kanske får återbetalningsskyldighet för investeringar i byggnader och annat. Vad säger ministern till dem? När det gäller industrijordbruk undrar jag vad som menas med det. Man pratar ofta om att det skiljer sig från ekologiskt, men då vill jag tala om att i växtodlingsföretag är ekologiskt jordbruk större, och när det gäller mjölkföretagen är de ekologiska mjölkgårdarna större. Vi får alltså värdera orden lite noggrannare. Jag tycker att produktionsjordbruk passar bättre. Finansminister har pratat om åkermarken och att det inte är någon fara att bygga på den. Jag vill ansluta mig till tidigare talare och säga att vi blir 90 miljoner fler människor . Men vi får allt mindre att fördela, och jag tycker att vi ska slå vakt om den svenska åkermarken. Vi har åker i , men det finns också utomlands. Om vi ska öka den svenska jordbruksproduktionen, vilket de flesta tycks vara överens om, kommer vi att behöva . Jag vill understryka att vi från ställer upp på livsmedelsstrategin. När det gäller olagligt kött, som nämndes, menar man att det är EU:s grisdirektiv som inte efterlevs. Jag undrar vad ministern gör för att väcka kommissionen. Kommer ministern att prata med och , som är de länder som främst exporterar olagligt kött till ? 17 Landsbygdsminister (C): Jag ska avsluta min inledning.