prot · H10978 · 2014-03-05 00:00:00 — Här är kunskapen lite för dålig, och det bedrivs inte tillräckligt mycket forskning med den inriktningen. Brax, mört och övrig vitfisk borde ses som en slumrande resurs som borde kunna fångas i växande mängder och nyttjas till nya spännande ändamål. Det är mycket som förenar de nordiska länderna vad gäller insjöfisket, och det arbete som sker i bör i hög grad samordnas med dem. Utskottet gör i betänkandet en god genomgång av det omfattande arbete som görs för att utveckla det svenska vattenbruket. Flera talare har varit inne på det . Det finns en strategi framtagen, och en handlingsplan är på gång. Förslaget är att motionen ska besvaras med det. Det är okej, och jag är övertygad om att motionens förslag, som jag här har redovisat, kan vara konstruktiva bidrag i det fortsatta arbetet. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 45 (V) replik: Du kommer från , . Er miljöminister brukar ofta i internationella sammanhang understryka vikten av att fasa ut miljöskadliga subventioner. Det här var också någonting som slogs fast på den stora miljökonferensen i i . Inom EU brukar och inte minst driva linjen att man på EU-nivå ska fasa ut så kallade miljöskadliga subventioner. En stor del av de subventioner som går till att göra det sämre för miljön finns inom fisket. omfattar i direkta subventioner till fiskeindustrin. Organisationen gjorde en genomgång av de europeiska fiskesubventionerna och konstaterade att fick genom statliga anslag och från EU ungefär 1 ½ miljard i rena subventioner till fiskeindustrin. Det är långt mer än vad vi lägger på vatten- och miljövård av hav och vatten i . Mycket märkligt, tycker jag. Vi i har en reservation, det är reservation 3, där vi anför att vi vill fasa ut alla miljöskadliga subventioner inom fiskeriverksamheten. har alliansregeringen gett ett uppdrag till Havs- och vattenmyndigheten att se över de här subventionerna, och det är bra. Men då ska man bara se över de icke skatterelaterade miljöskadliga subventionerna. Man tar alltså inte med subventioner som kan handla om nedsättning av koldioxidskatten eller att man inte betalar skatt på bränsle exempelvis. Jag skulle vilja fråga dig, , varför ni har gjort en sådan omdefinition av miljöskadliga subventioner. 46 (C) replik: Jag vill ge klart besked på några punkter. Ja, jag kommer från . Ja, och är ministrar från , politiska giganter jämfört med en enkel riksdagsledamot som jag. tar upp en viktig fråga här. Grundinriktningen, att miljöskadliga subventioner ska fasas ut, är vi överens om. Det finns säkert, som sade, en del sådana inom fisket. Uppdraget till myndigheten har jag inte varit med och jobbat fram, så jag kan inte riktigt göra några överväganden där, utan jag får hänvisa till giganterna och , som har full inblick i detta. Inriktningen från regeringen och från oss i är glasklar, att jobba för en bättre miljö i alla avseenden och givetvis inte ha subventioner som styr åt fel håll. När man ger utredningsuppdrag måste man ibland avgränsa, och det har uppenbarligen gjorts här. 47 (V) replik: Bra att vi vet att och flera andra är centerpartister, även om de ibland låter väldigt olika. Vissa säger att de vill värna landsbygden, och på andra verkar det mer som att de har bosatt sig vid Stureplan eller någon annanstans i . Men vi lämnar det åt sidan. Jag kan förstå att det kan vara svårt för att gå in i alla detaljer kring de miljöskadliga subventionerna. Jag tycker bara att det är lite märkligt att man undantar kanske den största delen av de miljöskadliga subventionerna, nämligen dem som är skatterelaterade. Dem borde man självklart också se över med sikte på att fasa ut dem. Jag kan ta upp en annan fråga som jag inte riktigt fått svar på tidigare, och det gäller bottentrålning i reservat. tänker jag särskilt på Natura 2000-områden. av hav är Natura 2000-områden. Det är inte särskilt stora arealer som vi talar om. Där ska man visa särskild hänsyn till den miljön. tillåts storskalig bottentrålning i de här områdena. Anser att bottentrålning åtminstone i Natura 2000-områden borde stoppas? 48 (C) replik: vill väldigt många saker – utveckla landsbygden i hela och utveckla städerna. Så är det. Även vill ibland alldeles för många saker, och så är det i politiken. tog upp bottentrålning och fiske i Natura 2000-områden. Natura 2000-områdena ska skötas med beaktande av miljöaspekter. Samhällets verksamhet ska begränsas där när så är nödvändigt. tar upp en verksamhet, fiske, med en speciell metod, bottentrålning, och ställer frågan: Ska inte just denna speciella metod överallt där det finns Natura 2000-områden stoppas? Jag tycker att formulerade sig väl i den frågan. Man får se upp med det, och man får utvärdera det. Vi har stora områden som är undantagna från bottentrålning. Vi ska jobba för att det ska bli mycket bättre. Att däremot säga att den självklart ska vara helt förbjuden i alla Natura 2000-områden är ett för starkt steg, tror jag. Försiktighet gäller, och det gäller att jobba för att begränsa bottentrålning i Natura 2000-områden och jobba för att det blir så bra som möjligt. Jag hänvisar som sagt till det resonemang som förde och som jag tycker att han utvecklade väl. 49 (KD): Först vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Fiskeripolitiken är oerhört viktig. Det handlar om näringsrik föda och en levande kust – vi har den längsta kusten inom EU. Det handlar om arbetstillfällen, om hur vi förvaltar våra tillgångar och om människors välmående på flera plan. Det är säkert fler än jag som har stått i styrhytten på en fiskebåt och upplevt frihetskänslan när båten stävat ut mot det öppna havet. Ju längre ut på det bottenlösa blå man kommer, desto mindre blir båten och desto större blir havet. Säkert har fler än jag känt sig utlämnad när havet börjar röra på sig och vågorna ska bemästras. Jag minns att jag brukade se på min far i styrhytten på GG 346 från . Han stod helt lugn trots att båten ibland försvann i en djup vågdal för att sedan lyftas upp igen av ett brusande hav. Två av min fars kusiner var för övrigt riksdagsledamöter och talespersoner för yrkesfiskarna. Jag minns den glädje som yrkesfiskarna hade, glädje och stolthet över sitt yrke. Denna stolthet och glädje har stegvis förlorats i takt med att myndigheter och organisationer jagat yrkesfisket och skapat en bild av att yrkesfiskarna försöker tömma havet på fisk. Men yrkesfiskarna är beroende av vad som finns i havet och är medvetna om att ett gott förvaltande skapar möjligheter för kommande generationer. har myndigheterna och även ansvariga politiker i olika regeringar vägrat att lyssna på yrkesfiskarnas kunskaper. Man har ensidigt lyssnat på forskarna, och det är naturligtvis viktigt att lyssna på forskarna. Men man har låtit bli att lyssna på dem som lever med och ständigt diskuterar vad havet ger. har någonting hänt när vår landsbygdsminister lagt örat till vågbruset och börjat lyssna in yrkesfiskarnas åsikter, och det är väldigt positivt när det gäller att utveckla detta triumvirat av politik, forskare och själva näringen. En mycket kränkande åtgärd för en yrkesfiskare är naturligtvis att tvingas kasta tillbaka fisk i havet. Det har varit en direkt följd av EU:s fiskeripolitik och känts väldigt stötande, inte bara för yrkesfiskarna utan också för befolkningen i stort. Jag är därför glad att miljö- och jordbruksutskottet vid tidigare behandling av frågan uttalat att utkast av fisk är ett oacceptabelt resursslöseri. Alliansregeringen har varit pådrivande, och ser vi resultatet när utkast av fisk förbjuds inom EU. Det är stort; det är ett paradigmskifte i jämförelse med tidigare EU-politik. Det är nu viktigt, som flera motioner tar upp, att selektiva redskap utvecklas. Det har varit ett ganska lamt intresse från regeringar omkring det tidigare. Trots påstötningar har regeringar liksom inte nappat på just det här med utvecklingen av redskapen. Det är mycket glädjande att regeringen –2017 satsar 38 miljoner på redskapsutveckling. I har räkfiskarna gått före i sin omsorg om räkfisket och själva gjort trålmaskorna större än vad EU krävt, alltså i stället för . Flera har ytterligare utvecklat redskapen för att få den mindre räkan att passera ut ur trålen. driver på för att förbättra redskapen ytterligare. När Världsnaturfonden kom med sin konsumentguide som rödlistade Nordsjöräkan, alltså den räka som fiskas i , blev reaktionen väldigt stark. Havs- och vattenmyndigheten ansåg att det fanns utrymme för fortsatt fiske, liksom havsfiskelaboratorium. Även landsbygdsministern förklarade att han kommer att fortsätta att äta räkor som fiskas i . Det finns många goda intentioner i motionerna, men det händer mycket på området. Det gäller också övervakning av fiskefartygen i samband med förbudet mot utkast av fisk. Yrkesfiskarna är troligen den mest övervakade yrkesgruppen i . Det har redan tagit alldeles absurda proportioner med böter om man lägger till båten före fastställd tid eller kommer . En fiskebåt lade till vid hamnen före den tid då lasten skulle lossas och fick i böter. Än mer kränkande är den nya regeln att yrkesfiskaren är den som ska väga fisken vid lossning. Först har man vägt fisken med en våg, som för övrigt kostat och som man har fått certifiera för 10 000. Efter att ha vägt fisken till sjöss och laddat ned all information digitalt ska man väga fisken en gång till när man kommer i land. Före var det myndigheten som vägde vid lossning. är det yrkesfiskarna som efter ett slitsamt arbete på havet ska väga fisken en gång till. Det har hänt att yrkesfiskare vägrat att väga fisken i hamn och därmed hotats med vite. Men den mest absurda övervakningsmetoden av alla måste ju vara kameror ombord. Tänk dig att du har en kamera på din arbetsplats som registrerar dina rörelser. Det låter som ett aprilskämt, men det är faktiskt någonting som kan bli en realitet för yrkesfiskaren. Ett viktigt uppdrag som Havs- och vattenmyndigheten fått är att tillsammans med analysera balansen mellan den svenska fiskeflottan och tillgängliga fiskemöjligheter. Att det här sker i dialog med näringen är väldigt positivt. Det handlar om EU:s fiskereform, och det är ju helt rätt att fiskeflottan ska anpassas – men då likvärdigt i hela EU. Det har hänt mer än en gång att har varit , och det har ibland missgynnat det svenska fisket i relation till våra grannar och övriga . Genom Baltfish i skapas ett regionalt ansvar kring fiskeripolitiken. Regeringen ser positivt på den regionala förvaltningen och möjligheterna att öka det regionala samarbetet kring . Det gäller också . Där finns det obalans mellan medlemsstaterna och . Skillnaden är att har ett utkastförbud men har en pragmatisk syn. Norrmännen – för övrigt världens gladaste folk – har ett minimimått på räkan . Man kan fråga sig vad som sker med den mindre räkan. Kan det vara så att den kastas tillbaka i havet? Det känns lite märkligt att det , efter alla restriktioner mot yrkesfiskarna, talas varmt om regelförenkling. Det är inte för tidigt! Havs- och vattenmyndigheten, HaV, har ett uppdrag att komma med förslag på minskade administrativa kostnader och regelförenklingar. Det här ska redovisas , och det är viktigt att det blir resultat. HaV ska också undersöka och analysera hur det har gått med de överförbara fiskerättigheterna. Det handlar inte minst om det småskaliga fisket. De överförbara fiskerättigheterna infördes , och det småskaliga fisket fick reserverade andelar när det gällde det pelagiska fisket. Det handlar om kust- och regionalkvoter. Det har skapat lönsamhet i det pelagiska fisket igen och reducerat den större pelagiska flottan – en flotta där ingen var lönsam . Nya fiskare har kommit till. Det har gynnat näringen. I debatten tvingas de sälja, men den som har ett intresse av att utveckla sin verksamhet har en möjlighet i både och . Jag känner flera av det åttiotal ålfiskare som finns på . Alla inser hur viktigt det är med ett fungerande ålfiske och hur viktigt det är att det vidtas åtgärder som ger förbättrade möjligheter för ålen att vandra upp- och nedströms i sötvatten. Utskottet har ju sagt att det är angeläget att åtgärder vidtas för att minska dödligheten för ål vid passage av kraftverksturbiner. Här har regeringen tillsatt en utredning för att se på problemet och föreslå åtgärder. Vandringsvägar förbi vattenkraftverk hör ju till civilutskottet, där jag för övrigt har min normala tillvaro, men vikten av att förbättra vandringsvägarna för ål och fisk i sjöar och vattendrag delas av miljö- och jordbruksutskottet. När det gäller det åttiotal ålfiskare på som jag nämnde införde dåvarande ett ensidigt stopp för fiske av gulål på 2011. Ålfiskarna lovades av ersättning för utebliven inkomst och för redskapen. Detta löfte om ersättning har märkligt nog ännu inte infriats. Utvecklingen av trålar är viktig. Det selektiva trålfisket med rist gör framsteg och minimerar bifångsterna. En bottentrål kan regleras och kan styras hur högt den ska gå ovanför botten, och det är naturligtvis ett steg i rätt riktning. Försök med sådan trål har utfallit positivt. Någon motionär vill förbjuda bottentrålning. Men det är ju den vanligaste formen av trålning. Bottentrålning sker oftast på samma områden , av två skäl: Det är dels där man kan tråla, dels där fisken uppehåller sig, så att det är lönsamt. Som någon sade tidigare sparar man dessutom bränsle till båten. Om bottentrålning nu är så skadlig som det sägs kan man fråga sig varför fisken återfinns på samma platser år . Den här önskan om ett förbud mot bottentrålning är ett sätt att attackera fisket som näring. Säg nej till bottentrålning, och det är ajöss med svenskt fiske. Det är ingen miljöfarlig verksamhet, och med nya, förbättrade trålar kommer det inte att vara ett framtida problem. När det gäller de svenska vattenbruken är de, liksom det småskaliga fisket, viktiga, inte minst för landsbygden. Det är också glädjande att regeringen satsat pengar – tillsammans med 68 miljoner – till det småskaliga fisket. Vattenbruket är en viktig nisch för näringen på landsbygden. Utmaningen är att kombinera ekonomisk, ekologisk och social hänsyn. För det har , som tagit över ansvaret för att förbättra vattenbruksnäringen, lagt en strategi – en strategi som kan stärka den växande vattenbruksnäringen. Syftet med strategin är att skapa ett växande och hållbart vattenbruk som är miljömässigt rätt och inte påverkar klimat och ekosystem negativt. bedömer att det finns en stor potential att utveckla ett miljömässigt hållbart vattenbruk i ett samarbete med EU:s fonder. En handlingsplan som ska ge förslag på konkreta åtgärder för att nå målen i vattenbruksstrategin kommer . Vi var sex man ombord på 346 från . Vi gick mot efter att ha legat inne för storm i Haugesund i . Utanför fanns mängder av den eftertraktade sillen – havets silver. Båtarna kommunicerade mellan sig och gav tips om var sillen fanns. var de lite hemlighetsfulla, för att hålla på sin egen information. Ombord fanns energi, stolthet och glädje över att vara yrkesfiskare. Det är den glädjen och stoltheten som jag vill arbeta för att yrkesfiskarna ska återfå. Det är den glädjen och stoltheten som en del debattörer här har gjort allt för att sabotera. Yrkesfiskarna gör ett viktigt, ofta oerhört slitsamt, arbete när de fångar den näringsrika föda som vi sedan kan ha på våra tallrikar. 50 (S) replik: Det är ändå så, , att ni har haft på er att höja statusen för fisket. Du företräder alliansregeringen. Vartenda beslut som den har genomfört har tagits här i där ni sitter och trycker på knappar. Varken du eller företrädare kan svära er fria från detta ansvar som ni har. Det är verklighet. Jag vill säga när det gäller räkfisket att det som har hänt när räkorna har blivit rödlistade är att man har fått sänka priset med . Det är det som har hänt med räkfisket. Det fiskas inte mindre. Däremot har vi haft två olika fisken när det gäller räkfisket. Danskarna industrifiskar räkor. Svenska fiskare har alltid kört ett annat fiske och riktat in sig på kokräkan, den större räkan, som man har fått mer betalt för. Man har fiskat en betydligt mindre mängd räkor på det viset. Det här har också visat sig i kvotfördelningen, där har en mycket liten kvot i förhållande till . Men svenska fiskare har alltid kört ett mer skonsamt fiske. utförde inte en enda kontroll på fiskefartygen 2013 för att konstatera om de slängde i små räkor. De var inte ombord på en enda båt 2013 för att se vad lyftet man gjorde till fartyget innehöll. Det som har påståtts om att man har kastat ut så mycket räkor är helt omöjligt. Man har inget belägg för det egentligen. Sedan finns det säkert de som fuskar. Det säger jag inte att det inte gör. Jag har bara en fråga till som företrädare för Alliansen. Tycker du att det är rätt och riktigt att man fiskar på samma områden i och och har olika regler? När vi slänger i av hällefisken fiskar danskarna den i stället. När vi har regelverk slipper de andra. Kan det vara rätt och riktigt att göra på det viset? 51 (KD) replik: Tack för frågan, ! Det var mycket politik som kom där, och till slut kom dessutom även en fråga. Jag använde faktiskt ett citat från dig i mitt tal. Det kanske jag får nämna. Du har nämligen sagt att yrkesfiskarna är den mest övervakade yrkeskategorin i . I civilutskottet, där jag brukar hålla till normalt, talar vi ofta om bostäder och varför det byggs så lite. Då brukar man säga att det är en fråga som sträcker sig över decennier. Det handlar om begynnande problem . När det gäller fisket var det ännu längre tillbaka som yrkesfiskarnas situation började förändras, och det har den sedan gjort så till den grad att de har förlorat, som jag sade, både glädjen och stoltheten över att vara yrkesfiskare. Jag tror att Socialdemokraterna har styrt . Jag var med och fiskade runt 1970, och det var då det började. fanns den här känslan av frihet som är oerhört begränsad. När det gäller din fråga menar jag att det inte är rätt att det är olika regler. Det är ändå två EU-länder det handlar om. Att kör sitt eget race är en sak, men att och har olika förutsättningar tycker jag liksom du är fel. Det tycker jag naturligtvis att vi ska upplysa vår landsbygdsminister om. 52 (S) replik: Den stora förändringen i fisket kom i fiskekrigen mellan och . Det kunde varken den socialdemokratiska regeringen eller oppositionen i göra någonting åt. Det var då man flyttade ut fiskegränserna. Det var då svenska fiskare inte längre kunde gå till och till och fiska fritt som de hade gjort tidigare. Det var då den stora förändringen kom. Sedan har det begränsats mer och mer. Jag har också stått i styrhytten hos farsan och åkt ut med båten, och det är ett helt annat fiske än det var . Det handlar inte bara om att upplysa landsbygdsministern, för det har jag gjort om, om att vi har olika regelverk på samma fiskeområde. Han har till och med stått och sagt att han tycker att det ska vara samma. Men det är ändå till syvende och sist han och ni som bestämmer om det ska vara samma regler mellan och eller nere i eller var det nu är. Jag har ingenting emot att det ska vara bra och tuffa förvaltningsplaner vad gäller ål, lax och torsk. Det ska vara förvaltningsplaner på all kommersiell fisk. Men de ska omfatta alla länder och alla fiskare i det området, annars skapar det bara problem och leder till att man inte bryr sig om reglerna. En annan sak: Vi hugger mycket på yrkesfisket, men jag vill säga att när det gäller laxfisket utefter fiskas av laxen som fångas i fällorna som finns där av fritidsfiskare och så kallade husbehovsfiskare. Det kan vara så att det är en illojal konkurrens – om inte annat beskattar vi bestånden utan att det bokförs. Är detta rätt och riktigt? 53 (KD) replik: börjar upprepa sitt tal som han höll tidigare här. Jag vill först säga när det gäller landsbygdsministern att jag har läst lite av vad han har sagt, och jag har även varit på en del seminarier och hört honom tala, om hur viktigt det är med denna likvärdighet mellan länderna i EU. Det som jag kan reagera på är just att vi alltid har försökt vara här. Vi har gått före de andra länderna, men det har då drabbat yrkesfiskarna i . Det är också det som har bidragit till att de har förlorat glädjen och stoltheten som de har haft tidigare, tillsammans med att myndigheter och organisationer har jagat dem och att det har blivit en bild av att de är – jag tror att du nämnde det uttrycket – halvkriminella. Det är naturligtvis en oerhörd beskyllning mot en yrkesgrupp. Jag håller med landsbygdsministern om att det är viktigt med likvärdiga regler inom EU. Det ska vi absolut sträva efter att ha. När det gäller laxen och det du berättade om att av det som fångas i laxfällorna går till fritidsfisket tyckte jag att det som du sade förut om vart den laxen tar vägen var ganska roligt. De måste alltså äta lax morgon, middag och kväll. Den frågan kan man ställa. Jag tycker att det där också måste balanseras. Det måste finnas en balans mellan yrkesfiske, sportfiske, fritidsfiske och hushållsfiske. 54 (V) replik: Jag har två frågor till . Du talade mycket om yrkesfisket och vikten av att vi måste lyssna på yrkesfiskarna när vi fattar våra beslut. Det finns mycket klokskap som vi ska lyssna på där. Men jag undrar ifall den principen också gäller då EU och är med och sätter de framtida fiskekvoterna. Traditionellt sett har det ju varit så att man har lyssnat mycket på industrin, och då har man tagit alldeles för stora kvoter, vilket har lett till överfiskning. av EU:s vatten är utfiskat. Ska man luta sig mot expertisen inom till exempel Ices, det internationella havsforskningsrådet, i stället? Min andra fråga rör EU:s fiskeavtal med utvecklingsländer. Tycker att borde verka för att dessa nykoloniala avtal omvandlas till biståndsprojekt för att utveckla lokalt, hållbart fiske i de här länderna? För varje krona som EU ger till för de här avtalen tar man tillbaka i form av värdet för den fisk som man tar upp utanför Kap Verdes kuster och förädlar i . Tycker att det är rimligt, eller vill ni göra någonting åt det problemet? 55 (KD) replik: När det gäller fiskekvoterna ska det absolut vara en likvärdig behandling av samtliga stater inom EU; det är oerhört viktigt. Jag är övertygad om att även yrkesfiskarna vill ha en förvaltning som tryggar bestånden. Det har funnits en bild av att yrkesfiskare bara är intresserade av att tömma haven på fisk. Men det är klart att man förstår att om kommande generationer ska kunna fortsätta fiska måste man vara rädd om det bestånd som finns så att det blir en bra utveckling. Jag tror på samverkan mellan forskning, yrkesfiske och politik. Jag tror också på samverkan med Ices så att man får det bästa resultatet. När det gäller tredjeland – vi talade om förut – är svaret ett generellt nej. Det är å andra sidan ganska komplicerat med tredjeland. Ta och – det är klart att om vi säger nej är det något annat land som är där. Det är ganska knepigt, det hela. Bistånd ska vara bistånd, och vi är det parti som har arbetat hårt för att vi ska ge en hög andel av bnp i bistånd från . För mig är det viktigt att bistånd är bistånd. 56 (V) replik: Jag förstår faktiskt inte riktigt svaren på någon av de två frågorna. Jag får väl omformulera dem en smula. Min första fråga var: Vad ska ligga till grund för de framtida fiskekvoterna när är med och fattar beslut om det inom EU? Är det expertisen? Är det Ices, ? Är det deras rekommendationer som ska ligga till grund för de beslut man fattar? Det låter på som att det bara är en del; sedan ska man lyssna på fiskeindustrin och en massa andra intressen. Men vilken ska vara den vetenskapliga grunden? Min andra fråga var helt enkelt om vill avskaffa fiskeavtalen med utvecklingsländer och i stället göra om dem till utvecklingsprojekt för att utveckla lokalt, hållbart fiske där fisken ska förädlas lokalt. Jag fick ett nej av , som jag tolkar det. Tycker alltså att dagens ordning är ungefär okej?