prot · H109110 · 2014-05-09 00:00:00 — 1 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:438 Till Interpellation 2013/14:438 framtid av (S) Interpellationen kommer inte att kunna besvaras inom föreskriven tid. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2013/14:455 Till Interpellation 2013/14:455 Inskränkning av äganderätten vid sikfiske av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor i . Landsbygdsdepartementet (C) Enligt uppdrag Expeditions- och rättschef Interpellation 2013/14:459 Till Interpellation 2013/14:459 av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang. Interpellation 2013/14:465 Till Interpellation 2013/14:465 Negativa konsekvenser av neddragningen på av (S) Statsrådet besvarar interpellationen . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2 § Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Motion 2013/14:Sk13 till skatteutskottet 3 § Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 2013 betänkande 2013/14:UU10 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 2013 (skr. 2013/14:115) föredrogs. 1 (S): När vi nu ska diskutera EU tänkte jag göra en tillbakablick till . Då hade Europeiska socialdemokratiska partiet kongress i . Hela veckan präglades av framtidstro och optimism. Nästan alla av EU:s medlemsstater leddes av socialdemokratiska regeringschefer. Det var arbete och miljö som stod i fokus. var värd för mötet. höll som premiärminister ett av sina första anföranden utanför . , miljöminister i , höll ett brinnande anförande om klimat och miljö. Vi trodde att politik skulle göra skillnad i , och vi trodde . ser vi ett som har blivit väldigt sargat. Finanskrisen slog till och har lett till en social kris. är 26 miljoner människor arbetslösa, och av dem är sex miljoner under . Det har varit av konservativt styre. Det är många människor som far illa och många människor som är fråntagna sitt hopp och sin framtid. Det är vad valet handlar om. Det är inte om vi ska vara med i EU eller inte det handlar om, om vi förstår vad kommissionen gör eller vad parlamentet gör, utan det handlar om ett vägval för . Jag skulle vilja säga att det är helt okej att man har röstat nej till EU eller EMU eller att man misstror projektet. Det vi nu har att rösta om är vilket vägval vi gör. Det handlar om mer marknad eller solidaritet. Det handlar om man är för svenska kollektivavtal. Det handlar om att arbeta för jobben och tuffare miljö- och klimatmål. Dessutom handlar det om att stänga ute extrema högerpartier som Gyllene gryning, Jobbik med flera. När det gäller EU:s utrikespolitik tänkte jag koncentrera mig på två frågor. Den första gäller det södra grannskapet. Vi driver självklart en demokratikamp där. Välståndsklyftan över måste helt enkelt motverkas. Det är det viktigaste sättet att åstadkomma lugn, ro och demokrati. Drunkningskatastrofen vid Lampedusa var endast en av alltför många händelser som EU i högre grad borde ha kunnat undvika. Unionens jordbrukspolitik måste förändras. Utbytet och kontakterna mellan människor måste öka. Det handlar om att främja demokratisk utveckling och därigenom skapa ekonomisk och social utveckling i . Det är något av det viktigaste som står på vår dagordning. Jag kommer så till frågan om och . Såväl israeler som palestinier drömmer om att få leva i trygghet och kunna skapa sig en framtid i sina respektive erkända stater. Om inte den israeliska bosättningspolitiken upphör kommer detta att stanna vid att vara en dröm. Jag är glad över den hållning att man välkomnar ett samarbete och ett närmande mellan och Hamas. Om omvärlden ena minuten säger att de ska samarbeta och nästa minut säger att de inte ska samarbeta är det palestinierna som är de stora förlorarna. Vi har självklart samma krav som alltid. Det handlar om att erkänna staten , att häva ockupationen, att palestinska flyktingar måste ges rätt att återvända och att östra är den självklara huvudstaden i en palestinsk stat. Vi tycker däremot att det är tråkigt att regeringen inte driver en ursprungsmärkning av varor från ockuperade områden. Dessa varor från ockuperade områden borde inte omfattas av handelsavtalet mellan och och dess förmåner. Jag beklagar att den inte driver detta. Vi säger också att EU bör ta fram mekanismer för att stoppa finansiella transaktioner till bosättarna för att markera mot bosättningspolitiken. När vi nu har demokrati- och EU-ministern här i kammaren, där hon sedan ska hålla ett anförande, vill jag uttala vår uppskattning av det jobb som demokrati- och EU-ministern gör för bland annat romer. Vi har samma uppfattning att man måste hitta någon form av mekanism för att stoppa den jakt på romer som pågår i och att de länder som har blivit medlemmar i unionen tar sitt ansvar. Jag vill ge en eloge till demokratiministern för detta arbete. Jag skulle däremot vilja att demokrati- och EU-ministern med samma engagemang också skulle jobba för mänskliga rättigheter i . Jag talar då om fackliga rättigheter och föreningsrätten. Det handlar om att människor har en möjlighet att sluta sig samman, får lov att engagera sig och får lov att vidta fackliga stridsåtgärder. Utan fackliga stridsåtgärder blir det inte väldigt mycket av den fackliga kampen. stod jag och delade ut ja-sedlar för ja-sidan vid i . kunde vi se att ja-sidan hade vunnit. Jag är väldigt osäker på om ja-sidan hade vunnit om man då visste vad som sedan skulle hända med de svenska kollektivavtalen. Det var många frågor som diskuterades inför EU-inträdet. Det handlade om att bevara Systembolagets monopol, införselregler och den lilla frågan om det svenska snuset. Det handlade också om de svenska kollektivavtalen. när jag stod och delade ut ja-sedlar hade jag ingen aning om och kunde inte tro att det sedan skulle komma en dom som sade att den fria rörligheten är överordnad fackliga rättigheter och fackets möjligheter att vidta stridsåtgärder. Vår grundinställning i arbetarrörelsen och inom socialdemokratiska partiet är att vi inte ska konkurrera med låga löner och dålig arbetsmiljö. Vi ska konkurrera med kunskap och framtidsinvesteringar. Därför måste vi också få ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden såväl som den europeiska arbetsmarknaden. Nuvarande ordning slår mot företagen där seriösa företag konkurreras ut av illojala och oseriösa företag. Det riskerar att leda till lönedumpning i landet där lönerna kommer att sjunka. Men det slår också mot de människor som kommer hit för att arbeta, som får helt andra lönenivåer än de svenska arbetarna har. De som kommer hit från , eller någon annanstans för att arbeta är självklart hjärtligt välkomna. Men det är svenska lagar och avtal som ska gälla. Bussen kostar lika mycket, maten kostar lika mycket och hyran kostar lika mycket för människor som kommer från andra länder. Varför ska de vara lägre betalda? Det är en fråga som jag skulle vilja rikta till de borgerliga. Lavaldomen slog som sagt ned som en bomb. har detta diskuterats mycket i partiledardebatter och på andra ställen. Jag skulle vilja säga att det är en total sammanblandning av vanlig arbetskraftsinvandring, utstationering av arbetstagare och företagsetablering – allt i en enda sörja. Det vi talar om är utstationering av arbetskraft i . Den tillfälliga arbetskraften ska ha samma regler; det är svenska lagar och regler som gäller i . Den tidigare arbetsmarknadsministern förstod detta och gjorde flera inlägg till EU för att kunna vidmakthålla denna ordning. har den borgerliga regeringen bytt fot och talar om protektionism och att detta skulle vara emot den fria rörligheten. Jag skulle vilja fråga de borgerliga varför ni har bytt fot. Varför har de ställningstaganden ni gjorde helt plötsligt blivit protektionism i stället? När svenska ungdomar åker till ska de självfallet ha norska löner. Det är självklart att polska byggnadsarbetare som kommer till ska ha svenska löner. När en städerska kommer hit från ska hon ha samma rättigheter som en svensk arbetare har. Det är det som konflikten handlar om – ingenting annat. Vi vill återföra ansvaret för lönebildningen till arbetsmarknadens parter. Det ska inte ligga på EU-nivå. Det är därför vi säger att man måste tillföra ett socialt protokoll, som det heter, till nuvarande fördrag. Det finns också ett tillkännagivande i riksdag om detta. Det är viktigt att reda ut hur det ser ut på arbetsmarknaden om vi ska kunna konkurrera med andra länder. Den sociala situationen i EU är en katastrof. Massarbetslösheten har brett ut sig, och det handlar om stora tragedier för många människor. Vi säger att det självklart är viktigt att ha en stabil ekonomi, men man kan inte heller ägna sig åt ensidiga åtstramningar. Man måste investera såväl i de olika länderna som i EU. Vi måste ställa om klimatet. Vi måste ändra jordbruksstödet så att det blir mindre och i stället går till produktiva investeringar. Vi måste höja kvinnors förvärvsfrekvens. Om kvinnor skulle jobba lika mycket som män skulle EU tjäna . Det viktigaste krav som vi går till val på såväl i som i EU är att införa en ungdomsgaranti: Ingen ung ska behöva gå arbetslös. Alla unga ska erbjudas antingen jobb, utbildning eller praktik. Jag beklagar att den borgerliga regeringen inte tycker att detta är en viktig åtgärd. Det är också viktigt att främja rörlighet och handelsutbyte. Eftersom frågan säkert kommer upp här vill jag passa på att säga att vi tycker att det är viktigt att ett handelsavtal mellan och kommer till stånd. Det kan leda till många nya jobb och förbättra för många företag. Men vi kan självklart aldrig gå med på att någon form av investerarskydd skulle överordnas demokratiskt fattade beslut. Jag förutsätter att regeringen på olika sätt driver på för att undanröja detta, om det nu är på det sättet, så att vi verkligen kan få till stånd ett handelsavtal mellan och . Miljö och klimat är vår tids ödesfråga. Om inte vi agerar riskerar vi ett sämre liv både för oss och för kommande generationer. Om vi agerar skapar vi tvärtom nya möjligheter till nya och moderna jobb. Här finns det mer än någonsin behov av internationella överenskommelser och åtaganden. Det är därför en skam att EU nu alltmer tar av sig ledartröjan i arbetet med miljö- och klimatpolitiken. , som har varit en pådrivande kraft, har på order ställt sig vid sidan om. Vi tycker i stället att det är viktigt att satsa på miljöteknik, att förbjuda kemikalier som är farliga för miljön och att ha bindande mål för halverade utsläpp, förnybar energi och energieffektivisering. och är djupt ojämlikt. Det finns stora orättvisor. Men det finns då vi alla är lika mycket värda oavsett kön, klass eller sexuell läggning. Det är på valdagen. Jag skulle vilja uppmana dem som lyssnar på den här debatten att gå och rösta. Alla röster räknas, så kasta inte bort din röst! 2 (MP): Det händer mycket i EU . Det visar skrivelsen; det är en tjock lunta. Det finns det som är positivt, och det finns det som är negativt. Jag kommer att koncentrera mig på två delar i EU-politiken där jag tycker att det finns mycket att göra för att förbättra EU:s politik. Det är två delar som också sammanfaller med vad prioriterar i årets valrörelse till . Det handlar om två frågor som vi anser att vi måste hitta en lösning på , det vill säga under den kommande mandatperioden. Den första är klimatet. Enligt FN:s klimatpanel har vi fem på oss att vända utvecklingen för att inte nå en situation där temperaturhöjningen i världen överstiger två grader. Två grader är det mål som världssamfundet tillsammans har satt upp, även om redan två grader kommer att innebära att vissa låglänta områden och önationer inte längre kommer att existera när havsnivån höjs. För deras skull borde målet vara satt , men det verkar tyvärr som om det redan är kört att vi ska klara det med tanke på hur lite som görs i världen för att faktiskt minska utsläppen. förslag när EU skulle ta sina tre klimatmål var minskningar av utsläpp, förnybart och effektiviseringar. Regeringen och EU lade sig på en helt annan nivå, det vill säga reducering, förnybart och effektivisering. Dessutom är målet om förnybart sekundärt i förhållande till reducering, vilket i praktiken kommer att innebära att kol och olja ersätts av gas, som ger mindre utsläpp på kort sikt men som är ett fossilt bränsle. Varför inte göra rätt från början när man ändå antar nya mål? , när vi talar om faran med det europeiska beroendet av rysk gas och olja och ser att många av EU-länderna inte vill införa kännbara sanktioner mot med anledning av Ukrainakrisen, är det ännu mer märkligt att insikten om vikten av att fasa ut nämnda beroende – såväl för klimatet som av rent säkerhetspolitiska skäl – inte har större betydelse i europeisk politik. Vi var många som varnade för konsekvenserna av den rysk-tyska gasledningen Nordstream som passerar utanför . Att bygga en gasledning i havet är mycket kostsamt, och för att investeringen ska vara lönsam behöver den ha en livslängd . Vi talade om det galna i projektet av både klimat- och säkerhetspolitiska skäl. leveranser innebär av fortsatt förbränning av fossila bränslen. Det innebär att kan använda leveranser som påtryckningsmedel, att leveranser kan strypas och att energisystem kommer ur balans. kan självfallet använda energileveranser som ett vapen mot EU-länder, precis som man gör i till exempel . Lösningen på den sortens krigföring är att ersätta de fossila bränslena med förnybara. Att bygga nya ledningar som passerar andra länder, och där oljan och gasen kommer från någon annan, kan lösa problemen kortsiktigt men inte på lång sikt. När det gäller klimatet krävs bindande mål för minskade utsläpp av växthusgaser i EU precis som i . Vi behöver införa ett klimatpolitiskt ramverk med en stabil och långsiktig klimatpolitik med tydliga spelregler. Ett klimatpolitiskt ramverk innebär att all EU:s politik måste följa de mål som EU sätter för minskade utsläpp av växthusgaser. ska sätta successiva mål för EU:s minskade utsläpp så att utsläppen är nära noll 2015. anser att målet till 2030 ska vara, som jag redan sagt, att minska utsläppen inom EU jämfört med nivåer. bör innehålla bindande utsläppstak, tydliga regler och en oberoende kontroll. Förutom det vi gör för att minska mängden utsläpp i EU-länderna, bygga ut de förnybara alternativen och effektivisera vår egen energianvändning har EU ett stort ansvar att förebygga ökade utsläpp i världens fattigare länder. Det är vi i den rika delen av världen som har orsakat klimatpåverkan, och vi har därför ett ansvar att se till att människor i fattigare länder får del av samma välstånd som vi utan att behöva ta omvägen över de fossila bränslena. Många länder har stora fyndigheter att exploatera som kan ta dem ur fattigdom – om de exploateras på ett sätt så att vinsterna stannar i länderna förstås. Men världen är i en situation där vi måste minska mängden fossila bränslen generellt om vi ska klara tvågradersmålet. Därför har EU ett stort ansvar att i klimatförhandlingarna i vara en positiv aktör för tuffare och bindande regler men också att genom sin handels-, utrikes- och utvecklingspolitik bidra med en massiv överföring av ren teknik och teknikkunnande till länder i utveckling. Bara tillsammans kan vi klara av att ge en dräglig tillvaro till hela jordens befolkning och till våra barn och barnbarn. Tyvärr har vi ett antal EU-länder som inte slänger grus utan stenblock i maskineriet när det gäller att komma överens på EU-nivå. Därför hoppas jag att det i det nya kommer att finnas många med en klar bild av att vi måste klara klimatutmaningen under den här mandatperioden. Jag hoppas förstås se många gröna ledamöter från länder i parlamentet men också att övriga svenska partiers ledamöter faktiskt strider för klimatet och miljön i sina partigrupper trots motstånd från kolleger i den egna europeiska partigruppen. För min del är det lätt. Jag vet att alla i den gröna gruppen har samma bild som jag av vad som behöver göras för att klara klimatet. Den andra frågan som också behöver få en lösning är alla drunkningskatastrofer i och . Det är inte värdigt att en rik kontinent gör det så omöjligt för människor att komma till att de ska behöva riskera livet för att komma hit. Och jag menar då både de som flyr krig och konflikt och de som flyr fattigdom och/eller klimatpåverkan. När Lampedusatragedin inträffade blev det som en varningsklocka för de flesta, men den är bara en i raden av hundratals tragedier som inträffat då desperata människor gett sig av i skrangliga båtar på väg till eller . Människosmuggling har blivit en lukrativ affär, och många människosmugglare är oerhört hänsynslösa i sitt utnyttjande av människor på flykt. Människosmugglingen är en business som göds av EU:s allt striktare asyl- och flyktingpolitik. Det bästa sättet att bekämpa den verksamheten är att öppna gränserna igen, som det var tidigare. För inte sen var det ju möjligt att komma till med färjan i stället för med människosmugglarnas båtar. Ungdomar från Nord- och var ett vanligt inslag på till exempel den spanska landsbygden där de jobbade några månader i jordbruket eller i byggbranschen. hade innan den ekonomiska krisen behov av mängder av invandrare för att klara den då höga tillväxttakten. Genom att jobba några månader i EU kunde de försörja sina familjer på hemmaplan, betala sina studier, kosta på sig en medicinsk behandling etcetera. Men i takt med att EU beslutade sig för att stänga gränserna alltmer slogs möjligheterna för såväl flyktingar som arbetskraftsinvandrare att komma till och övriga EU-länder alltmer ut även om behoven både i enskilda EU-länder och i ursprungsländerna var desamma. I stället ser vi nu återkommande drunkningstragedier. vill se ett öppet och humant . Människor ska känna sig välkomna hit oavsett om de kommer för att arbeta, studera, återförenas med sin familj eller söka asyl. står upp för fri rörlighet både för människor inom EU och för dem som kommer utifrån. Som redan indirekt framgått av det jag har sagt har det blivit alltmer slutet. Ett antal EU-länder har gått i bräschen för att tvinga igenom att murarna ska bli högre. Till exempel har varit drivande i det arbetet, då regeringen har anammat det främlingsfientliga partiet dagordning för att inte förlora röster i hemlandet. Det här är tyvärr alltför vanligt i EU-länderna, dock inte i som tur är. Gränserna har förstärkts med krav på högre murar och försök att stoppa flyktingar redan innan de hunnit in på europeiskt vatten. Frontex uppgift är inte att rädda liv. Frontex uppgift är att hindra människor från att komma hit. De som väl tar sig hit riskerar att med hjälp av återvändandeklausuler som tecknas med olika länder snabbt förpassas tillbaka till den plats som de kom från eller som de passerat på sin väg mot . Det finns mycket att berätta om vad som hänt människor som tvingats tillbaka mot sin vilja, men det ska jag inte göra . Jag nöjer mig med att berätta att många tvingas fly vidare igen. Vissa som nekats asyl i har till och med blivit kvotflyktingar i FN sedan. Många har också dödats vid hemkomsten. Vi har inget uppföljningsansvar för dem vi skickar tillbaka från EU-länderna, och det tycker jag är märkligt. Vissa som har lyckats ta sig hit hamnar i fruktansvärda, fängelseliknande flyktinganläggningar i södra i väntan på avvisning. Andra blir beskjutna av polis när de simmande försöker ta sig till de spanska enklaverna och på . De simmar eftersom stängslen runt omkring är höga och försedda med rakblad. 15 människor dog för inte så länge sedan. Gränspolisen i försvarar sitt agerande, men den svenska EU-kommissionären har tagit i örat, och hon har blivit mäkta impopulär på kuppen bland de styrande i . Det enda sättet att lösa situationen med alla som dör på vägen är att skapa lagliga vägar in i unionen. De som kommer från krig och konflikt har rätt att söka asyl i andra länder, men de förvägras effektivt den rätten genom den europeiska utestängandepolitiken med Dublinförordningen, transportöransvar, Frontex med mera. Det behövs en totalförändring av europeisk asylhantering. En början är att införa ett asylvisum så att människor kan söka visum för att söka asyl i ett land utanför EU, alltså innan de kommer in i EU. Det behövs också en ändring av EU:s arbetskraftsinvandring så att det blir lättare att söka jobb och därmed få uppehållstillstånd redan innan man kommer in i EU. För oss är det självklart att det handlar om både låg- och högutbildade. Vi ska inte bara plocka russinen ur kakan och på så sätt bidra till brain drain i fattigare länder. När jag nu kom in på fattigare länder vill jag fortsätta tala om en viktig aspekt i migrationspolitiken, och det är att det finns anledningar till att människor söker sig till oss. Krig, konflikter, förtryck, fattigdom och klimatpåverkan är några men mycket vanliga exempel. De flesta kommer inte för att de vill. är ett mycket tydligt exempel på ett land som människor behöver lämna på grund av krig. De flesta tas emot av länderna i närområdet. Bara ett fåtal i sammanhanget har tagit sig till . Att förneka människor rätten att rädda sina barn och sig själva undan död och misär är inte värdigt, och ändå tar väldigt få EU-länder emot flyktingar från . Det är inte acceptabelt. Men alla flyr inte krig. Många flyr på grund av att de inte kan försörja sig i sina hemländer. Det kan handla om att det inte längre går att odla på grund av klimatpåverkans konsekvenser, det kan handla om fattigdom av andra orsaker och det kan handla om förtryck och brist på demokrati. Det EU måste börja göra mer är att tala också om världen utanför EU och inte bara om hur vi ska agera i EU-länderna för att hålla människor borta. Om vi talar om den ofrivilliga migrationen och hur vi på bästa sätt ska kunna förebygga att människor tvingas på flykt måste vi se till de bakomliggande orsakerna och jobba med dem. Vi måste arbeta med fred, konfliktlösning, fattigdomsbekämpning, respekt för mänskliga rättigheter och inte minst med klimatpåverkan. Det gör vi bland annat genom en rättvis handel, bistånd, överföring av ren teknik med mera, och det gör vi genom att aktivt arbeta för fred och global rättvisa i stället för att ha som huvudlinje att se till EU-ländernas egenintresse, vilket vi i huvudsak ser EU göra . Jag vill därför reservera mig till förmån för reservation 34 och reservation 21. 3 (SD): När det talas om EU brukar man glida in på att EU är ett fredsprojekt. Man kanske inte har gjort det så mycket i den här debatten än så . Men det gjordes i partiledardebatten, och vid så gott som varje tillfälle då det talas om EU-politik i den här kammaren, och även utanför kammaren, blir det på det sättet. Det är kanske inte konstigt eftersom EU från första början bildades med en tanke om att ena . Man skulle bilda en union till vilken man skulle knyta de resurser som hade bidragit till att skapa möjligheter för att föra krig i . Det handlade om kol, och det handlade om stål. Därför är det alldeles självklart att ställa sig bakom tanken som föddes från första början, , om att EU skulle knyta samman de resurserna för att förhindra framtida krig. Det var väldigt verkningsfullt. Problemet är bara att sedan bilade EG och EU och skapade ett överstatligt system med så kallade pelare på europeisk nivå som bestämmer vilken makt EU ska ha över medlemsstaterna. hade vi en folkomröstning i . De svenska politikerna bestämde sig för att fråga folket om de ville vara med i den europeiska union som var på väg att bildas. Men 1994 talade man inte alls om pelarna, maktstrukturerna, överstatligheten och möjligheterna för EU att bestämma över och över de ingående medlemsländerna. Det handlade i stället om ett samarbete. Än , 2014, står politikerna här och talar om ett samarbete inom Europeiska unionen. Men jag hävdar att det inte handlar om ett samarbete.