prot · H109104 · 2014-04-28 00:00:00 — I den pågående diskussionen om ett nytt mål för energieffektivisering i EU till 2030 har egen konsekvensanalys pekat på att ett mål för minskad energianvändning också skulle minska importen av energi, vilket leder till minskad sårbarhet och minskade kostnader. Det tycker jag och är väldigt viktigt. 29 (KD) replik: Jag har förstått att detta är en viktig fråga för . Det är det nog för alla partier här. Vi ska ha en ansvarsfull hantering av vår energi och våra naturresurser. Men det kommer ändå till en punkt där ingenting hjälper för . Även om energin används efter att ha effektiviserats så mycket man kan, även om det är en koldioxid- och klimatneutral energi man använder och även om den är förnybar spelar det ingen roll. Den ska ned. Den ska bort. Problemet är att politik är genomförd i till exempel . Jag vet inte om hörde på Ekot . Det var ett ganska långt inslag om energin i och hur påverkas. De badar i elektricitet. De har overshooting, som den tyske politikern sade på engelska, när det gäller hur mycket el de får ut. De prackar den på omvärlden så till den grad att de förstör elsystemen i andra länder när det blåser och solen skiner. Hur ansvarsfull blir egentligen politik om man ska ha förnybart och det är helt väderberoende? Vad blir det för problem man skapar? Det bekymrar inte , utan hon är trosviss och går på i ullstrumporna om att det är detta som ska genomföras, och vi ska inte använda energi, utan ha ett tak för det. Jag tror att de flesta kloka människor inser att om el eller biobränslen framställs på ett klimatneutralt och förnybart sätt är det inte farligt att de används, att det är ljust, att det är varmt och att man kan åka och hälsa på mormor utan att ha dåligt samvete för det. 30 (MP) replik: Jag inledde med att säga att den här debatten har handlat väldigt lite om regeringens politik och desto mer om oppositionens. På det svarade med att recensera vad som händer i och vad vill göra. Jag tycker att det är lite beklagligt att vi i denna riksdag inte kan diskutera vad det är för förslag regeringen har lagt på bordet. Det är nämligen väldigt lite. Jag noterade att och inte tycks vilja prata alls om att importerar energi i form av ryskt uran och fossil energi från . Jag skulle önska att regeringen tog ansvar för både klimat- och säkerhetspolitik och ville prata om den situation vi har . I stället vill prata om . Så mycket kan jag absolut säga: Det finns ingen i som har föreslagit att ska ställa om till förnybar energi på det sätt som försöker göra. har unika förutsättningar. Det finns väldigt få likheter mellan och i fråga om vilka möjligheter vi har att bygga ut vindkraft och solenergi och energieffektivisera. Men en sak som har gjort och som jag skulle önska att gjorde är att sätta ett mål för minskad energianvändning. Jag skulle också önska att vi var ett att de medlemsländer som faktiskt hjälper EU att nå sitt mål om minskad energianvändning. Det är det dagens debatt har handlat om. Bakgrunden är att EU har sett att vi inte når målet för minskad energianvändning och lagt ett krav på medlemsländerna att redogöra för hur de tänker bidra. Regeringens förslag, vad den vill göra för att ska minska sin energianvändning, har ekat tomt i debatten. har varit mer intresserad av att recensera vita certifikat, som är en av de åtgärder som föreslår och som även EU föreslår. Vad missar är att de beräkningar som har gjort av förslaget utgår från dagens mål för energieffektivisering i . Om man i stället skulle ge myndigheten uppdraget att titta på om vita certifikat skulle kunna vara ett av verktygen för att höja våra ambitioner för energieffektivisering är jag säker på att man skulle få ett annat resultat. 31 (KD) replik: Jag erkänner gärna att har bra målsättningar för sin politik. Problemet är att när den ska genomföras i praktiken blir det ungefär som i . Det är kärnkraften som ska bort. Det har vi talat om här ; det är första gången på . Men det är den, fru talman, som ligger under ytan . Det är målsättningen att bli av med kärnkraften som ligger bakom väldigt många av de åtgärder och förslag och de synsätt som för fram. Det är det som skiljer oss åt, och jag konstaterar att där möts vi inte. Det märkliga är att ni nu på något sätt har en gemensam reservation på området, och det står klart och tydligt att det ska inriktas mot en absolut minskning av energianvändningen i . Ni väljer inte några exakta målnivåer och tidshorisonter , utan det är någonting som ni ska återkomma till. Det skulle vara intressant att höra var de nivåerna skulle ligga och vad det skulle få för effekter på olika sektorer i det svenska samhället. Det tror jag skulle vara klargörande. När det gäller åtgärderna sade jag att det är inte mindre än 27 sidor med konkreta åtgärder, paragrafer, som regeringen föreslår ska genomföras och som ska fatta beslut om . Jag tror att det här sammantaget är en politik som leder till en rimlig nivå av åtgärder som är kostnadseffektiva, som inte styrs av önsketänkande, som är genomarbetade och som leder till att kan fortsätta att vara ett av de länder i världen som släpper ut minst per capita trots att vi har ett kallt land med långa avstånd och har en stor basindustri som bygger på förädlingen av våra stora naturresurser skogen och malmen. Det kommer vi inte ifrån. 32 (V) replik: kan man verkligen lita på. I alla lägen kommer kärnkraften in. Det gjorde den även – sent. Och sent ska syndaren vakna. Vi återgår till det du, , tog upp i ditt anförande. Du lyfte upp de generella åtgärder som ni har presterat och tyckte att de var väldigt bra. Då tittar vi lite grann på dem. Vad är det för någonting som ni har gjort? Jo, det överskott av utsläppsrätter som hade har ni helt enkelt sålt. Jag tycker att det hade varit bra om ni hade annullerat dem, för det hade faktiskt spelat en roll när det handlar om utsläppsminskningar. Ni har också slopat CO2-skatten på kraftvärme, stick i stäv med vad faktiskt sade – att ni har infört koldioxidskatt. Det är klart att den typen av politik har följt ett mönster , då ni har innehaft regeringsmakten. Det är mycket prat och lite verkstad. Den verktygslåda som jag hade hoppats få se innehålla någonting när vi diskuterar energieffektiviseringsdirektivet är ganska tom, tycker jag. Om man tittar på byggnaders energiprestanda – det är det man ska titta på, inte köpt energi utan energiprestanda, för då får man ett systemtänkande – ser man att tanken bakom det är att byggnader och fastigheter ska bidra med upp till en tredjedel av energibesparingen. Det är det som är tanken . Men i förslaget finns det som jag ser det ingenting. 33 (KD) replik: För att påminna om betänkandet och som ser om han tittar på de konkreta förslagen talade jag vid sidan av det också om de redan beslutade styrmedel som vi presenterade 2009 och som också nämnde. Det är en väldigt bred styrmedelsportfölj. Vi menar att statens roll är att identifiera och undanröja marknadsmisslyckanden, framför allt externa effekter men också brist på information som gör att man inte gör de rätta valen som leder till ökad effektivitet och minskad förbrukning. Vi talar konkret om energi- och koldioxidskatter och om utsläppshandel men också om de riktade styrmedel som finns, till exempel att reglera tillstånd för att bedriva miljöfarlig verksamhet, krav på energiprestanda samt energimärkning av produkter som förbrukar mycket energi och av byggnader. Dessutom talar vi om statligt stöd till energikartläggning i mindre företag. kommer det en lag om energikartläggning i stora företag. Vi har regionala klimat- och energistrategier, som var inne på. Vi har olika nätverksaktiviteter, teknikupphandling och andra åtgärder för tidig marknadsintroduktion och även för innovationsupphandling. Det finns alltså, , ett antal generellt verkande styrmedel som jag inte tycker att man kan bortse från i sammanhanget. 34 (V) replik: Regeringen tycker alltså att det är helt okej att slopa CO2-skatten för kraftvärme och helt enkelt sälja det överskott av utsläppsrätter som vi har. Det är en bra strategi i arbetet för att minska klimatpåverkan. Dessutom är det ju så att vi subventionerar fossila bränslen i ganska rejält. Det är bara att gå in och läsa när det gäller den delen. är en annan del om vi ska kunna åtgärda frågan om att minska energianvändningen i fastigheter. IVA, , har lagt fram en alldeles utmärkt rapport om hur det ska kunna gå till, vilken potential som finns och vilka tekniska möjligheter vi har. Men regeringen har inte lyssnat på det och inte heller på byggnadsbranschen – som också har presenterat det alldeles – utan tillsatt ytterligare en utredning, som ska vara klar . Det här med fastigheter diskuterades i kammaren 2010–2011 om jag inte missminner mig. Men än en gång tar ni inte till er vad omgivningen säger och föreslår för åtgärder som behöver göras för att nå målen till 2020. Det är ju därför direktivet har kommit. Vi antog det 2009 när vi antog våra 2020-mål. Då antog vi målet om minskad energianvändning . insåg att det inte skulle gå. Inget land skulle klara av uppgiften. Det är därför direktivet kommer . Det finns de som gör bedömningen att det faktiskt inte var speciellt bra. hänvisar till en grupp. 35 (KD) replik: Det har varit en intressant och klargörande debatt. Mycket är repriser från tidigare, men icke desto mindre. Man känner också igen , som inte har särskilt stor tilltro till den så kallade marknaden. Den är ju resultatet, den sammanlagda effekten, av det vi efterfrågar och det andra bjuder ut. Det är klart att slopandet av CO2-skatten på kraftvärme handlar om att det faktiskt ska gå att sälja den el som kommer fram vid kraftvärmeproduktion – en icke oväsentlig del av deras verksamhet, eller hur? Men sådant kan man bortse från om man inte tycker att marknaden har någon funktion utan tycker att andra regleringar ska styra tillgång och efterfrågan. Sedan underkänner hela systemet med utsläppsrätter, såvitt jag förstår. Jag medger att det finns stora brister i det nuvarande systemet som har framkommit bland annat genom att det har varit framgångsrik energieffektivisering. Det har kommit fram mycket. Men framför allt är det på grund av lågkonjunkturen. Jag är glad över det förslag som kommissionen nu har ute på remiss och som handlar om ett system för att balansera tillgången på utsläppsrätter. När jag läste detta kom jag att tänka på arbetet med att tillskapa en självständig riksbank, alltså ett system som på något sätt i slutändan korrigerar och ser till att det är förutsägbart hur mycket utsläppsrätter det kommer att finnas och vad priserna på dem kommer att vara. En sådan utveckling bejakar jag. Jag tror att den skulle ha en mycket positiv inverkan. Det skulle kunna vara en punkt där och jag skulle kunna enas. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 8 § Svar på interpellation 2013/14:412 om en nationell strategi för MOOC 36 Utbildningsminister (FP): har frågat mig om jag är beredd att arbeta för en nationell strategi för hur svenska lärosäten ska förhålla sig till MOOC och om jag är beredd att ge Universitets- och högskolerådet i uppdrag att tillsammans med lärosätena påbörja ett utvecklingsarbete för en öppen utbildningskultur via MOOC i . Inledningsvis vill jag säga att den öppna utbildningskultur som interpellanten efterfrågar redan finns hos svenska universitet och högskolor. har antalet utbildningar på distans, inklusive renodlat nätbaserade kurser, ökat kraftigt. Utbildning på distans gör det möjligt för studenter att studera kurser som inte ges på den egna bostadsorten och ger personer med förankring på arbetsmarknaden möjlighet att fort- och vidareutbilda sig inom högskolan. Detta främjar det livslånga lärandet. har många av utbildningarna på distans haft en låg prestationsgrad och uppvisat bristande kvalitet. Det är därför viktigt att utbildningsutbudet på distans är relevant och håller hög kvalitet för att studenterna ska ges möjlighet till högkvalitativa utbildningar oavsett bostadsort. Den nya formen av öppen nätbaserad utbildning, så kallade MOOC:s, Online Courses, har ökat . Några svenska universitet planerar att starta sådan utbildning. Med MOOC:s ökar möjligheterna att nå ut med svensk högskoleutbildning till många. Men det finns också svårigheter som man ska peka på till följd av utvecklingen. Prestationsgraden på öppen nätbaserad utbildning är ofta mycket låg, inte sällan . Det finns således ett antal frågor som behöver undersökas närmare, till exempel reglerna för tillgodoräknande av kurser och studenternas rättssäkerhet. Regeringen beslutade att en särskild utredare, nämligen universitetskansler , ska utreda frågor som berör högskolans utbildningsutbud. En av de frågor som utredaren ska titta närmare på är vilka möjligheter och eventuella hinder det finns för ett införande av så kallade MOOC:s i svensk högskola i relation till den internationella utvecklingen. Utredaren ska i sitt uppdrag samråda med lärosäten och med övriga berörda högskolemyndigheter, inklusive Universitets- och högskolerådet. Uppdraget ska redovisas . Det utvecklingsarbete som efterfrågar i sin interpellation har regeringen således redan påbörjat. 37 (S): Jag vill börja med att tacka utbildningsministern för svaret. Naturligtvis är det positivt att regeringen nu har fattat beslut om att utreda frågan om MOOC, Online Courses. Men det har suttit långt inne, vill jag påstå. drev vi socialdemokrater denna fråga. Vår utbildningspolitiske talesperson, , skrev då följande i : Regeringen bör därför ge Universitets- och högskolerådet i uppdrag att tillsammans med lärosätena påbörja utvecklingsarbetet för en öppen utbildningskultur och MOOC i . ska inte bara följa utvecklingen – skulle kunna leda den. Men fram till nu har det varit ganska tyst från utbildningsministern vad gäller just frågan om MOOC. Jag googlade på begreppet MOOC och men fann inget särdeles matnyttigt. Jag var nyfiken på om utbildningsministern signalerat ett nyvaknat intresse för frågor kring det digitaliserade lärandet. Utbildningsministern har inte gjort sig känd för att gå i bräschen för en nationell it-strategi för skolan. Han har till och med motarbetat en nationell it-strategi för skolan, tills alldeles då utbildningsministern gjorde en kovändning och meddelade att det ska bli en it-strategi för skolan. Till detta kommer att jag tycker att utbildningsministern har behandlat distansutbildning i högskolan på ett styvmoderligt sätt och gjort neddragningar inom detta område. Därför var jag lite nyfiken på hur utbildningsministern ser på MOOC, om han har samma hållning till MOOC som till vikten av en it-strategi i skolan och hur han ser på distansutbildningar. har utbildningsministern en chans att delge sin vision och sina tankar om vad MOOC kan innebära för det svenska samhället och för de svenska lärosätena. Det är intressant att utbildningsministern nu sjösätter en utredning kring den svenska högskolan med tanke på att han har avfärdat vårt förslag från Socialdemokraterna om en parlamentarisk utredning av det svenska högskolelandskapet. backar utbildningsministern även i den frågan och ger oss socialdemokrater rätt. Man kan inte beskylla utbildningsministern eller regeringen för att hasta i frågan. Redan för drev vi och många andra den frågan. kom förslag på en utredning som beslutats av regeringen. Förslagen ska presenteras . Sedan vidtar en remissomgång, och därefter ska en ny regering presentera ett beslut i frågan. Då är vi framme , i bästa fall. Man kan alltså säga att det inte går snabbt. Det är synd att frågan har hamnat i långbänk. Man skulle ganska snabbt ha kunnat agera i frågan och gjort som vi tyckte och börjat ett utvecklingsarbete. Jag vill fråga utbildningsministern om följande: Vilka möjligheter ser han med MOOC? Vad är visionen? Tror han att vi behöver en nationell strategi för MOOC i ? 38 Utbildningsminister (FP): Det finns en skillnad mellan och mig, och det är att tror att om inte utbildningsministern pekar med hela handen sker det ingenting på svenska universitet. Det är faktiskt precis tvärtom i verkligheten. Utvecklingen har pågått . Till och med innan Socialdemokraterna skrev en artikel i pågick denna utveckling. Det är otroligt. Universitet och lärosäten i har haft distansundervisning och utvecklar den och funderar på hur den ska bli bättre. Begreppet MOOC fick en väldig fart i och med att lanserade det , inte – det var faktiskt i det lanserades och inte i UNT. Då började alla diskutera detta, som interpellanten skriver. Jag tror inte att bör dirigera utvecklingen i högskolan. Syftet med att tillsätta en utredning är inte att få fart på utvecklingen, som redan är i gång med full fart, utan att fundera över om det finns legala frågor som behöver regleras och om det finns andra statliga beslut som särskilt behöver fattas. Men utbildning online förekommer utan att riksdag och regering fattar några beslut. Just i detta nu finns det studenter som pluggar online. Men detta väcker frågor till exempel kring hur examinationer ska gå till. Inom de utbildningar som är utlagda inom konceptet MOOC, exempelvis i , går det inte att ta examen på nätet, utan det är andra typer av kurser som ligger utlagda. Det kanske kan vara samma typer av kurser, men det går inte att avlägga examen, vilket är en kraftig begränsning. Ska en utbildning ha ett verkligt och relevant värde på arbetsmarknaden, åtminstone som det fungerar , måste man också titta på och reglera frågor kring examination. Ett av syftena med utredningen är naturligtvis att titta på det och hur det skulle kunna gå till. Interpellanten skriver i sin interpellation att detta är en möjlighet att ytterligare flytta fram positionerna vad gäller lärande. Han skriver också: Vi vet inte exakt vart denna utveckling kommer att föra oss. Jag delar helt denna attityd. Det här är spännande, men tror jag inte att någon kan formulera exakt hur det kommer att utvecklas. Det är en utveckling som pågår, och vi får se vart den leder. Vi stimulerar den gärna och funderar över regelverk. Men exakt vad som är de lämpliga avvägningarna är för tidigt att säga. Utvecklingen går snabbt. 39 (S): Jag tror att det är viktigt att en utbildningsminister är tydlig och säger sin mening när det gäller något som är banbrytande. Jag vill nog påstå att MOOC är något som hör framtiden till. Det är flera aktörer och debattörer som har efterlyst vad politiker tycker i den här frågan. Vi har därför satt ned foten och sagt att vi behöver en nationell strategi för MOOC. var det väl som hade den första MOOC-kursen, som jag tror lockade 160 000 deltagare. Sedan har flera hakat på. Även i har vi en del lärosäten som är på gång. startar fyra kurser i MOOC, tror jag att det är. Det händer alltså saker, och det är inte oviktigt vad utbildningsministern tycker i frågan. Det här är mer än distansutbildning. Det rör lärosätena och hör givetvis till högskolesfären. Men det öppnar också andra möjligheter vad gäller det livslånga lärandet. Det öppnar helt nya dörrar. Vem som helst som vill och har möjlighet kan via nätet ta del av bra undervisning och få ny kunskap och kompetens. Det är det här som är det spännande. Jag tror att det kan vara utvecklande för våra svenska lärosäten. Det är inget hot. Tvärtom kan det vara något som vitaliserar och hjälper oss att flytta fram positionerna. Som jag skrev i min interpellation är det svårt att veta exakt vad som kommer att hända. Men jag tror att MOOC kan vara ett sätt att vidga folkbildningen i . Här kan man gå in på nätet och delta i en kurs. Det kräver inte att man har en viss behörighet, inte nu i alla fall. Man kan vara med och studera och visa att man vill ta del av undervisningen. Sedan är det givetvis så att det måste relateras till högskoleutbildning; där håller jag med utbildningsministern. Men det öppnar nya möjligheter för att nya personer som vill studera på högskolenivå ska kunna göra det. Jag tror också att detta kan höja kvaliteten inom högre utbildning i . kan svenska studenter genom MOOC ta del av de bästa föreläsarna och föreläsningarna i hela världen. och högskolor kan då samverka med andra universitet och högskolor i världen och göra gemensamma kurser. Då kan duktiga svenska lärare, professorer och forskare vara med och sprida kunskap. På så sätt lyfter vi fram de svenska högskolorna och lärosätena i världen. Jag tror att det här leder till att vi får mer fördjupning genom att lärare kan få mer tid för att handleda, undervisa och hjälpa studenterna. Men det har också att göra med företagen i och kompetensutvecklingen. Helt plötsligt kan man utifrån sina egna förutsättningar ta del av fördjupad kunskap som är ett lyft även för företag och näringsliv. Här finns stora möjligheter. Det är därför vi har drivit frågan om att vi behöver ha en nationell strategi för MOOC. Utbildningsministern har inte gått i bräschen för it i den svenska skolan utan varit negativ till en nationell it-strategi för skolan, även om utbildningsministern nu ändrat sig och gjort en kovändning. Det får inte bara vara så att det är under galgen som man nu ska utvärdera den här frågan. Här gäller det att vara tydlig, sätta ned foten och säga att vi behöver en nationell strategi för MOOC i . Det efterlyser jag. Jag hör inte riktigt det från utbildningsministern. 40 Utbildningsminister (FP): Vi gör samma analys av utvecklingen, tror jag. Den är spännande, men vi vet inte riktigt vart den bär oss. När sedan blir riktigt entusiastisk finns det inte ett enda problem i högskole- och universitetssektorn som inte ska lösas med hjälp av MOOC. Utvecklingen är på gång, och vi får se vart den för oss. Det är lätt att se möjligheter, men det är också lätt att se svårigheter. Det är därför vi behöver fördjupa kunskaperna. Men flera av lärosätena i är på gång att anamma konceptet och pröva sig fram, och de kommer alltid att vara före statliga utredningar. De ligger i framkanten med känselspröten och känner vad som funkar och inte funkar, hur studenterna reagerar och så. Jag tycker att det är bra. Det finns en otrolig förkärlek för nationella strategier hos Socialdemokraterna. För allting ska det finnas ett särskilt dokument som kallas nationell strategi. På så sätt tror man sig kunna påverka utvecklingen allra mest. Jag är inte så säker på det. Jag tycker att det är bra att universitetskanslern nu har fått ett uppdrag att ordentligt gå igenom förutsättningarna för hur MOOC skulle kunna utvecklas i och ta fram en analys och förslag på området. Vi får se vart det leder. Utvecklingen är på gång för länge sedan, oavsett statliga utredningar. Den sker därför att det finns en efterfrågan och för att det finns lärosäten som erbjuder detta efter amerikansk förebild. Det finns flera fördelar som anger. Den utmaning som konsekvent undviker att nämna är att erfarenheten är att genomströmningen är enormt låg. Det är som går igenom utbildningarna. Det krävs en väldig självdisciplin hos den som pluggar. Det finns väldigt lite av interaktivitet mellan lärare och student. Det är utmaningen i det hela. För en del studenter och studerande är det säkert helt rätt metod, men inte för alla. 41 (S): Jag märker på utbildningsministern att han ofta kommer tillbaka till problem och hinder i de här frågorna. Jag håller med om att det finns saker som man måste utreda och som kan vara problematiska. Men för mig är det ändå en stor möjlighet att ha MOOC i . Det är en möjlighet för många människor, studenter, företag och näringsliv och en folkbildande insats. Jag skulle i mitt sista anförande vilja citera , som är universitetslektor och ansvarig för MOOC-kurserna på KI. Han säger i tidningen : Det har länge pratats om utbildning på nätet, men händer det på riktigt och universitetsvärlden kommer att förändras . Då ska vara med vid frontlinjen; bevaka och påverka. – – – Det handlar om ett livslångt lärande-perspektiv. Det här är ett utvecklingsprojekt där vi vinner kunskap tillbaka till den vanliga utbildningen, och kan hitta former för bra fortbildning till tidigare studenter som vi tar ett viktigt socialt ansvar.