prot · H20925 · 2014-11-20 00:00:00 — Det finns alltså en otrolig framtidspotential för , och därför är jag så glad över att vi har kunnat finansiera en utbyggnad av den högre utbildningen i vår budget, där vi ju börjar med 5 000 nya högskole- och universitetsplatser . som vi gör detta gör vi också en satsning på kvaliteten i den högre utbildningen. Det är ju också viktigt att det är hög kvalitet i utbildningen för den som läser den. Där genomför vi alltså också en satsning. Eftersom vi finansierar alla reformer krona för krona måste vi för att ha råd med detta höja skatten. Men det är så man måste göra när man ärver ett stort underskott i de offentliga finanserna. Straffen för grova narkotikabrott 55 (): Jag vill ställa en fråga till justitieminister . Vi får allt fler rapporter som oroar när det gäller väldigt unga människor som hamnar på akuten eller omhändertas för att de har provat nätdroger. Uppenbart är att drogerna har blivit alltmer lättillgängliga och att en del ungdomar har fått en mer liberal inställning till droger över huvud taget. Den grova kriminaliteten tjänar naturligtvis väldigt mycket pengar på den här försäljningen. har av tradition en väldigt restriktiv narkotikapolitik, och här i har vi varit överens om den saken. Ny praxis i ledde dock till att vi fick förändringar i påföljderna, trots att inte hade tagit några sådana beslut. Därför tog alliansregeringen initiativ till en utredning, som också har kommit med förslag om en skärpning av straffen för grova narkotikabrott. Skälet är att ligger i underkant i jämförelse med andra länder. Min fråga till är: Kommer regeringen att lägga fram förslag om en skärpning av påföljderna för grova narkotikabrott i enlighet med utredningens förslag? 56 Justitie- och migrationsminister (S): Jag delar uppfattning om att utvecklingen på narkotikasidan är mycket oroväckande. Vi har bland annat och månaderna sett situationen när det gäller spice, en ny drog som har kommit in och som har fått fruktansvärda följder för enskilda ungdomar. Där går vi nu fram med en klassificering och också en hårdare linje, kan vi väl säga, när det gäller hur vi ser på den typen av droger. Jag tror att man måste möta narkotikaproblemet på tre olika sätt. Det ena är att förstärka de förebyggande insatserna. Där hade den tidigare socialdemokratiska regeringen en särskild insats som hette , som alliansregeringen dessvärre lade ned nästan det första den gjorde. Vi måste nu försöka återupprätta det förebyggande arbetet på ett bättre sätt . Det är väldigt viktigt för oss. Det andra är missbruksvården. Det är samma sak där. De har en väldigt ansträngd situation på kommunernas socialtjänstkontor som gör att missbrukare har svårt att få den vård de behöver för att kunna komma ur sitt missbruk. Det tredje är straffrätten. Där har vi ett utredningsförslag som bereds i , och jag ser att remissutfallet på det förslaget är positivt. När vi har berett frågan kommer vi naturligtvis att gå vidare till . 57 (): Det är alldeles riktigt att det behövs förebyggande insatser, och missbruksvården hänger ihop med detta. Men frågan gällde påföljderna. Jag tar det som ett positivt besked, och jag konstaterar också att har sagt att Socialdemokraterna är positiva till utredningens förslag om att införa brottsrubriceringen synnerligen grovt narkotikabrott. Det är inte riktigt den inställning som vi har mött från . Jag önskar ministern all lycka i det fortsatta beredningsarbetet, och jag ser fram emot att det kommer förslag på bord så att beslut om ny lag kan fattas som kan träda i kraft . Annars måste ta ett eget initiativ. Vi har nog inte ändrat uppfattning om att ska ha en restriktiv narkotikapolitik också . 58 Justitie- och migrationsminister (S): Nej, det har vi självklart inte. Jag ser fram emot att ha ett bra samarbete med i frågorna framöver. Jag vill bara påpeka att frågan om narkotika är bredare än bara straffrätten. Den är en viktig del. När vi har berett frågan färdigt i kommer vi att återkomma till . Men man måste se frågan i dess totala sociala sammanhang. Då har vi de förebyggande insatserna och missbruksvården, som är väl så centrala för att komma till rätta med det – återigen – växande problemet i det svenska samhället. Utlandsfödda kvinnors rätt till utbildning 59 AMINEH KAKABAVEH (V): Kvinnors och flickors möjligheter och rätt till utbildning är tyvärr inte så självklara i många delar av världen. I är skolgången obligatorisk för alla barn. Många kvinnor som kommer till är lågutbildade, och en del saknar också utbildning. Högerregeringen ändrade i och försvårade därigenom för många studenter, inte minst målgruppen utlandsfödda unga kvinnor. Min fråga till utbildningsminister är följande: Avser statsrådet att ändra i så att de gynnar också denna målgrupp? Det är viktigt så att de kvinnorna får samma rättigheter som svenskfödda. 60 Utbildningsminister (MP): Det är helt riktigt att det har skett förändringar inom . Min statsrådskollega och jag ser över de olika förändringar som har gjorts i olika förordningar, men vi har inget konkret besked att ge här om vilka förändringar som är planerade i just denna del. Där får vi återkomma när beredningsarbetet är färdigt. 61 AMINEH KAKABAVEH (V): Tack för svaret! Jag hoppas verkligen att vi kommer att jobba mer med frågan. Vi vet att det finns ett par tusen kvinnor i som är totalanalfabeter. vid tog upp denna fråga . Hon visade att detta inte gäller bara i utan även i småstäder. I finns en hel del kvinnor. Jag själv jobbar med dem inom organisationen hora eller kuvad. Kvinnorna har bott i , och de kan inte skriva sina egna namn på svenska och inte heller på sina egna språk. Det är svårt. Utbildning är inte en självklarhet. För att ge kvinnor och unga flickor en chans måste vi verkligen se till att de får samma rättigheter att låna eller få studiebidrag. 62 Utbildningsminister (MP): Det stämmer verkligen att möjligheten till egenmakt, makt över sitt eget liv, växer ur möjligheten till att få ett språk, att kunna uttrycka sig i skrift, och att få den utbildning man behöver. Det är också anledningen till att ett av samarbetsregeringens allra största och viktigaste projekt som min kollega ansvarar för är . innebär en möjlighet för många som står utan den utbildning de behöver för att få egenmakt, det vill säga makt över sitt liv. Det kommer att bli en av de viktiga sakerna för regeringen att uträtta. Det är också anledningen till att det är svårt för regeringen att svara på vad som ska göras med en enskild paragraf i förordningen om CSN-systemet. Frågan kommer att beredas i helheten av hur , som bland annat handlar om just de människor som Amineh Kakabaveh lyfte fram i sin fråga, ska genomföras. Arbetet mot skolk i skolan 63 (FP): Jag skulle vilja inleda med att påminna finansministern om att SCB har berättat att kostnaden för högre utbildning har stigit med 6–. Det lät inte så tidigare. Min fråga går till utbildningsministern. Det är viktigt att vara på plats när utbildning ges. Vi kan konstatera att skolor har lyckats minska skolket kraftigt med hjälp av effektiva och strategiska åtgärder. Det är viktigt. Är man med på lektionerna lär man sig mer. Det finns också andra sociala problem på grund av hög frånvaro. Slutsatsen från socialdemokratiska och miljöpartistiska ledning var dock något märklig. De sade att de ska trappa ned arbetet mot skolk och att de ska se till att terminsbetygen inte längre anger ogiltig frånvaro. När de sedan fick reda på att det inte gick att göra så eftersom det står i skolförordningen att ogiltig frånvaro måste skrivas in i terminsbetyg backade de. Det var mycket bra. Kvar finns känslan av att dels skulle arbetet mot skolk trappas ned, dels att det inte fanns en koll på vilka regler som gäller för svensk skola. Vilket råd vill utbildningsministern ge till den politiska ledningen i ? 64 Utbildningsminister (MP): Tack för frågan! Först och främst har regeringen tidigare klargjort att vi inte har några planer på att ändra betygssystem eller reglerna i förordningen som handlar om att i terminsbetyget, inte i slutbetyget, ange ogiltig frånvaro. Det är viktigt. Vi är inte valda för att än en gång rita om kursplan och betygssystem. Den typen av saker ska inte målas om varje gång det blir en ny färg på regeringen. Den typen av saker ska inte avgöras av partitaktik eller snabba, enkla voteringar i , utan de ska avgöras av vad forskningen och erfarenheten anser ger de bästa förutsättningarna för unga att få en bra utbildning. Det är därför vi vill samarbeta brett, och därför kommer vi inte att göra några snabba förändringar i till exempel den förordningen. Frågeställaren efterfrågar råd från mig till skolledning. Jag tror att medborgare har valt en mycket bra politisk ledning som på ett bra sätt kommer att kunna ta sig an utmaningarna i skolan i samarbete med regeringen. Jag tror inte på att fortsätta det tidigare pingpongandet av ansvaret mellan regering och kommunerna om skolan. 65 (FP): Jag tackar för svaret! Låt oss ta ett steg tillbaka. Då kan vi se en annan bild. Det är en bild som visar att den politiska ledningen i största stad inte har koll på vilka regelverk som gäller för svensk skola. Om ledningen inte har det i största stad kan man gissa att den insikten och kunskapen inte heller finns i alla kommuner som har ansvar för skolan. Skolinspektionen visade så sent som för sedan att av de kommunala huvudmännen har brister, ibland stora brister, i den politiska styrningen av skolan. För del väcker detta slutsatsen att staten borde ta huvudansvaret för skolan, det vill säga ett statligt huvudmannaskap. Vilken slutsats drar utbildningsministern av detta konstaterande av det enskilda fallet i och även Skolinspektionens mycket tydliga och skarpa kritik, att av kommunerna har tydliga brister i den politiska styrningen av skolan? 66 Utbildningsminister (MP): En viktig slutsats som regeringen drar är att vi måste lämna den politiska debatt där utbildningsministrar av skiftande färg skyllt skolans problem på kommunerna och kommunerna har skyllt skolans problem på regeringen. Sedan har man fastnat i ett pingpongande om ansvaret i stället för att ta gemensamt ansvar. Det är därför vi nu gör oerhört stora investeringar. Det är en stor skillnad jämfört med den budget som lades fram i kammaren där av det reformutrymme Alliansen prioriterade gick till skattesänkningar och till skolan. gör vi stora investeringar i skolan i samarbete med kommunerna. Vi måste sätta oss ned tillsammans för att se till att ge bättre stöd i tidig ålder, få en bättre lärarrekrytering, få en jämlik skola och lämna situationen där skolans problem skylls på någon annan och ingen tar ansvar bakom oss. Vi är beredda att tillsätta en skolkommission som ska titta på de stora frågorna om hur det kan bli mer likvärdighet i skolsystemet och hur lärarna kan stödjas i sitt uppdrag. Men det hjälper inte barnen som är i skolan här och , och därför måste det till investeringar i skolan. Och dem är vi beredda att göra. 67 (MP): Jag tänkte ställa en fråga till statsrådet . I våra gränsregioner finns många människor som pendlar till ett annat land. Mellan och är det ungefär 17 000 . Det är bra på många sätt. Ett problem är att dessa människor inte finns med i den officiella statistiken. Det gör bland annat att och andra delar av förefaller ha högre arbetslöshet än vad som egentligen är fallet. Det gör i sin tur att planeringsförutsättningarna blir skeva eftersom en så stor del av arbetskraften inte räknas in i olika planeringsunderlag. fanns en nordisk statistikdatabas, , som är nedlagd. Därför frågar jag statsrådet som har ansvaret för de nordiska samarbetsfrågorna: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förbättra det statistiska underlaget gällande pendlare i gränsregioner? 68 Statsrådet (S): Ett tack till för att han sätter ljuset på en angelägen fråga! Det är riktigt att när vi inte har en korrekt bild av hur verkligheten ser ut kan vi heller inte alltid fatta de bästa besluten. Den här frågan var som sagt uppe i samband med att man diskuterade fortsättningen på Statnords arbete. Vi var för en fortsättning, men två av våra grannländer ville inte skjuta till de ekonomiska resurser som en fortsättning förutsatte. Jag har inte gett upp tanken på att det skulle kunna bli en fortsättning på den här statistiska kartläggningen så att vi får en bra bild av hur det ser ut i gränsregionerna och i våra grannländer sammantaget. Jag utgår ifrån att vi kommer att kunna ta upp det. Jag kommer själv att se till att frågan kommer att tas upp i det fortsatta nordiska samarbetet. 69 (MP): Tack så mycket för det svaret! Det känns väldigt bra att statsrådet har ambitionen att ta upp den frågeställningen. En möjlighet är att vår statistiska centralbyrå skulle kunna få ett utökat ansvar för frågorna ifall det nu inte går att övertyga våra grannländer om att starta ett sådant arbete igen. är det på den svenska sidan som helt finansierar det. Man skulle kunna tänka sig andra modeller ifall det inte går att se över ett sådant utökat ansvar för SCB eller liknande längre fram. 70 Statsrådet (S): Ja, det finns säkert flera sätt att lösa det behovet på. Ett skulle kunna vara att de olika nationella statistikbyråerna och myndigheterna tar ett gemensamt ansvar. Det är en fråga som vi får titta på och återkomma till. Jag tycker att det är viktigt att vi tar ett gemensamt ansvar och delar på det mellan de nordiska länderna. Vi får återkomma till frågan. 71 (KD): firar vi att fyller . Det är en stor dag. Det är viktigt att vi arbetar för att konventionen återspeglas i barns vardag. Vi vet att barn som finns i ekonomiskt utsatta hushåll deltar i fritidsaktiviteter i mindre utsträckning än andra barn. Alliansregeringen införde en fritidspeng för att dessa barn skulle få bättre möjligheter att vara med i fritidsverksamhet, till exempel att betala träningsavgifter. Stödet var utformat så att barnen inte skulle behöva känna att de tog från hushållskassan för att betala träningsavgifterna. Denna peng vill regeringen nu slopa rakt av . Med precision slår regeringen mot utsatta barns fritidsaktiviteter. Hur går det ihop med stadganden om barns rätt till fritid, lek och rekreation? Frågan går till : Är regeringen beredd att ändra sig och backa i den här frågan? Det vore ett utmärkt tillfälle när fyller . 72 Utbildningsminister (MP): Tack för frågan! Ja, det här är verkligen att fira. var en viktig milstolpe för att stärka barns rättigheter, och det är också en av anledningarna till att vår regering är beredd att göra till svensk lag. Det har dröjt , och det har vi väl alla ett gemensamt ansvar för. Det har dröjt alldeles för länge innan vi lyckats göra till svensk lag. Vi kan konstatera att den förra regeringen tyvärr misslyckades med att gå i mål med det arbetet. Vi kommer att göra det. ställer en konkret fråga som handlar om fritidspengen. Vi vidtar från regeringens sida flera åtgärder mot barnfattigdomen. En av de viktigaste är höjningen av underhållsstödet, som är speciellt viktigt för många av de barn som lever i barnfattigdom. Vi gör förändringarna vad gäller fritidspengen kopplat till förändringen av för socialbidrag. Det är för att se till att alla barn, inte bara barn i familjer som klarar att söka ett särskilt stöd, ska kunna få tillgång till en fungerande fritidsverksamhet. 73 (KD): Tack för svaret! Så här skriver i sitt remissvar gällande förslaget om att slopa fritidspengen: ”Barn som vi träffat beskriver att de ofta känner stort ansvar för familjens ekonomi. berättar så här: ’Jag har alltid spelat fotboll, men så slutade jag ungefär och det var också lite för att det började bli dyrt.’” Idén med fritidspengen var att utgifter för fritidsaktiviteter inte skulle behöva konkurrera med familjens ekonomi i övrigt. konstaterar: Det är djupt olyckligt att avskaffa detta stöd utan att veta hur det drabbar barnen. säger så här om regeringens förslag: Ett avskaffande av fritidspengen drabbar de mest utsatta barnen. Jag frågar igen: När fyller , är det inte ett bra tillfälle att backa i den här frågan, inte för skull eller för Rädda Barnens skull men för dessa barns skull och deras rätt till fritidsverksamhet? 74 Utbildningsminister (MP): Jag är jätteglad för att har börjat läsa remissvaren från barnrättsorganisationer och . Jag hade såklart önskat att man hade gjort det också när man försämrade förutsättningarna för sjuka som blev utförsäkrade. Varje gång en sjuk förälder utförsäkrades innebar det att fler barn behövde växa upp i barnfattigdom. Man stärkte inte heller a-kassan, vilket gjorde att arbetslöshet blev förknippad med fattigdom. Den här regeringen kommer att stå upp för barnrätten. Den här regeringen kommer att göra till svensk lag. Just i den här frågan drar och jag olika slutsatser om vad som är den bästa vägen för att se till att unga i familjer med ekonomiska svårigheter också får möjlighet till fritidsaktiviteter. Jag tror inte att ett bidrag som man särskilt måste söka är det som fungerar bäst för familjer som känner ett stort avstånd till de kommunala myndigheterna. Vi tror snarare på att man förändrar socialbidragsnormen och stärker förutsättningarna för ekonomiskt svaga familjer totalt sett, genom att till exempel höja underhållsstödet och återuppbygga en fungerande a-kassa och sjukförsäkring. Förslaget om obligatoriskt gymnasium 75 (M): Min fråga går till statsrådet . Vi ser nu efter några veckors regerande våndan av att inte vara förberedd. Några vallöften är svikna – det är vi visserligen glada för. Några reformer backar man på. Inte minst finns förslaget om obligatorisk gymnasieskola. Där vill man alltså slå ett obligatorium i huvudet på de elever som är svaga, som inte är speciellt motiverade att gå i skolan eller som hoppar av. Förslaget har mött ganska stort motstånd, och vi har även hört att statsrådet har tvekat om det i någon interpellationsdebatt. Min fråga är: När kommer regeringen att dra tillbaka förslaget? 76 Statsrådet (S): Tack, , för frågeställningen! Till att börja med kan jag konstatera: Ska man klara sig på en modern arbetsmarknad behöver man gymnasiekompetens. Den sortens kvalifikationer har visat sig vara en nyckel till jobb. Regeringens främsta ambition framåt är att höja sysselsättningen och framför allt att pressa tillbaka den skyhöga ungdomsarbetslöshet som råder i vårt land. Vi i regeringen har sagt att vår målsättning är att alla unga ska få gymnasiekompetens. Däremot har vi varit tydliga med att formen för hur detta ska nås ska utredas. Vi vill gärna göra det tillsammans med . Vi sträcker ut vår hand även till de andra partierna i och hoppas att vi tillsammans ska ta ansvar för när det kommer till den här frågan. 77 (M): Som det ser ut just nu kommer förslaget att falla om det läggs på bord. Jag tror också att vi måste stärka gymnasieskolan, men det går naturligtvis framför allt genom en bättre grundskola så att fler klarar de nationella programmen. Min fråga är då: Finns det fler verktyg i statsrådets låda än ett obligatoriskt gymnasium? 78 Statsrådet (S): Tack, frågeställaren! Jag kan inleda med att säga att regeringen delar den åsikt som framförs att det är viktigt att gå in med tidiga insatser. Det ska bli fler lärare och mindre skolklasser. Vi ska se till att tiden mellan läraren och eleven förstärks, för vi vill ju få till mötet mellan kunskapsförmedlaren, som är läraren, och eleven. Det är där någonstans kärnan ligger. Där är vi helt och hållet överens. Jag hoppas att vi tillsammans kan ta ett ansvar för och för skolan och att vi finner varandra i fråga om hur vi ska se till att alla elever får gymnasiekompetens. Låt oss utreda frågan så som vi har sagt, låt oss ta ansvar tillsammans och låt oss sedan se till att vi ger unga en ljus framtid! Åtgärder för att skydda handeln mot brott 79 (SD): Min fråga är riktad till justitie- och migrationsminister . Vad tar den nya regeringen fram för förslag för att skydda handeln mot hot och andra brott? För att illustrera problemets allvar ska jag återge några skrämmande siffror. Stölder, rån och bedrägerier kostar handeln ofattbara . Det motsvarar hela landstings årliga budget. Och det är inte bara pengar det handlar om; det handlar om sömnlösa nätter, förstörda liv, slöseri och mycket annat. Rån med skjutvapen ökade . 65 000 svenskar har drabbats av id-kapningar, där identiteterna används i handeln till bedrägerier. anmäldes 13 000 fakturabedrägerier. Min fråga är: När tänker regeringen ta problemet på allvar och vidta konkreta åtgärder? 80 Justitie- och migrationsminister (S): har helt rätt i att det här är en stor fråga, inte minst på landsbygden där man ser en del inbrottsvågor i delar av vårt land. Och det är naturligtvis en stor fråga för handeln, som drabbas av butiksrån och sådant. Den här regeringen har sagt att det viktigaste för oss är att försöka få upp andelen uppklarade brott. Det spelar ingen roll hur höga straff du har om du inte fångar några bovar. Det viktiga är att se till att polisen utvecklar sina utredningsmöjligheter och att man utvecklar rättsväsendet så att fler brott upp. Det tror jag är ett viktigt besked för dem som oroar sig, för ju fler av dem som begår brotten vi faktiskt lyckas fånga, desto mer förebygger vi fortsatt brottslighet. Själva polisverksamheten och åklagarverksamheten ligger på inrikesministern, . har man utsett en ny rikspolischef, som ni säkert har sett. Det blir en viktig sak för polisväsendet och åklagarväsendet framöver att jobba med just den typ av brott som frågeställaren pekar på. 81 (SD): har gjort väldiga insatser i frågan och har några väldigt bra, konkreta förslag. Bland annat vill de att polisen ska synas mer på gatorna eftersom det förebygger många brott. Dessutom skulle de vilja att man inför en ny lag och helt enkelt kriminaliserar både id-kapningar och bluffakturor. De vill även införa inträdesförbud i butiker – handlaren ska kunna porta dem som stjäl. Att polisen blir mer effektiv, mer närvarande och förenklar sina rutiner är önskvärt. 82 Justitie- och migrationsminister (S): Jag kan lova frågeställaren att regeringen framöver kommer att föra en nära dialog med i just de frågorna. Det gjorde vi faktiskt redan före valet – jag har träffat representanter för , och då togs de frågorna upp. I vår strävan efter att både förebygga fler brott och se till att klara upp fler brott kommer en dialog med bland annat att vara oerhört viktig framöver. 83 (S): Jag vill ställa min fråga till , minister för strategi- och framtidsfrågor samt nordiskt samarbete. genererar en tredjedel av och samlade bnp. Det visar hur mycket som redan sker där i form av tillväxt och sysselsättning. Men det finns potential för regionen att bli ännu bättre. Det är viktigt att poängtera att detta inte är någon regional fråga utan i allra högsta grad en riksfråga. Det som händer i berör hela landets utveckling och ekonomi. Problemet är att det finns en del hinder för integration, främst på grund av att och är två olika länder med olika regelverk. Det kan man såklart inte överbrygga hur mycket som helst, men det finns en del gränshinder som man faktiskt skulle kunna lösa. Ett exempel är att examina från utbildningar inte värderas lika på båda sidor, vilket kan leda till arbetskraftsbrist. Vad är regeringens syn på de här frågorna? 84 Statsrådet (S): Det är en jätteviktig fråga. Jag är en varm anhängare av ett gränslöst , och jag tycker att vi ska göra allt som står i vår makt för att förverkliga detta. Det borde inte finnas några nationella gränser för arbetskraft, varor eller tjänster i vår del av världen. Många gränser har också försvunnit . Bland annat genom EU:s tillkomst har många hinder för arbetskraftens rörlighet eliminerats. Mer finns naturligtvis att göra. Det var bland annat därför som vi gemensamt tillsatte det så kallade . Det har arbetat i drygt och identifierat ungefär 38 hinder som man har börjat arbeta med. har man lyckats eliminera snart fyra. Tolv ytterligare befinner sig i en process för att försvinna.