prot · H10973 · 2014-02-25 00:00:00 — Det rånas mer än två butiker i . Sedlarna körs av Loomis och andra företag i bepansrade bilar. Men kontanthögarna växer ute i de små butikerna, som får besök av otrevliga individer som hotar dem till livet med kniv, yxa, pistol eller vad det månde vara. Då menar jag att det inte duger med ett sådant här svar. Det här är jätteviktigt. Det är ett arbetsmiljöproblem som är överskuggande. Vi har växande problem med våld och hot på många arbetsplatser men även ute i samhället. En grupp som vi verkligen vill trycka på är de som är utsatta i butikerna. Då kan man hänvisa till att det pågår en utredning, men jag tror inte att lösningen finns i utredningen. Tror finansmarknadsministern att där kommer förslag mot butiksrånen som säkrar situationen för dem som jobbar ute i butikerna? Det är inte jag helt säker på. Det är därför, herr talman, som jag vill vända mig till finansmarknadsministern och ställa frågan om på vilket sätt han vill se till att minska antalet butiksrån. Det duger inte att hänvisa till en utredning eller en översyn. Vi har begärt en utredning om detta som finansmarknadsministern och regeringen har sagt nej till, trots att vi var en majoritet här i kammaren. Kan du förklara varför den utredning som vi begärde, som var direkt riktad mot butiksrånen, inte skulle duga medan den andra om ett regelverk för kontanthantering skulle lösa problemen? Jag förstår inte hur det ska gå till, men det kanske vi kan få svar på . 32 Statsrådet (M): När det till att börja med gäller inlägg håller jag med om att bankerna undandrar sig sitt ansvar. Det är dock fortfarande min bestämda uppfattning att om man ställer krav på kontanthanteringen kommer fler att lämna den, så det är ingen lämplig åtgärd. Det skulle tvärtom bli sämre. Jag tror inte att bankerna av illvilja upphör med kontanthantering, utan att de banker som gör det kort och gott gör bedömningen att de inte tjänar pengar på den och därför upphör med den. En och annan bank har säkert en annan uppfattning, har en annan logistik och har hittat andra former för detta. De ser det som ett led i sin marknadsföring, att det är bra för dem att ha kontanter för att på det viset få kunder. Därför har man en sådan service. Men jag tror inte att det är någon illvilja från bankernas sida, utan de ser det kort och gott som en fördyring. Om vi skulle ställa sådana krav på dem är det en uppenbar risk för att utarmningen av bankerna skulle bli mycket större än vad den är . Det skulle ingen tjäna på. Vad gäller butikerna och butiksrånen, som både och var inne på, har jag talat med företrädare för butikerna, och det finns ett logistikarbete att göra för många butiksägare. Om man tillhandahåller kontantservice kan man i bästa fall minska sedelhanteringen i butikerna, det vill säga att sedlar kommer in och sedlar går ut. Om detta sker på ett korrekt och bra sätt med en modern och bra logistik minskar, tvärtemot vad ni anser, rånrisken för butikerna. Min bedömning är inte att sedelhanteringen i butikerna i sig ökar rånrisken. Det borde och kan mycket väl vara precis tvärtom, att den minskar genom ett korrekt förfarande. Jag ser inte riktigt problemet över tiden att butikerna skulle löpa denna risk genom att man skulle tillåta detta. Vad gäller Posten och dess agerande skedde all hantering för på Posten. använder Posten ofta mindre företag, servicekontor och annat. Min bedömning är att denna hantering förutom att det har blivit bättre för konsumenterna som fått närmare till sina paketutlämningar också har varit fruktbar för de små servicekontoren, att järnaffären, livsmedelsaffären och vad det kan vara har fått mer kunder. Min uppfattning är att Postens agerande i detta avseende snarare har gynnat småföretagen. säger att vårt intresse för en utarmning av landsbygden är lågt. Ja, det håller jag med om. Vi har inget intresse av att utarma landsbygden; det intresset är lågt. Vi har tvärtom intresse av att stärka landsbygden. Däremot har vi kanske olika uppfattning om själva utredningen. Vi tillsätter en utredning, , för att vi inte har alla svar på alla frågor. Hade vi alla svar på alla frågor skulle vi inte behöva en utredning, men måste vi titta på vad utredningen kommer fram till. Jag delar uppfattning att utredningen i första hand kommer att handla om motorvägar för kontanthantering, inte hur det kommer att gå ut i kapillärerna. Låt oss se vad utredningen kommer fram till och vad det leder till. Detta är också ett av skälen till varför den andra utredningen inte har kommit till stånd. Vi vill ju se vad den första utredningen kommer fram till innan vi skriver direktiv till eventuella nya utredningar. Konstigare än så är det inte. 33 (V): Det är märkligt att inte låta bankerna ta ansvar för något de borde ha ansvar för. Banker utan pengar är som apotek utan mediciner, menar jag. har lagt ned 30 kontor och gjort 240 kontor kontantlösa. En annan bank har behållit alla sina bankkontor och låter dem också hantera kontanter. , som har gått en helt annan väg, har ökat sin aktieutdelning . Det handlar alltså knappast om att det är för kostsamt, utan det finns andra delar i detta som man behöver titta på. Vi har ett politiskt ansvar att se till att det fungerar ute i samhället, för enskilda människor och företagare. Det gör det inte , och då måste ni använda de redskap som finns till hands och reglera det genom till exempel det vi har föreslagit, nämligen att bankerna ska åläggas ett sådant ansvar. Hittar ni andra lösningar kanske ni kan dra tillbaka vårt förslag. Statsrådet menar att om folk både kan ta ut och sätta in pengar via butikerna kan det minska hanteringen av kontanter i butikerna. Så kan det å ena sidan vara. Å andra sidan har många företag långt att åka för att bli av med sina kassor, bankernas automater fungerar inte och tar inte alla former av kontanter och avgifterna är höga både för att lämna kassor och för att få dem räknade. Då blir pengarna kvar i butikerna eller transporteras mellan företaget och butiken, och det finns en ökad rånrisk eftersom man inte har samma säkerhet. Det lockar människor som av olika anledningar är i stort behov av kontanter och tycker att det är enkelt att cykla till butiken med en kniv. Det har hänt i med olika former av vapen. Man går in i en närbutik och rånar den, och sedan har man förstört livet för den kassörskan. Även om finansmarknadsministern hänvisar till olika saker tror jag inte att det kommer att vara lösningen, tyvärr. 34 (S): Det var ju vitsigt av ministern att försöka vända på det där med utarmningen. Upp till bevis! Visa hur utarmningen av har förhindrats – eller av när Lantmäteriet försvinner. Visa det i stället för att stå här och försöka dra en ordvits. Finansmarknadsminister är inte riktigt uppdaterad. Regeringen tänker inte göra någon utredning om butiksrånen. Men hävdar det. Är det vad som gäller nu? Jag vet att regeringen inte tänker göra någon. Det vore dock roligt om kunde ändra på det och säga att en utredning ska göras. Det är allvarliga frågor som handlar om hot och våld. Dem kan man inte bara passera hur lätt som helst. Det handlar också om vilka resurser som och övriga vill ge , som ni svälter ut. Man ska gå ned till 200 inspektörer och alltså bli 185 inspektörer färre än när ni började resan. Det handlar om möjligheter att komma på en så kallad 6:7 eller göra besök i butiken när det har varit rån och fatta beslut om sluten kontanthantering. Dessa resurser minskar ni . Visst kan vi raljera över detta. Det sker två butiksrån . Det har varit 13 i , med dramatiska följder för dem som jobbar där. Det kan vi ha roligt åt, tycka inte är så viktigt och säga: Vi tar det sedan, kapillärerna kommer . Vi tycker att det är en viktig arbetsmiljöfråga som borde hanteras . Jag begriper inte att regeringen säger nej till en utredning. Jag begriper inte heller hur då kan stå här och säga ja till en utredning. 35 Statsrådet (M): Jag håller med om att banker har ett samhällsuppdrag. De har det dels för att de har en sådan viktig roll i samhällsekonomin, dels för att de har en implicit statsgaranti och inte kan gå omkull. Även om aktieägarna aldrig ska lösas ut av staten är det svårt att se att bankerna kommer att gå omkull. De har alltså ett samhällsuppdrag och bör agera därefter. En förbisedd åtgärd i denna fråga är att fackföreningar, ideella organisationer och andra agerar. När till exempel Villaägarna på allvar tog tag i frågan om dåliga villkor för bolån och gjorde en riktig upphandling mellan bankerna fick man mycket fina villkor i en bank. Om ett antal fackföreningar går samman och kräver att bankerna tillhandahåller kontanter till medlemmarna skulle det inte förvåna mig om man får en helt annan diskussion med bankerna och kan spela ut dem mot varandra. Jag är lite förvånad över att så inte har skett, för jag tror att det är en fruktbar väg framåt. Jag raljerar inte, . Jag tar det på största allvar. Det är dock normal ordning att vi ser vad en utredning kommer fram till innan vi bestämmer oss för nya åtgärder. Det är inte svårare än så. Vi har dessutom ett system i . På de ställen där det är uppenbara brister har länsstyrelserna ett ansvar ihop med att vidta åtgärder som ska underlätta kontanthanteringen. Visar det sig att det inte är tillräckligt får vi se om vi kan utöka den på något vis och göra den ännu bättre. Vi har dock en ordning för detta som, vad jag vet, nyttjas även i . Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2013/14:263 om det sålda familjesilvret 36 Statsrådet (M): har frågat mig varför det är fult att staten äger aktier och företag samt att staten på detta vis får statsinkomster via vinstutdelning. Han har också frågat mig mot bakgrund av vilka fakta och omständigheter utförsäljningar av statsegendom används för att finansiera skattesänkningar och för att maskera försvagningen av statsbudgeten. Regeringen anser att bolag med statligt ägande ska förvaltas på bästa sätt. Regeringen har av detta skäl förstärkt och utvecklat förvaltningen av bolagen med statligt ägande, bland annat genom att ställa krav på att de ska agera föredömligt avseende hållbart företagande. anser regeringen som princip att staten inte ska äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens, om företaget inte har ett särskilt beslutat samhällsuppdrag som är svårt att klara på något annat sätt. Regeringens ambition är därför att minska det statliga ägandet. Staten kan dock väntas vara en stor bolagsägare även . I den statliga bolagsportföljen finns flera bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag som är svåra att klara på annat sätt än i statlig ägo. Det finns också andra motiv till varför staten kommer att ha ett fortsatt inflytande i vissa bolag, exempelvis om en försäljning skulle försämra konkurrensen. Försäljning av aktier i bolag med statligt ägande påverkar vid försäljningstillfället statsskulden och statens budgetsaldo. Däremot påverkas inte den offentliga sektorns finansiella sparande eftersom tillgångsslag byts mot varandra. En försäljning av aktier spelar därför ingen roll vid bedömningen av budgetutrymmet eller i förhållande till överskottsmålet. Aktieförsäljningar kan inte användas för att finansiera reformer, och således går det inte heller att hävda att de skulle kunna finansiera skattesänkningar. Eftersom det i den årliga budgetpropositionen tydligt redovisas såväl utfall som prognoser för statens budgetsaldo rensat för större engångseffekter kan försäljning av aktier i bolag med statligt ägande inte heller användas för att maskera en försvagning av statsbudgeten, vilket interpellanten hävdar. 37 (S): Jag tackar statsrådet för svaret. Vi hade en gång en . Det damp ned en inbjudan till besiktning. Vi bokade dag. Som unga kanske vi ängslades när spikhammaren trummade underredet. Men det fungerade. Det var ingen slump, utan det fanns en säkerhet. Det var oförvitliga, stolta tjänstemän som utförde arbetet. skulle bli fri, trots att regeringen redan innan visste att avreglering och konkurrensutsättning inte fungerat så bra i andra länder, enligt en studie som lät utföra . I utvecklades det till ett riskkapitalägt oligopol, och i blev det överetablering och kvalitetsproblem. Det sägs att en operatör där försökte profilera sig med: Alla klarar sig hos vår . Man oroades icke över spikhammarens gång. Efter avregleringen i etablerades två riskkapitalbolag. Särskilt många stationer blev det inte, så staten gick vidare och sålde ut en tredjedel av till Opus. Enligt Affärsvärlden och värdeföretaget skänkte staten bort . Man sålde alltså ett företag som var väsentligt högre värderat bara för att privatisera. Affärsvärlden skrev att den gyllene avregleringen blev till stor glädje för Opus aktieägare men att den också går att se som en ideologiskt driven avreglering där skattebetalarnas tillgångar såldes för billigt för att lösa ett problem som inte existerade. Vi hade en gång ett apotek där man drevs av att distribuera medicin billigt och rationellt. Om den receptbelagda medicinen saknades på det första kunde de meddela var den fanns. Även detta skulle privatiseras. Låt mig ta ett exempel. 27 apotek i såldes ut till riskkapitalbolag, däribland IGC. De köpte apoteken för 225 miljoner och var tvungna att äga dem . Dagen efter såldes de för – en kraftig övervinst. Jag skulle kunna fortsätta uppräkningen av hur våra gemensamma tillgångar slumpas bort, men jag vill fråga statsrådet : Är du nöjd med utförsäljningarna? Blev det bättre? Var det rätt pris? Du säger att staten inte vill äga på den kommersiella marknaden. Vad mer avser regeringen att sälja ut? 38 (M): Sälja ut familjesilvret, säger . När jag läste interpellationen kom jag att tänka på min mormor som gick bort . Av henne fick jag och övriga släkten ärva just lite familjesilver. För min egen del handlade det inte om så mycket, bara några bestick och en ljusstake. Som kuriosa kan jag nämna för att de kom från min mormors far som var ordförande i arbetarekommunen i . Besticken ligger nu i en låda hemma hos mig, och jag ska erkänna att jag aldrig har använt dem. Orsaken är att de inte är riktigt praktiska och känns lite otidsenliga. Men jag kommer aldrig att sälja besticken. De har ett stort affektionsvärde för mig, för jag kommer att tänka på mormor. Det känns lite som att det är just affektionsvärde som är Socialdemokraternas motiv till att ha statligt ägande. De drömmer sig tillbaka till när Domus var centrum i bygden tillsammans med Folkets Hus, när av ekonomi var offentlig konsumtion. De drömmer sig tillbaka till den där tiden då de kände att de höll på att skapa sin socialistiska utopi. Om man tittar på forskningen är den mycket tydlig. Jag kan till exempel rekommendera en avhandling av professor . Den belägger tydligt att företag som varit statliga och som privatiseras blir mer lönsamma och effektiva, ökar sin kapitalbildning och minskar sin skuldsättning. Det finns även en hel del indikatorer på att personalen trivs bättre och att sjukskrivningarna går ned. Det finns kort och gott väldigt lite som talar för att statligt ägande av kommersiella bolag är bra. Med detta sagt kan jag tycka att man ändå ska ha en pragmatisk syn på statligt ägande. Om vi har samhällsnyttiga företag som inte kan agera själva på en fri marknad utan statens stöd tycker jag att staten ska bära ett ansvar, precis som ministern var inne på. Jag tycker också att man måste ha en pragmatisk syn på de företag som agerar på kommersiella marknader och som ägs av staten. Vi ska självfallet privatisera dem på ett ansvarsfullt sätt som gör att skattebetalarna får mesta möjliga valuta för pengarna. Men blandar ihop detta med att staten ska äga och driva biltillverkare, spritbolag och andra typer av verksamheter där kommersiella varor och tjänster tillhandahålls på en privat marknad. försöker argumentera retoriskt och säger att vi ska titta på hur hemskt det har blivit med . Själv minns jag bara den statliga långa köer, som jag nu slipper tack vare att det finns en konkurrent i min grannkommun . Av apoteksmonopolet minns jag bara den gången när jag vara liten och fick en allergiattack. Pappa blev tvungen att åka till Scheeleapoteket för att köpa Clarityn, som man nu kan köpa på macken vid lantstället. Det är vad jag minns. Jag tycker att ska gå upp här och förklara varför statligt ägande är så bra när det finns forskning som tydligt talar emot det. Jag tror att förklaringen är just affektionsvärde. Jag tycker inte att vi ska slösa bort skattemedel för att och drömmer sig tillbaka . 39 (M): Det är klart att statliga företag inte ska finnas på marknader som fungerar väl. Det är helt givet att man då ska sälja ut dem och se till att pengarna kommer statens arbete till del i form av investeringar eller på annat sätt. När marknader fungerar väl ska man undvika att ha statliga företag. Det kan dock finnas skäl att ha dem inom vissa områden. Ett område där man inte ska ha dem är på banksidan. Vi var både domare och spelare inom banksektorn, och vi kan bara konstatera att vi gjorde en bra affär med Nordea. Nordea ska inte ägas av staten utan av privata intressenter. Det är tråkigt att vi på grund av oppositionen inte har möjlighet att sälja , för det är samma skäl där: Vi är både domare och spelare. Jag hoppas att man kan ändra sig i det fallet från oppositionens sida. Det finns dock vissa bolag som man bör ha kvar, exempelvis . Det är ett mycket välskött bolag som finns i ett område i som är viktigt för . Bolaget är också socialt väldigt viktigt, och man ska naturligtvis inte sälja det. Det är otroligt välskött och med en mycket hög teknologi. Det är förmodligen det mest effektiva bolaget inom järnmalmsindustrin i världen. har som sagt ett samhällsuppdrag för , så det bolaget låter vi självklart vara kvar. Jag tänker prata lite grann om apoteken också. Det har aldrig varit bra med ett apoteksmonopol. Jag har stått i apoteksköer och verkligen blivit ledsen på det hela. Meningen var att man behåller i centralt, och sedan privatiserar man. Den processen pågår. Vi kan konstatera att vi har fått hundratals fler apotek runt om i . Vi har fått nya företagare som har gått in med stor glädje, och vad vi förstår fungerar apoteken, med något undantag, bra på alla ställen i . Det är klart att det är en tillfredsställelse i det. Även om man fortfarande har vissa problem när det gäller lagerhållningen kommer det att ge sig. Då kan man se till att man har en bra service, vilket det är på de allra flesta apotek . Jag vill också ta upp en annan fråga här. Försäljningen av aktier påverkar statens budgetsaldo och statens statsskuld, men det är ingenting som man bygger reformer, skattesänkningar eller någonting sådant på. Regeringen har när man har sålt aktier direkt fört det mot statsskulden. Och statsskuldens nivå är väldigt viktig. Vi ligger nu någonstans kring , vilket vi ska vara glada för efter den lågkonjunktur som vi har haft och som varit ruggig runt om i världen. Det kommer säkert att bli fler försäljningar av statliga företag. Jag hoppas att också oppositionen förstår att man ska göra så. Men däremot, som sagt, ett bolag som ska man ha kvar som det är. 40 Statsrådet (M): Jag vill tacka för interpellationen. Den är viktig. Jag är glad att vi kan diskutera ideologiska frågor, och jag utgår från att har fått tillfredsställande svar på frågan om det handlar om att maskera försvagningen av statsbudgeten eller att finansiera skattesänkningar och sådant. Vad gäller de försäljningar som har gjorts vet säkert att det finns rigorösa bestämmelser för hur upphandlingsprocesser går till. Det är ett auktionsförfarande, kort och gott. Man bjuder in företag till de här auktionerna, och det företag som betalar bäst får också möjlighet att förvärva, med vissa restriktioner naturligtvis. Det är noga föreskrivet hur det går till. Man slumpar inte bort någonting, utan alla som är intresserade av att förvärva har möjlighet att göra det, och det blir en budprocess enligt konstens alla regler. Blev det bättre? Ja, jag tycker att det blev bättre. Jag är också glad att man över blockgränserna kan tycka detta. Den största privatiseringen var nog ändå den av , som en socialdemokratisk regering tog initiativ till och beslutade om här i . Jag tycker nog att det blev bättre jämfört med när vi hade de bilarna och mopederna som kom när vi behövde hjälp att stoppa in kontakten i väggen, för det var knappt att ens det var tillåtet att göra själv. kan man göra mer. Industrin har exploderat, och det finns mer tjänster. Ja, det blev bättre. Vad gäller tycker jag också att det blev bättre. har vi möjlighet att besiktiga våra bilar tidigt på morgnar, sent på kvällar och i vissa fall även , om man skulle tycka att det var bra. Konkurrensen är säkert inte fullödig, men det kommer att bli bättre över tiden. Det är redan bra, och vi har redan sett vissa beteendeförändringar hos konsumenter, vilket varit välkommet. Vad gäller apoteken tycker jag också att det i huvudsak har varit bra. Det är mycket närmare till apotek, förutom att ett stort antal mediciner kan köpas även på andra inköpsställen än apotek, till exempel bensinstationer och livsmedelsaffärer. Förutom detta tycker jag också att det är viktigt att notera att även med allt annat lika hade inga försäljningar lett till en högre statsskuld än vad vi har. När vi tittar på vad som har hänt de senaste fem sex åren ser vi att vi har en ungefär oförändrad statsskuld, som noterar i sin interpellation. Detta gör oss fullständigt unika i i och med att vi har den största krisen och de flesta länder har fått en fullständigt exploderad statsskuld. har en oförändrad statsskuld, och i bnp-termer är den på väg ned, som vi ju vet. Detta är inget självändamål, utan poängen är att när, och jag säger när och inte om, vi får en ny finansiell kris vet vi att vi står stadigt. En sak är gemensam för alla finansiella kriser, och det är att de länder som har en mycket hög statsskuld råkar väldigt illa ut. En låg statsskuld är alltså ett av de bästa vaccin som vi kan ge för att den svenska ekonomin ska klara sig hyfsat även vid en framtida besvärlig ekonomisk utveckling. 41 (S): Företrädare för den moderatledda regeringen sjunger en sång men skriver en annan visa. Man sjunger det som för stunden är populärt, men sedan har man en annan text. Jag är glad för att Anger och Schulte även sjunger de gamla sångerna här i kammaren, för det är egentligen där som står – man vill av nit och princip ha utförsäljningar. Det som är möjligt för kommersiell marknad ska vi absolut inte äga gemensamt. Sedan kommersialiserar man det gemensamma för att ge underlag för att sälja ut. Man döper om medborgare till kunder, och sedan ropar man: Vi är emot riskkapitalbolag i välfärden. Först släpper man in dem. Sedan är man emot dem när det kommer en opinion. Man privatiserar, säljer ut till underpris och försämrar servicen. Jag tror, , att en och annan i vårt land skulle bli lycklig om det kom en bil och man fick hjälp att sätta i gång telefonen. Jag tror faktiskt det. Du kan inte ringa och fråga, för de är förhindrade. Den bilen är borta. Ni sjunger likadant när det gäller skatter, i festtalen på stämmorna. Det sitter i generna att sänka skatten och klubba igenom beslut om 30–40 miljarder. Sedan blir det raskt presskonferenser om skattesänkningsstopp, och Schulte ligger hemma och gråter framför tv:n: Vad gör ni med mitt parti? Det är det här som frågan handlar om. Ni säger en sak och gör en helt annan sak. Det allvarliga med utförsäljningarna av statliga verksamheter är att ni säljer till underpris. Ni tappar inkomster. I prognoser rörande intäkter från aktieutdelningar ser man att det spricker rejält i utförsäljningens spår. Vi kommer att få prognostiserat 17,3 miljarder i avkastning på statligt ägande. Den näst senaste försäljningen av Nordea gav innan försäljningen en avkastning på 12 ½ procent. Den avkastningen slumpade bort, och i stället fick skattebetalarna en avkastning på kanske . Det är det här som är den ideologiska frågan och den praktiska frågan för svenska folket.