prot · H109116 · 2014-05-28 00:00:00 — Jag hoppas också mycket på den av regeringen genomförda folkhögskolesatsningen, som kan ge många möjlighet att läsa in grundskole- och gymnasiekompetens så att de får större chans att konkurrera om de jobb som finns på arbetsmarknaden. En viktig reform som redan genomförts är den lägre arbetsgivaravgiften för unga, som gör det billigare att anställa personer – den reform vi debatterar. De nedsatta socialavgifterna för unga underlättar främst arbetsmarknadsinträdet för ungdomar med gymnasieutbildning som saknar tidigare yrkeserfarenhet. Unga som redan har en fast förankring på arbetsmarknaden och unga med högskoleutbildning bedöms dock inte vara i samma behov av en lönesubvention. Att rikta en större del av subventionen mot de yngsta bedömer vi i allianspartierna därför leda till en effektivare nedsättning och därmed högre varaktig sysselsättning samt lägre arbetslöshet för unga. Det finns en grupp bland de unga arbetslösa som befinner sig långt från arbetsmarknaden med svårigheter att hitta vägar in i arbetslivet. De möter höga trösklar in på arbetsmarknaden. Den största risken för långtidsarbetslöshet och framtida arbetsmarknadsrelaterade problem finns hos unga som saknar fullföljd gymnasieutbildning, är utrikes födda eller har nedsatt arbetsförmåga. I likhet med regeringen anser vi ledamöter i allianspartierna att nedsättningen av socialavgifterna för unga har varit en viktig reform för att underlätta arbetsmarknadsinträdet för dessa ungdomar. De nedsatta socialavgifterna för unga bedöms ha medfört en ökad efterfrågan att anställa ungdomar och därmed en lägre ungdomsarbetslöshet från den alltför höga nivån . De minskar skillnaden mellan den förväntade produktiviteten hos ungdomarna och de ingångslöner som arbetsgivaren får betala. Jag vill avsluta med att, liksom tidigare gjorde i sitt anförande, hänvisa till IFAU:s rapport 2013:26. Det är viktigt att ta den i beaktande när man debatterar detta. I rapporten anges att sänkta arbetsgivaravgifter för unga har gett positiva sysselsättningseffekter främst för de yngre. Den första sänkningen, som genomfördes , uppskattas av IFAU ha gett 6 000–10 000 nya jobb. Intäktsbortfallet per skapat jobb uppgår enligt rapporten till mellan 1,0 och . Det är i linje med andra jobbskapande åtgärder. Jag har hört företrädare för oppositionen tala om att denna åtgärd är för dyr. Men jag tycker att om det är någonting som vi ska satsa pengar på så är det att ge våra ungdomar arbete. Vi vet ju hur kostsamt det är för ungdomar som inte kommer in på arbetsmarknaden. Det är en mänsklig kostnad. Livet blir betydligt jobbigare än om man snabbt kan komma in på arbetsmarknaden och skapa sig ett liv med en egen ekonomi och allt som följer med detta. Vi vet också att det är dåligt för samhällsekonomin att människor inte kan komma in i arbete, eftersom så många kostnader följer med för dessa människor längre fram i livet och ända upp i medelåldern. Det vet vi sedan 90-talskrisen. Därför ska dessa åtgärder få kosta eftersom vi alla kommer att tjäna på dem, både samhällsekonomiskt och mänskligt, genom alla de personer som då kan få in en fot på arbetsmarknaden och skapa sig ett bra eget liv och få tillföra allt de kan med sina kunskaper och sin kompetens, som de inte vill undanhålla samhället och som vi behöver så väl i . 43 (C): Vi ska nu debattera ett betänkande som handlar om att underlätta för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Det säger sig självt – eller hur? – att det är svårast att komma in på arbetsmarknaden när man är ung och saknar yrkeserfarenhet. Då måste vi alla tillsammans underlätta detta. Det måste vara vår uppgift som politiker att på alla sätt medverka till att ungdomar ska komma in på arbetsmarknaden. Jag är övertygad om, vilket jag tror att ni alla håller med om, att alla vill jobba. Alla vill ha ett arbete. Men vi ska inte tro att det första jobbet vi får kommer att innebära ett tillsvidarejobb som vi kommer att ha tills vi går i pension. Nej, det gäller att pröva sig fram när man är ung. har vi detta förslag om att sänka socialavgifterna för ungdomar ytterligare, precis som vi har hört. Men man kan vara ärlig och säga att det inte är ett enda förslag som medverkar till att ungdomar kommer in på arbetsmarknaden utan att det naturligtvis är fler. Från Alliansen har vi medverkat till att underlätta för företag att anställa unga, inte minst genom att förenkla regelverket för företagen så att det bildas nya företag. Vi har också sänkt sjuklönekostnaderna för företagen, och vi har inte infört krav på månadsuppgiftslämning, vilket tog strid för att vi inte skulle göra. Vi har infört investeraravdrag och det som vi har hört om här, nämligen och , och sänkt restaurangmomsen. Sänkningen av restaurangmomsen nämns aldrig från oppositionen. Det som man talar om är vad IFAU och andra institut, som har negativa synpunkter på att socialavgifterna sänks, tycker. Den gemensamma restaurangbranschens organisation, Visita, hävdar med bestämdhet att sänkningen av restaurangmomsen har inneburit att betydligt fler ungdomar har fått jobb . Vi har sett runt om i landet, från det enkla lilla kaféet till den finaste restaurangen, hur ungdomar har fått möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Det är viktigt. Naturligtvis vill vi från göra mycket mer för företagen på alla sätt och vis för att man ska kunna underlätta för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Vi är inte färdiga i och med detta, om någon människa skulle tro det. Vi har också gjort en hel del på skolsidan. Vi har till exempel infört yrkesintroduktionsutbildning. I går tog vi ett beslut här i kammaren om lärlingsutbildning, som vi har hört om och som kommer att träda i kraft . Vi har infört yrkesprogrammet i skolan. De första eleverna som har fått möjlighet att gå detta program på gymnasiet går ur skolan . Det innebär att de har fått möjlighet att anpassa sin skolgång utifrån fem olika punkter. Man har kunnat anpassa det till olika individers förutsättningar. Det kommer också att betyda en del. Men vi ska inte förakta det betänkande som vi nu debatterar och som handlar om att sänka socialavgifterna för ungdomar, eftersom det är oerhört viktigt. När vi nu säger att vi vill göra det säger man nej från oppositionen. Man vill i stället höja avgifterna för ungdomar. Då måste jag naturligtvis fråga: Hur många arbetstillfällen tror ni från oppositionen skulle försvinna om man tog bort sänkningen av socialavgifterna för ungdomar? sade att det är tusentals. Det är inte 5 000 eller 10 000. Enligt , , som brukar vara en källa som oppositionen hänvisar till, skulle 64 000 heltidsjobb i detta land försvinna om man tog bort sänkningen av socialavgifterna. Det gäller privata arbetsgivare och naturligtvis kommuner och landsting. Vi vet att det är många ungdomar som får sina första jobb inom den offentliga sektorn. Det betyder oerhört stora pengar för våra kommuner och landsting. Men det föraktar man också från oppositionen. Alla de åtgärder som kan möjliggöra för ungdomar att få en plats på arbetsmarknaden måste vi tillsammans jobba för. Men av någon underlig anledning är det bara vi från Alliansen och som tycker att det är viktigt. Det tycker man inte från den samlade oppositionen. Det oroar mig oerhört mycket. Jag vill avsluta mitt anförande med följande. Skulle ni från oppositionen kunna komma med något förslag som skulle kunna leda i den riktning som vårt arbete har gjort och som skulle kunna vara bättre? Ni vill i stället att en ungdom ska gå till Arbetsförmedlingen och ta en kölapp och be om hjälp för att hamna i passiva arbetsmarknadsåtgärder. Vi däremot föreslår nu riktiga jobb hos riktiga arbetsgivare. Det är skillnaden mellan oss. Med detta vill jag yrka bifall till reservation 1 från den samlade Alliansen. 44 (SD): Vi debatterar alltså socialförsäkringsutskottets betänkande nr 18, där vi behandlar propositionen som handlar om mer fokuserad nedsättning av socialavgifterna för de yngsta. I betänkandet finns två förslagspunkter, och jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut under punkt 1 och bifall till reservation 2 under punkt 2. Vad propositionen i grunden handlar om är att justera den ungdomsrabatt regeringen inrättade 2007. Justeringen går ut på att rabatten blir större för de yngre och tas bort för dem som har fyllt 25. Ungdomsrabatten i sin nuvarande form kostar skattebetalarna nära . Till detta vill regeringen nu avsätta ytterligare ¼ miljard . Frågan man då måste ställa sig är: Hur pass effektiv är reformen – är den värd så här mycket pengar? Svaret är helt enkelt: Nej, det är den inte. Det är hela oppositionen uppenbarligen överens om i det här fallet. Vad som är anmärkningsvärt är att regeringen vet om att ungdomsrabatten är så här dyr, och att den är ineffektiv och ogenomtänkt, men att man trots det nu alltså vill utöka rabatten med ytterligare ¼ miljard. Det tydligaste tecknet på att en så stor satsning inte har varit lönsam är naturligtvis att ungdomsarbetslösheten fortsatt är hög och att den har ökat. När alliansregeringen tillträdde efter valet låg ungdomsarbetslösheten på , och – – ligger den på . Det är ett dåligt resultat, som delvis beror på den förda arbetsmarknadspolitiken. Redan innan rabatten infördes dömdes den ut av utvärdering, IFAU, därför att de menade att den beräknade effekten skulle bli försumbar. Det har också konstaterats i den rapport som det har hänvisats till här att ungdomsrabatten är dyr, och även många andra instanser har bekräftat detta. Utöver IFAU:s rapport har det som sagt släppts rapporter också från och . Det största problemet med ungdomsrabatten är att den slår fel. Syftet är att det ska bli billigare att anställa unga, men eftersom rabatten omfattar alla unga inom åldersramen blir dödviktseffekten mycket stor: De som ändå skulle ha fått jobb blir billigare att anställa, men de andra – de som har problem att komma in på arbetsmarknaden – påverkas inte. Regeringen borde ha kunnat ta till sig av kritiken, kan man tycka, och erkänna att det kanske inte var så lyckat. Jag ser det dock som positivt att majoriteten i utskottet har lyckats enas om att stoppa denna utbyggnad, även om vi sverigedemokrater gärna hade sett att ungdomsrabatten tagits bort helt och hållet. Vad svensk arbetsmarknad behöver är nämligen en nystart – vi måste göra om och göra rätt. För det första måste vi komma till rätta med den på arbetsmarknaden bristande matchningen mellan lediga jobb och kompetens hos arbetskraften. Vi måste låta företagens behov spela större roll i lärosätenas val av utbildningar, och vi måste våga satsa betydande resurser på utbildningsväsendet i stort. För det andra måste vi reformera arbetskraftsinvandringen och göra den behovsprövad. finns det i drygt 430 000 arbetslösa som inget hellre vill än att ha ett jobb att gå till. De här arbetslösa personerna måste dock med regeringens politik konkurrera om jobben inte bara med varandra utan även globalt, med gränsdörrarna på vid gavel. är inte motståndare till arbetskraftsinvandring, men det måste vara en högkvalificerad sådan som baseras på företagens behov. Den fria, lågkvalificerade arbetskraftsinvandring som i mångt och mycket konkurrerar ut svensk arbetskraft måste stoppas. Det är just ungdomarna som drabbas mest av den. För det tredje måste vi satsa på att skapa fler arbetstillfällen. I den vårbudget regeringen presenterade präglades arbetsmarknadspolitiken av en viss idéfattigdom, skulle man kunna säga. har föreslagit att vi ska försöka öka anställningsbenägenheten hos företag genom slopat sjuklöneansvar för de mindre företagen och genom sänkta arbetsgivaravgifter för små och medelstora företag. Vi behöver också en ordentlig satsning på landsbygden, och lanserade det så kallade landsbygdslyftet. Vi behöver även få fler att våga starta företag genom förbättrade starta-eget-bidrag, och vi behöver säkerställa kvaliteten i vården och omsorgen genom vårt förslag om rätt till heltid. Med sådana åtgärder skulle vi ha bättre möjligheter att minska arbetslösheten – inte bara för de unga utan för alla. 45 (M) replik: Jag tror att varje ungdom som lyssnade på vad just sade bör fråga sig: Hur kan man säga nej till en förstärkt satsning som har gett resultat, vilket IFAU:s rapport visar, och som kan ge tusentals fler unga jobb? Hur kan man säga att man vill ta bort den nedsättning som finns och kasta ut unga i arbetslöshet, utan att komma med något konkret alternativ? I stället är det bara fluffiga ord. Givetvis måste vi också begränsa invandringen till , för det är lösningen på alla problem, enligt : arbetskraftsinvandringen! Men det är ju knappast så att det är de stora ungdomsarbetsgivarna i – sådana som , hamburgerrestauranger, och andra företag och arbetsgivare av den karaktären – som ser behov av arbetskraftsinvandring. Nej, det är företag som behöver nyckelpersoner, till exempel ingenjörer och dataspecialister. Det är nyckelpersoner som när de kan komma till bidrar till att skapa fler jobb. kan arbetsgivarna ta in arbetskraftsinvandrare om de ser behov av det. Det är framför allt nyckelpersoner som kommer till , och de skapar fler jobb. för en direkt ungdomsfientlig politik, och det bör de stå till svars för i valrörelsen. 46 (SD) replik: När det gäller ungdomsfientlig politik – jag vet inte; är det bättre eller sämre än att föra en svenskfientlig politik? menar att ungdomsrabatten är så fantastiskt lyckad och att den är jättebra. Han verkar dock inte ha noterat att har konstaterat att det leder till begränsade sysselsättningseffekter. Regeringens myndighet har kommit fram till slutsatsen att lägre arbetsgivaravgifter för alla ungdomar är en dyr och ineffektiv åtgärd. har sågat förslaget, och avstyrker förslaget. Det som gäller , alltså den ungdomsrabatt som redan finns, kostar 14 miljarder . Det har inte fungerat särskilt bra, enligt alla dessa instanser, men tror regeringen att allt kommer att lösa sig om vi satsar ¼ miljard extra. Jag vet inte exakt vad bygger den teorin på, men han får gärna förklara det. När det sedan gäller vilka förslag vi har räknade jag upp ett antal förslag som har lagt fram och mycket detaljerat preciserat i det budgetalternativ som kom . Vi kommer att fortsätta på samma linje. De förslagen ska naturligtvis finansieras av den besparing det innebär att avskaffa den ungdomsrabatt som redan finns och som är effektlös. Det är bättre att i stället satsa pengarna på något som kanske har lite bättre utsikter. 47 (M) replik: I den det hänvisas till slås det fast – i en tidig utvärdering som gjordes, ska sägas – att nedsättningen av socialavgifter för unga har lett till mellan 6 000 och 10 000 nya jobb för unga. Tack vare den förstärkta nedsättning som här har föreslagits bedöms antalet jobb till unga kunna öka med 16 500. har vi fått 47 000 fler unga i arbete, tack vare den här åtgärden och andra åtgärder. lösning är att sätta stopp för den arbetskraftsinvandring som tillför ungefär 15 000 personer . De tillför kompetens och erfarenhet – sådant som behövs för att företag ska kunna växa, utvecklas och anställa fler. Det är faktiskt rent ut sagt provocerande när ni inte bara säger nej till den förstärkta satsningen på att få fler unga i arbete utan dessutom vill ta bort den halvering som finns , utan att i er reservation komma med något konkret förslag om vad ni vill göra för ungdomar. Det mest konkreta som kan prestera i sin reservation är att regeringen bör återkomma med förslag om att avskaffa nedsättningen för unga och i stället reformera arbetsmarknaden och införa mer effektiva åtgärder. Ni har inte ens något eget konkret motförslag, inget alternativ. Ni vill att regeringen ska komma tillbaka med ett alternativ. säger ni nej. 48 (SD) replik: Ifall vill veta vilka förslag vi lägger fram kan han till exempel läsa våra budgetförslag eller våra arbetsmarknadspolitiska förslag. I just det här betänkandet fokuserar vi på att säga nej till utökningen av den redan befintliga ungdomsrabatten, som uppenbarligen har varit misslyckad. Jag måste också bemöta det som nu har sagt i två repliker, att vill stoppa möjligheten att rekrytera nyckelpersoner till företag. Jag sade redan i mitt anförande att vi inte är emot arbetskraftsinvandring. Vi är positiva till dem som är högkvalificerade; det är just de som nämnde, de som det finns behov av och vars kompetens vi har svårt att skaffa oss på egen hand här i . Men regeringen har ju ställt dörren på vid gavel för just lågkvalificerade arbetskraftsinvandrare, och det är sådana som konkurrerar med svenska ungdomar och därmed bidrar till att upprätthålla en hög ungdomsarbetslöshet. Om den här frågan är en sådan hjärtefråga för , och Alliansen, visst, då är vi naturligtvis öppna för förhandlingar. Det blir en fråga om givande och tagande. Regeringen har samarbetat väldigt mycket med när det gäller just arbetskraftsinvandring och andra invandringsfrågor. Jag kan tipsa om att regeringen säkert kan få igenom sin ökade ungdomsrabatt om man tillsammans med hjälper till att riva upp förslaget. 49 (C) replik: talade om att det är en oerhört hög kostnad för varje arbetstillfälle som ungdomsrabatten ger för ungdomar. Han påtalade också att kommunerna skulle bidra till att man utökade skolan, så att det blev fler som kunde gå där och fick bättre utbildningar. Då undrar jag, : Är du medveten om vad det skulle kosta för kommunerna om man skulle ta bort de sänkta avgifterna för kommunerna? Är du medveten om att det för kommun, som är en liten kommun, skulle kosta 3,4 miljoner? Är medveten om att det för kommun skulle kosta 6,5 miljoner om man tog bort den här sänkningen? Vad skulle det innebära för kostnader för samhället om vi gjorde detta? Jag undrar, , hur du tänker medverka till att kommunerna ska få råd att anställa fler om man tar bort ungdomsrabatten? Och vad är det för fel, , i att vi från staten medverkar till att kommunernas kostnader inte ökar? 50 (SD) replik: Det är inte nödvändigtvis något fel. Dock har väldigt många instanser konstaterat att det är en dyr och effektlös åtgärd som har vidtagits. Den kostar redan . Den har haft mycket små effekter. ska man satsa ytterligare en kvarts miljard, och det ska lösa alla problem. Jag räknade tidigare upp , , , med flera. Sedan brukar regeringen komma dragande med , men det är snarare så att de producerar åsikter på regeringens uppdrag, medan de som jag räknade upp är att betrakta som aningen mer opartiska. I alla fall är tanken att flera av dem ska vara det. Det som kan sparas in på att avskaffa ungdomsrabatten är pengar som det sedan blir möjligt att satsa på andra åtgärder, och jag gav exempel på sådana åtgärder som kommer att få fler människor i arbete. Det finns i alla fall goda skäl att tro att de kommer att vara mer effektiva än en åtgärd som knappt har haft några effekter alls. 51 (C) replik: En eller flera av de åtgärder som påtalade, bland annat höjningen av landsbygdsstödet, har också vi föreslagit. Men då var det inte bra, för det kom , enligt . Det är dock inte det vi diskuterar , utan nu diskuterar vi sänkningen av sociala avgifter för ungdomar. Enligt , , som inte är utan ett organ som vi brukar fästa väldigt stor vikt vid här i , påverkar de lägre kostnaderna för arbetsgivaravgifterna – lyssna , – drygt en miljon unga. Det är inte så att de får ett heltidsjobb, men det påverkar deras möjligheter att få ett jobb. Vi har talat om, och det gjorde jag också i mitt anförande, att det påverkar vård och omsorg, den offentliga sektorn, väldigt mycket om man tar bort de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga. Det finns fler branscher i samhället som påverkas mycket av de sänkta arbetsgivaravgifterna, till exempel tillverkningsindustrin, byggnadsindustrin och handeln. Hur tror att det skulle påverka dessa branscher om vi tog bort de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga? 52 (SD) replik: Jag kan då tala om vad skriver om saken. Sysselsättningseffekterna av ungdomsrabatten är små och minst i näringslivet, står det i klartext. Det är uppenbarligen där det har allra minst effekt. Därmed tror jag att borde kunna ändra uppfattning om den här saken. Att spara in pengar genom att återställa socialavgifterna för de unga innebär att man får pengar att göra annat för. har som sagt lagt fram ett stort antal förslag, som slopat sjuklöneansvar, sänkta arbetsgivaravgifter för små och medelstora företag, förbättrat starta-eget-bidrag och rätt till heltid inom den offentliga sektorn. Det är som sagt förslag som ser ut att ha bättre utsikter. I det här fallet debatterar vi faktiskt inte hela ungdomsrabatten. Vi debatterar bara en höjning med en kvarts miljard, från nuvarande 14 miljarder till 14,25 miljarder . Det är lite förvånande att höra att Alliansens företrädare fäster så stor vikt vid just den sista kvartsmiljarden. 53 (KD): Vi vet att de ungdomar som står längst från arbetsmarknaden ofta har utländsk bakgrund. Det är de som i snitt har lite sämre skolresultat, och så vidare. Vi har fått ett klart besked här, och det är viktigt att lyssnarna hör detta, att vill se till att ungdomar med utländsk bakgrund inte är välkomna på den svenska arbetsmarknaden. I praktiken är det vad står här och säger i sina replikskiften. De som har det svårast, och som vi från Alliansens sida vill hjälpa till att få in på arbetsmarknaden, ska få det ännu svårare. Det är svaret. Jag behöver inte ta ett replikskifte, men jag hoppas att de som står bakom majoritetstexten nu tar avstånd från den typen av argumentation i denna kammare, oavsett vilket resultatet var i EU-valet . Under EU-valrörelsen var jag i och hade en skoldebatt där. På vägen hem blev jag väldigt hungrig. Jag kom till . Jag körde in på ett ställe tillhörande en restaurangkedja där, och när jag satte mig att äta såg jag en jättestor affisch där det stod om alla tusentals jobb som skapats genom lägre kostnader för att anställa. Antingen ljuger de eller så har de som talar här i kammaren fel. Man kan välja själv, men jag tror att man får ta denna debatt med dem. När jag besöker varuhus och annat brukar jag fråga ägarna hur många unga anställda de har tack vare ungdomsrabatten. Ett varuhus i hade 30–35. Man hade tvingats selektera mellan äldre erfaren arbetskraft och betydligt färre anställningar. jag till glesbygdsbutikerna ser jag att det jobbar ungdomar där. De selekteras inte efter härkomst, utan de får jobb eftersom det finns ett ekonomiskt utrymme att anställa dem. Undertecknad, alltså jag, hade ganska goda betyg men var väldigt skoltrött efter . Jag ville hellre komma ut och göra något emellan och återgå till en folkhögskoleutbildning i stället. Det finns säkert unga som känner som jag, som vill vila från skolan och komma tillbaka . Då är det bra att det är lättare att bli anställd. Jag vet inte hur räknenissarna håller på. Det är en gränsfråga mellan skatteutskottet och socialförsäkringsutskottet, så jag tror att man måste koppla ihop dessa. Det är allmänt känt att vårt pensionssystem bygger på livstidsinkomst, och dessa ungdomar betalar pensionsavgift. Det förbättrar situationen därför att det blir 15 000–mer i pensionsavgifter om de har heltidsanställning. Det kan alltså vara bra för pensionärerna att ungdomar jobbar lite mer. Vi klagar alltid på att de kommer in för sent i yrkeslivet, så även denna effekt är bra. gjorde en intressant utvikning. Han talade om att den stora diskussionen i detta ärende skulle gälla att det blev en höjning – om det var eller annat – och motsatte sig detta. Det kan var och en räkna på själv. För Alliansen är arbete viktigt. Det finns ett egenvärde i arbete, vilket i skatteutskottet brukar påpeka. Man får in en fot på arbetsmarknaden, och det är lättare att jobba sig vidare när man blivit ett känt ansikte etcetera. När det gäller kostnaden för arbete visade en utvärdering i – om vi ska jämföra äpplen och päron – att varje vindkraftverk kostade per anställd som satte upp det. Det kanske är något liknande i : Alliansen kan tycka att det är viktigt att satsa på varje ungdom. Det tycks ha gått utskottet förbi att världsekonomin brakade ihop .