prot · H20937 · 2014-12-12 00:00:00 — Vi behöver göra det enklare. Den beräknade kostnadsutvecklingen på framför allt område 1:2 Mottagande beror naturligtvis på att det kommer många fler människor till just nu men också på att det i mottagningssystem finns människor som inte borde vara där. Där finns de som fått bifall men ännu inte blivit kommunplacerade och de som fått avslag men inte frivilligt lämnat landet. Eftersom de sitter fast i mottagningssystemet måste upphandla nya platser, som är fyra gånger dyrare. De som har fått avslag och inte lämnat landet kan också riskera att rubba förtroendet för hela asylprövningen. Det måste vara skillnad på ett ja och ett nej. Polisen är den myndighet som har ansvaret att utföra utvisningar av dem som inte frivilligt lämnar landet. Polisen har ett uppdrag att verkställa fler utvisningar, men i stället har man under årets första månader utvisat färre än man gjorde 2013. Man borde kanske överväga om inte polisen ska ha samma roll som den har enligt annan lagstiftning, alltså i samband med LVU eller när psykiatrin eller kronofogden behöver göra saker. Där står polisen för handräckningen. I utlänningslagstiftningen överlämnas hela ärendet till polisen, medan kostnaderna ligger kvar på . Det finns alltså inget ekonomiskt incitament för polisen att arbeta med denna typ av ärenden. 132 (SD) replik: Jag får tacka för ännu ett intressant anförande. Arbetsförmedlingens prognos pekar på 105 000 fler jobb . Det är något som såklart är positivt. Trots de nya jobben sjunker arbetslösheten bara marginellt, ungefär. Svaga grupper som har svårt att komma in på arbetsmarknaden glider allt längre ifrån den. Anledningen till att arbetskraften fortsätter att växa är främst invandringen till . Sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda är stort. Sysselsättningsgraden för inrikes födda är . För utrikes födda är den , och för utomeuropeiskt födda är den . Min fråga är: Hur ska man lösa det här problemet? Hur ska man få in dessa människor på arbetsmarknaden? 133 (M) replik: Först och främst nämnde jag i mitt anförande att vi faktiskt har behov av arbetskraft . Om vi inte får det behovet tillfredsställt kommer vi att ha färre hundralappar att beskatta och mindre pengar till välfärden. Utmaningen är att se till att de människor som kommer till vårt land så fort som möjligt kommer i arbete. Vi har haft en ordning på integrationssidan som har sina brister, men här tycker jag att straffar dem som inte har kunnat integrera sig med att kräva att de ska lämna landet. Det är en lite konstig inställning, faktiskt. Utmaningen är i stället att så fort som möjligt få människor i arbete. Jag har också hört att här diskuterar utifrån sitt eget budgetförslag. Där minskar ni på ettårsbasis budgeten på det här området . Jag vet inte alls vilken erfarenhet ni har av att leda större organisationer. Jag har lite erfarenhet av det. I det här fallet är väldigt mycket av kostnaderna bundna i löner och lokaler. Det går inte att säga att ett visst antal personer ska lämna , utan med stor sannolikhet kommer man först efter kanske att få färre anställda och på så sätt minska kostnaderna. Jag kan tänka mig att lokalerna också är skrivna i avtal . Hur tänker ni faktiskt och praktiskt sänka kostnaden ? Detta är intressant, för de pengarna har ni ju lovat bort. Kan jag få en förklaring? 134 (SD) replik: Jag vet inte om jag behöver gå igenom vår budget. Vår budget är fullfinansierad. Det kan jag garantera. Vi har samma källor som ni, . har ökat antalet anställda med ungefär 1 000 personer. Trots det har man stora behov av fler anställda. Man pratar om att anställa ytterligare 1 000 personer . Detta kostar naturligtvis en hel del. Vi vet att har enbart av dem som kommit till från utlandet fått jobb. Detta är ett jätteproblem. Ändå verkar vissa företrädare här tro att man kan lösa framtidens problem trots att man inte kan lösa dagens problem. Vi vet att det är svårt för människor som har flyttat till från andra länder att komma in på arbetsmarknaden. Man har talat om ett behov av arbetskraft . Det talade man om när det gällde 40-talisterna också, men har nästan alla 40-talister gått i pension. har vi en skyhög arbetslöshet. Jag förstår inte riktigt vad man har för argument när man säger att vi har ett behov framöver. När vi inte kan lösa dagens problem, hur ska vi då kunna lösa framtidens? Jag upprepar min korta fråga: Hur ska vi lösa problemet? Hur ska fler utlandsfödda människor komma in på den svenska arbetsmarknaden framöver? Man har uppenbarligen inte lyckats lösa det som Alliansen har suttit vid makten. 135 (M) replik: frågar vad vi ska göra och säger att det inte har lyckats, och eftersom vi inte lyckas nu kommer vi inte att kunna lyckas . Det är en fantastisk framtidstro, måste jag säga! Det är en av de bättre varianterna på det jag har hört på . Av de 340 000 var de flesta nyanlända. De har ökat sysselsättningen. Ni talar mycket om hur många ska anställa. När jag och några kolleger var i och besökte fick vi reda på att de på huvudkontoret inte har haft något enda besök från . Hade det inte varit ganska begåvat att åka dit och snacka med dem innan man utsätter dem för 40 procents besparing? Det är ett tips. Vi får tydligen ingen genomgång av budget. Det är nog lika bra. 136 (V) replik: Jag var mycket glad över att höra förtydligande i anförandet, där han sade att vi inte ska tala om siffror och antal och att vi inte talar om människor på det viset. Det gläder mig, för det har kommit påfallande många signaler från moderat håll om motsatsen . Jag uppskattar att inte går i den fällan. Däremot är jag nyfiken på en motion som väckts från moderat håll och som gäller att det ska finnas färre undantag vid anhöriginvandring. Vi vet att det finns undantag , och de gäller främst när barn är en del av den familj som ska återförenas och anhöriginvandra. Som jag förstår det vill inte heller skärpa kraven när det gäller just barn. Då undrar jag vad det egentligen är man vill säga med en sådan motion. Vad är det man menar när man säger att vi måste skärpa kraven vid anhöriginvandring? I framstår detta som inget annat än signalpolitik – en signal som jag faktiskt tycker att borde vara förutan. Jag är alltså nyfiken. Kan vara vänlig och förtydliga vad man vill med den motionen? 137 (M) replik: är glad över att jag inte ställer mig på siffersidan. Det har egentligen aldrig gjort som parti, vad jag vet. Vi har alltid sett till skyddsbehovet främst. Sedan ska man ibland vara lite självkritisk. Vi har inte kunnat ge tillräckligt bra svar på hur vi ska förbättra integrationen. Här har vi vår hemläxa att göra. Som en del i integrationen ligger försörjningskravet. Vi i Alliansen kom fram till detta . Jag tror att det infördes eller 2010. Skälet är inte att vi vill hindra någon från att komma hit, utan det handlar om att hindra någon från att komma hit under förhållanden som gör att integrationen blir sämre. Det är den stora skillnaden. Resultatet av detta visar att det inte är särskilt många som berörs. Därför var vår enkla moderata hållning att vi måste kolla på detta. Det är inte mer komplicerat än så. 138 (V) replik: Som sagt: När vi nu ser att majoriteten av dem som undantas från försörjningskravet faktiskt är barn och att inte vill ändra på förhållanden kring barn återstår det bara för mig att tro att det är en signal och att man vill säga: måste vi ta i med hårdhandskarna. måste vi ställa krav och så vidare. För mig är det fullständigt obegripligt att man tror att det skulle gynna människors möjligheter till delaktighet i ett samhälle om de inte har sin familj hos sig. Jag tror att vi alla vet att med en längtan efter sin familj – i dessa fall handlar det till och med om en oro för att familjen kommer att förolyckas, dö eller svälta – har man inte de bästa möjligheterna att fungera bra i sin vardag. Det borde vara alldeles självklart. För mig kvarstår misstanken att det här är en symbolpolitik som för det första kommer att vara verkningslös eftersom egentligen inte vill göra någonting när det gäller barn. För det andra är det väldigt dåligt för människors möjlighet till delaktighet och inkludering i ett samhälle om de tvingas leva borta från sin familj. 139 (M) replik: Det verkar inte som om det jag sade riktigt gick hem, och det kan jag egentligen inte hjälpa. Jag vidmakthåller fortfarande att Alliansen införde det här av det skälet att man trodde att det skulle förbättra integrationen. Barnen skulle kanske slippa att i en överfull lägenhet försöka tillgodogöra sig sina läxor och liknande. Då tyckte vi från moderat håll, eftersom vi tycker att det är viktigt att vi nu inte fokuserar på siffror utan på integration, att vi skulle titta på allting som eventuellt kan förbättra integrationen. 140 (C): fick jag ett meddelande på Facebook från min kenyanske expojkvän. Han berättade att hans lilla företag i inte går särskilt bra. Han undrade lite hur arbetsmarknaden ser ut i och om han kanske skulle komma hit och söka jobb i stället. Så här är det. Världen är inte densamma som den en gång var. Vi driver företag, pluggar, jobbar, kommunicerar och blir kära över de uppritade statsgränserna. Globaliseringen och den fantastiska tekniska utvecklingen har gjort att människor flyttar runt som aldrig . Folk runt om i världen har rätt bra koll och kan numera enkelt jämföra sina egna livsvillkor med andras. Det är mer regel än undantag att man har vänner eller släktingar som bor i andra länder. Och det är ofta hos dem man söker skydd om man behöver fly. har ungefär 3 400 människor drunknat när de vattenvägen försökt ta sig in i EU – och det är bara dem man hittat. Hur många som dör i tysthet ute på våra hav och aldrig hittas är omöjligt att säga. Det är många andra som dör, som betalat människosmugglare stora summor för att sitta instängda i bensintankar, fastbundna under lastbilar eller instängda utan mat och vatten i fraktcontainrar. Så är det för att vi i EU bygger murar och taggtrådsstängsel och tar ifrån flyende människor möjligheten att komma hit på ett säkert och lagligt sätt. I , , och många andra länder har förtrycket och stridigheterna pågått . I mördar regimen sina egna medborgare. Och ingen har nog missat Daeshs, IS, vidrigheter. Så här ser det ut i världen . Det är verkligheten som vi behöver förhålla oss till. Varje samtal om migration måste börja precis där. Här i pratar vi nu om att ungefär 95 000 människor beräknas söka asyl . Jämfört med andra EU-länder är det en hög siffra, och även historiskt är det exceptionellt. Dessutom sitter det just nu ungefär 13 000 personer med uppehållstillstånd på asylboenden och väntar på kommunplaceringar. fortsätter system att fyllas på med nästan 2 000 personer . Man undersöker möjligheterna att placera människor i tält – jag har sagt det förut, men det är på riktigt. Det främsta hindret för att öka kommunplaceringarna är att det saknas bostäder. Att människor sitter fast på asylboenden trots att de fått uppehållstillstånd är också en viktig anledning till att det nu poppar upp nya asylboenden runt om i landet. Ofta sker det med så kort varsel att det i princip är omöjligt att fixa mottagandet på ett bra sätt. Kommunerna har ansvar för att fixa skolplatser till barnen. Landstingen ska fixa med hälsoundersökningar. Och i samarbete med ideella krafter behöver man också förbereda grannarna på att de kommer att få nya grannar. Många kommuner har dessutom höga ambitioner när det kommer till att fixa praktikplatser och få in människor i föreningar, men även det kräver att man har rätt förutsättningar. Det här är enorma utmaningar på många platser, inte minst där det har öppnats stora boenden mitt ute i skogen långt från närmaste samhälle. Föreställ dig själv hur det måste kännas för den enskilda människan, som sitter sysslolös på ett trångt asylboende! De allra flesta vill faktiskt komma igång direkt med språk och jobb, men det här är ett stort hinder. Det finns mycket att säga om hur de här utmaningarna ska lösas. Både i det lilla och i det stora finns det saker som behöver rättas till. Systemen är fel. I den här budgeten tar vi några steg i rätt riktning. Vi föreslår flera förändringar som ska göra det enklare och billigare att bygga bostäder, driva företag och anställa. Vi tillför mer resurser för att korta handläggningstiderna för validering av kunskap, och vi gör det lättare att individanpassa sfi. Men eftersom vi ska ha en debatt om integration skulle jag nu vilja fokusera på de saker som hör hemma på just det här utgiftsområdet, alltså migration. Gällande svårigheterna att hitta boende till alla som söker asyl ger vi möjlighet att driva anläggningsboenden i egen regi, något som inte har varit tillåtet. Det är bra och kan förhoppningsvis leda till en bättre dialog med många kommuner och även ideella organisationer – jag träffade . Men det behöver även följas av ökade krav i upphandlingarna så att det blir högre kvalitet och fler aktiviteter för de boende. Man ska inte behöva sitta sysslolös. Vi tillsätter också en utredning för att hitta sätt att öka mottagandet i kommunerna och på så vis få till en jämnare fördelning. Här är det väldigt viktigt att fokus blir på hur vi kan förändra systemen för att stötta kommunerna. För oss i är inte ytterligare tvång ett alternativ i det här läget. Det är även viktigt att kostnaderna ses över så att det inte blir för betungande för kommunerna. De här förändringarna är bra. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. Men i ärlighetens namn är det inte i närheten av tillräckligt. Vi behöver snabbt göra mycket mer. Jag är glad över att det nu känns som att fler och fler börjar förstå hur akut situationen är. Men alldeles oavsett kan vi politiker inte göra allt. För att det här ska gå behöver vi alla hjälpas åt att välkomna våra nya grannar – och det måste gå. Alternativet är nämligen inte att människor lever lyckliga liv i sina hemländer. Förslagen om att radikalt minska invandringen och ”hjälpa folk på plats” är helt orealistiska i den situation vi befinner oss i, av många olika anledningar. Vi kan inte stoppa globaliseringen, och vi kan inte stoppa utvecklingen. Den är redan här. Alternativet, om vi inte välkomnar våra nya grannar, är i stället att motsättningarna ökar. Det är motsättningar som gör att moskéer och synagogor attackeras, som gör att fattiga EU-migranter, poliser och meningsmotståndare utsätts för våld och som gör att otryggheten sprider sig. Jag vet med all säkerhet att det är en utveckling som jag kommer att göra allt jag kan för att motverka. Frågan är vem man vill vara i det här när man ser sig själv i spegeln. Vill man vara den som bara duckade? Vill man vara den som satt hemma i soffan och gnällde eller den som eldade på hatet? Eller vill man vara en av dem som kavlade upp ärmarna och faktiskt löste situationen? Jag vet vem jag vill vara. 141 (SD) replik: talade om båtflyktingar, bland annat, och den misär som de drabbas av. Jag vet att också var uppe och talade om det. Av den anledningen kunde jag inte riktigt hålla mig från att gå upp hit och ställa den väldigt enkla frågan: Hur kan man stå bakom en politik där man uppmuntrar, snarare än motarbetar, människor att göra de här resorna, som är livsfarliga? Det är en desperation som ligger bakom att de sätter sig i sådana båtar. Det är personer som känner att de verkligen vill ta sig hit och som riskerar sina liv på resan. Det finns lagliga vägar genom FN, exempelvis, för att ta sig till eller ett annat europeiskt land. Varför ska man då inte försöka upprätthålla en rättssäker process där människor kan ta sig hit på laglig väg, genom FN, snarare än att uppmuntra människor att göra sådana riskabla resor? 142 (C) replik: skriver vi även i den här budgeten att vi vill öka antalet kvotflyktingar. Jag tycker att det är väldigt bra, och jag tycker att vi ska öka det antalet betydligt. Vi vill också ha fler legala vägar in i EU. Vi vill inte alls att det ska gå till på det sätt som det gör . Som jag sa träffade jag . De pratade dels om humanitära visum, dels om att eventuellt lyfta bort visumkravet från . Det är sådant som skulle göra att människor som har pengar och möjligheter faktiskt kan köpa en flygbiljett, utöver kvotflyktingsystemet. Jag har inte sett några sådana förslag från , men det kanske är någonting som även står bakom – att vi ska öka antalet kvotflyktingar och hitta fler sätt för människor att ta sig hit. Som jag förstår det av anförande och er budgetmotion är ni ganska kritiska och vill minska antalet anhöriginvandrare även till flyktingar. Men många av dem har ju asylskäl, och det är en säker väg in att kunna komma som anhöriginvandrare. Där undrar jag lite. Om nu verkligen bryr sig om att människor ska kunna komma hit på lagliga, säkra vägar vore det väl också någonting som ni borde stå bakom? 143 (SD) replik: Vi står bakom en human och effektiv flyktingpolitik. Det är just därför vi lägger våra resurser i närområdet, för det är där de miljontals människorna befinner sig. Det är omöjligt att hjälpa de flesta av dem genom att ha fler öppna vägar till . Det är ingen lösning att människor kommer hit. Vi hjälper några stycken som genom FN behöver vidarebosättas. Det är en sak, och det står vi som sagt var bakom. finns dock över 50 miljoner flyktingar runt om i världen. De kan inte ta sig därifrån. I stället för att det ska vara en ohållbar situation i flyktinglägren gäller det att satsa pengarna där så att lägren blir bättre och man därigenom kan hjälpa fler. Som jag nämnde har jag själv träffat ordföranden för utrikesutskott, som nämnde att viljan att hjälpa finns och platsen finns. Det som behövs är resurser, så det är egentligen inget problem. är det som har en extrem migrationspolitik ur ett internationellt perspektiv. har en normal invandringspolitik sett från bland annat våra grannländers perspektiv. Att kalla vår politik för extrem är egentligen väldigt märkligt. Det är ju politik i stort som är extrem. Det är omöjligt att hjälpa den stora massan av människor som behöver hjälp genom att de ska kunna komma till . Av den anledningen skulle jag vilja veta om det inte är läge att börja se över om vi kan upprätthålla Dublinförordningen bättre och se till att människor faktiskt får söka asyl i första ankomstland i stället för att alla människor ska komma hit och vi drar ned på biståndet. Det är väldigt märkliga prioriteringar. 144 (C) replik: Först och främst upprätthålls Dublinförordningen relativt bra . Jag var hos senast , och de sa att nu har börjat ta fingeravtryck på ett helt annat sätt än vad de har gjort tidigare, till exempel. Det har redan blivit lite bättre. pratar om att människor ska stanna i närområdet. Jag vet inte om han lyssnade på när hon talade tidigare. Det är ju så det ser ut i närområdet. Människor får inte ens komma in. Jag hörde en liknelse som jag tyckte var ganska bra. Om det brinner i ett hus måste människor kunna ta sig därifrån. Om någon då släpper in några stycken i trädgården och säger att här kan ni vara, och så börjar det bli vinter och kallt och du då bor i ett slott där människorna kommer och knackar på, då vill du inte släppa in dem, utan du vill först tvångsskicka dem tillbaka och sedan kasta smulor in i elden så att de har något att äta. Jag förstår det inte över huvud taget. Det är helt orimligt. Vad gäller kostnader påpekade tydligt tidigare att ni ju inte har en finansierad budget. Ni har inget svar på hur ni ska hantera de 13 000 som redan har uppehållstillstånd och som sitter på våra boenden . Ska de få stanna? Ska de åka hem? Ska deras anhöriga få komma? Vad ska ni göra med de 11 000 som har verkställighetshinder och sitter på asylboenden? De har ingenstans att åka. Hur ska ni kunna sparka personal, säga upp lokaler och minska kostnaderna på det sätt som ni har i er budget? Det är helt orealistiskt, och jag skulle gärna se att svarade lite utförligare på det. Framför allt vet ju att man har stängt gränserna. I är ungefär var fjärde person en flykting från . Jag tror inte att du, , är särskilt dum. Jag tror att du förstår det här precis, så vad menar du? Ska de vara i ? Ska de vara kvar i det brinnande huset? 145 (FP): Det är inte många av oss här i kammare som har upplevt krig, förföljelse och förtryck. Det ska vi vara glada för. Vi kan bara försöka förstå vad dessa människor får gå igenom. På grund av den oroliga situationen i världen är miljontals människor på flykt. Vad vi kan göra här i är att se till att vi har ett rättssäkert och reglerat asylmottagande. Av alla dem som är på flykt är det en ytterst liten del som kommer till för att söka asyl och få sin sak prövad. Trycket på är högt, men de gör ett bra arbete utifrån rådande omständigheter. Enligt deras prognos kommer ungefär 83 000 personer att ha sökt asyl i . Man gör beräkningar på att det ligger på ca 100 000, men det är ingen som med säkerhet vet, för man kan inte förutse hur världsläget kommer att se ut. Detta ställer höga krav på att kommunerna tar sitt ansvar och att man samarbetar mellan olika myndigheter. Om , som har fyra miljoner invånare, kan ta emot en miljon människor på flykt kan väl vi i med nio miljoner invånare ta emot 100 000. Men det krävs att vi alla hjälps åt. Självklart är det ytterst vi politiker som är ansvariga för att det fungerar. Var och en av oss medborgare måste dock ta sitt ansvar och hjälpa våra nya invånare in i landet. Om de ska ha en möjlighet att öva på sitt nya språk svenska måste de också ha en möjlighet att träffa svenskar. Våra frivilligorganisationer, samfund och det övriga civilsamhället gör en jätteinsats som är ovärderlig i sammanhanget. Integrationen måste gå fortare in i samhället. Våra flyktingar är inte någon massa av människor. De är individer, precis som du och jag. De har samma behov och samma känslor som vi har. De vill komma in i samhället och vara en del av det. Vi måste hjälpa dem så att de lär sig språket, kan validera sina betyg och komma ut på praktik och arbete så fort som möjligt. Vi har gjort många insatser, men vi måste fortsätta och göra ännu mer så att etableringen går fortare. Jag är glad över att bo i ett land som har invandring och inte utvandring. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 146 (KD): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. Jag tänkte göra som från Socialdemokraterna och återge någonting av det jag har sett i utställningen som finns i våningen under plenisalen. Jag kan rekommendera den. Det finns ett hörn där konstklubben brukar hänga sina tavlor. Gå gärna dit och titta! På en av tavlorna står det så här: i kände jag mig som en främling. Allting jag tidigare kände var kvar i krigets blödande hemland – mina vänner och all kärlek. Jag var tom och ensam. Lättnaden kom snabbt. Människor på gatan som sa ”Hej” till mig utan att veta vem jag var – så enkelt. ”Hej” öppnade mitt hjärta. ”Hej” gjorde att jag kände mig välkommen i . Jag vill lära mig det nya språket för att komma in i deras hjärtan. De har redan en plats i mitt. Jag har drömmar och ambitioner, jag kan och vill jobba. Jag ska göra det! Så skriver denna kvinna. När jag läste detta kände jag igen mig från mina år på i . Jag jobbade med hemlösa. Jag kom ihåg en hemlös person som tillfrågades om vad han önskade sig av människor som han mötte. Man skulle kunna tro att det skulle vara pengar eller något annat, men han svarade: Att de säger ”Hej”. Det var allt han önskade av medmänniskorna. På mitt arbete i handlade det om möten i ögonhöjd, om respekt för varje person. Migration och integration handlar om bemötande – ett värdigt bemötande. Där har vi naturligtvis en del att jobba med i . arbetar för en human och rättssäker invandringspolitik. Varje människas absoluta och okränkbara värde är utgångspunkten för våra migrationspolitiska ståndpunkter. Alla som söker skydd i har rätt att få sitt skyddsbehov prövat i en rättssäker asylprocess. Den här grundhållningen är förenlig med vår uppslutning runt en reglerad invandring.