prot · H10954 · 2014-01-15 00:00:00 — 1 Statsminister (M): Valåret är i gång, och jobben är valets huvudfråga. En stark ekonomi, också i kommuner och landsting, tillsammans med entreprenörer och företagande är det som ger jobb. Fler jobb och hur arbetsmarknaden förändras är vår största samhällsutmaning. Det kanske inte är allas uppfattning. För den som just har kommit till från måste säkert andra av livets nödvändigheter komma först. Andra lever i ofrihet till följd av våld och brott. De kanske tycker att det är viktigare att våra satsningar på rättsväsendet fortsätter. Men jobben är viktigaste samhällsutmaning. De har störst påverkan på flest. Via jobb och arbetade timmar avgörs mycket av det vi har i form av välfärdsambitioner och det vi vill göra med det goda livet. Vi ser det som vår största samhällsutmaning eftersom förändringarna nu kommer snabbt. Konkurrensen ökar, trycket ökar på automatisering och på förändrade sätt att producera både varor och tjänster. Kraven på vad en person som söker jobb ska kunna ökar . Kombinationen gör det här till en mycket stor utmaning. Politiken har flera instrument, men inte alla. Det är det som ofta är frustrerande. Sysselsättningen har ökat vid makten. Över 200 000 jobb har kommit till, och det finns tecken på att den utvecklingen fortsätter. Det är nu de svenska hushållen som bär upp ekonomin och jobben. Alla vi som bor i , som handlar, som köper varor och tjänster av varandra, driver den svenska tillväxten. I förlängningen är det också vi som tillsammans skapar nya jobb i . Det är också en följd av med höjda löner och bättre köpkraft. God ordning i svensk ekonomi har tryckt ned räntorna. Dessutom har vanligt folk fått mer kvar av sin egen lön. Vår politik har gett resultat. har den svaga internationella efterfrågan dämpat svensk ekonomi och arbetsmarknad, och när vi nu skriver 2014 får vi fortfarande ingen större draghjälp från omvärlden. Dessutom tilltar konkurrensen från växande ekonomier. Där är vi . Utmaningen för oss är att se till att fler jobb växer fram men också att jobben kommer alla till del. Många lyckas inte med det första. Andra lyckas inte med det andra, men vi måste förhålla oss till bägge fallen. Låt oss slå fast detta: Arbetslöshet handlar om andelen av den totala arbetskraften som inte har fått jobb. Och det är jobben det handlar om. Hur stor den samlade arbetskraften är spelar alltså väldigt stor roll, och vi har riktat in våra reformer på att se till att den totala arbetskraften växer. Varför är det viktigt att ha detta klart för sig? Jo, eftersom ett sätt att få ned siffran för arbetslösheten helt enkelt är att se till att arbetskraften minskar. Men det gör inte starkare. Det ger inte fler arbetade timmar. Det gäller att stärka arbetskraften och se till att jobben blir fler. Därför har vi så tungt riktat in oss på just det här. Det är den största utmaningen för . Synen på jobb förändras. Vi har, inte minst i de offentliga verksamheterna, jobb där man ser på människor som har jobbat som nyanställda och där det inte alls är ovanligt att man stannar till. Det handlar om förskolor, skolor och många andra verksamheter. Det skulle inte förvåna mig om det kommer att se ut så också . Stabilitet, ordning och reda och långsiktigt tänkande är viktiga utgångspunkter för det. Vi har också andra delar av arbetsmarknaden där tempot höjs och där cyklerna kortas. Många unga som närmar sig arbetsmarknaden ser det som en naturlig utveckling. Jag läste senast i Ungdomsbarometerns nya rapport att det inte går att förutsätta att man när man går på gymnasiet tar ett beslut som sedan ska gälla hela livet. Man ställer tvärtom in sig på ett arbetsliv där det är naturligt att man skiftar om. Vi måste kunna hantera båda delarna parallellt. Det är samtida samhällsutmaningar. Men de kan inte mötas med samma resonemang och troligtvis inte med samma lagar eller regler. En viktig grund är att gå från att tänka statiskt till att tänka omställning. I en rapport från regeringens framtidskommission intervjuades människor som hade bytt väg, ibland frivilligt, ibland inte. Slutsatsen var att det går. En flygledarassistent blev sjuksköterska, och en undersköterska började inom träindustrin. Kanske behöver inte en byggarbetare som blir arbetslös fortsätta vara en arbetslös byggarbetare utan kan bli en engagerad träslöjdslärare. Möjligheten till omställning i arbetslivet är något som människor jag träffar ofta frågar om. Vad finns det för hjälp och stöd? Hur kan man uppmuntras att ta steget? Vi har, som ni vet, pratat med fack och arbetsgivare om det här. Det har gett resultat, och vi fortsätter de samtalen. Tillsammans kan vi nämligen komma fram till ännu bättre svar. Den som säger att jobben är viktigast, att det är vår största samhällsutmaning, måste också presentera för väljarna hur man ska grunda en bättre utveckling. I höstens val kommer vi att begära stöd för fem utgångspunkter för hur vi ska få fram fler jobb och större omställningsförmåga i . För det första måste vi uppmuntra alla drivkrafter till arbete – vi kan gärna kalla det för en arbetslinje – och sluta tro att arbetslinje eller drivkrafter bara gäller de som saknar jobb och inte andra. Det är precis tvärtom. Det handlar om alla människor som i hela sitt liv fattar beslut om att jobba mer eller mindre. Är det värt att utbilda sig , eller att jobba lite extra? När ska jag gå i pension? Vad får jag tillbaka om jag jobbar? Här har drivkrafter stor påverkan. I ett samhälle som är inriktat på att fler ska jobba blir det fler arbetade timmar. Det är vår idé för att bygga starkt. Det handlar om skatter och regler men också om attityder och om samtalen hemma vid köksbordet. Drivkrafterna för jobb måste vara tydliga i allt och förstärkas. För det andra ger bättre förutsättningar för handel över gränser fler jobb. är en liten, öppen ekonomi. Halva vår bnp är export. Vi handlar med vår omvärld, men den fria handeln är inte lika fri som det påstås. Den är dessutom ofta mindre öppen för tjänster än för varor. Var kommer många av de nya svenska jobben? Jo, de kommer huvudsakligen i tjänstesektorn. Alltså måste handeln bli lika fri och öppen som vi pratar om i teorin. Det handlar om frihandelsavtal med växande delar av världsekonomin men också mycket om vårt närområde, och . Det handlar om att akta sig för protektionism. När länder i vill skydda de egna jobben hotas jobb i . När vi här hemma hör röster som ropar på protektionism väcker det frågor kring om de förstår hur handelsberoende den svenska ekonomin är. Vi vill värna öppenhet och frihandel. Det är sådant som ger fler jobb. För det tredje ska vi fortsätta stärka ekonomi och säkra svensk konkurrenskraft. sticker ut i . Vi är ett undantag i EU. Vi har god ordning i de offentliga finanserna, en bra investerarmiljö med låga räntor och fungerande finansiella system. Det gör oss starka. Men den internationella konkurrensen hårdnar. Vi behöver hänga med här och förstå att andra länder också utvecklar sig. De vässar kompetens och kunskap. Därför behöver vi ständigt se till att står starkt i den internationella konkurrensen. I takt med att konjunkturen förbättras ska de offentliga finanserna dessutom återföras till balans och överskott. För det fjärde ska barn och unga lära sig mer i skolan. Vi ska ha ett utbildningssystem som möjliggör omställning, som uppmuntrar människor att förkovra sig och att våga satsa på långa utbildningar och som stärker som forskningsnation. I vårt kommer barnen att få lite i skolan, lite mer tid med läraren och lära sig lite mer matte. Det är reformer som fortsätter att tydligt inrikta skolan på kunskap. Mer måste följa. Det femte är verktygslådan fylld med nystartsjobb, instegsjobb, rabatter och utbildningar samt stöd för att fler människor ska få en chans på arbetsmarknaden. Det är vad vi menar med verktygslådan. När andra talar om verktygslådan är det en politik för att dölja arbetslöshet. I detta ligger en av våra tydligaste konflikter. Våra reformer har gjort att arbetskraften växer och att fler får jobb. Vi talar nu ofta om dem som saknar jobb, men vilka är de? Vi brukar säga att 400 000 är arbetslösa. 160 000 av dem är födda i ett annat land och nästan hälften av dem i sin tur har endast förgymnasial utbildning. En av fem har olika former av funktionshinder. Många av dem stod tidigare helt utanför arbetsmarknaden. är de en del av det som vi vill åstadkomma med vår verktygslåda, att hjälpa dem att få jobb. 120 000 har en utbildningsnivå som motsvarar högst grundskola. Nästan 60 000 är , och många av dem har varit arbetslösa . När vi säger att jobben ska bli fler och att alla ska kunna få jobb då är det dessa människor vi talar om. I ökande utsträckning är det också människor med de förutsättningarna som utgör gruppen arbetslösa. talar vi om . Vår idé är att alla ska kunna få jobb, för alla behövs. Då kan vår enda fråga inte vara hur vi får fler jobb, utan hur jobben kan komma just de människorna till del. Med de här fem utgångspunkterna som grund vill jag säga att det går. Det går att få fram fler jobb med en stark ekonomi. Med den tillväxt vi skapar tillsammans, med fler människor som jobbar, med färre som står utanför, med entreprenörer och företagare, med kommuner och landsting ger vi möjligheter att blicka framåt. 2 (S) replik: När man lyssnar till statsministern är det tydligt att valåret har inletts. kommer svenska folket att få lyssna till många fagra löften och nya utfästelser från de politiska partierna. Därför kan det vara värt att påminna om tre stora vallöften som gavs 2006 och 2010. lovade, för det första, att skapa fler jobb, men är 400 000 människor arbetslösa. Det är fler än när regeringen tillträdde. För det andra lovade man att förbättra skolan, men skolresultaten sjunker nu snabbast i hela OECD-området. Sist men inte minst, för det tredje, försäkrade svenska folket att den borgerliga regeringen till skillnad från sina föregångare inte skulle missköta de offentliga finanserna. har vi det största budgetunderskottet sedan 90-talskrisen. Faktum är att svenska folket fick en riktigt otrevlig julklapp när visade att underskottet i de offentliga finanserna för växer till hela , av bnp. På bara har slösat bort hela arvet efter och lika mycket till, förvandlat ett överskott på till ett underskott på . Det är allvarligt. Om underskott skulle fortsätta att öka hamnar på EU:s svarta lista, i celebert sällskap med länder som , och . Men framför allt försvåras nu de insatser som krävs för att skapa jobben och förbättra skolan. Ansvaret faller tungt på den nuvarande regeringen. Underskottet handlar också om moral. stod ledamöter från de borgerliga partierna i den här talarstolen och slogs till sista blodsdroppen för ytterligare en skattesänkning för dem som tjänar absolut mest i , det i ett läge när går mot 87 miljarder i budgetunderskott. Det var tur att satte stopp för det. Förklara vilket ansvar du som statsminister har för att har gått från ett överskott på 65 miljarder till ett underskott på 87 miljarder. 3 Statsminister (M) replik: När man lyssnar på inser man att nu är valåret här. Jag tackar för möjligheten att kunna påpeka att över 200 000 fler jobb vuxit fram vid makten, det i ett hårt präglat av kris där många sett jobb gå förlorade och arbetslösheten stegra. Det har skett i vårt närområde. Mycket nära våra gränser, i och , har man helt andra typer av problem. Vi har fört en tydlig politik inriktad på att öka drivkrafterna och på att arbetskraften ska växa. Det har vi också lyckats åstadkomma. De människor som ni dolde i försäkringssystem, som ni förtidspensionerade, som ni drev bort från arbetsmarknaden var de som vi nu anstränger oss att skapa jobb till. Vi har påbörjat det viktiga kunskapsuppdraget med att få skolan att leverera bättre resultat. Det är glädjande att Socialdemokraterna i större utsträckning nu ansluter sig till mycket av den kunskapssyn och den kunskapslinje som vi ser. Senaste upptäckten var genom att numera är för den yrkeshögskola som Socialdemokraterna tidigare inte såg något behov av. Sedan har vi detta med offentliga finanser. I ett där nära nog alla har mycket djupgående problem med offentliga finanser sticker ut med en bättre ordning. Vi har använt de starka offentliga finanserna till att hålla uppe efterfrågan. De som internationellt bedömer säger att det har lett till mindre av jobbförluster. Den stora frågan till alla er över hela landet som följer svensk politik är: Kan ni berätta när ni senast träffade en sosse som sade att nu är det att spara, nu är det att dra ned, nu tycker vi att vi gör slut på för mycket av de offentliga resurserna? Har någon träffat en enda socialdemokrat med den uppfattningen? Nej, här lovas allt till alla! Inte en människa i har hört något annat budskap än att sossarna har råd med allt, allt ska öka, alla ska få mer. Att stå här, , ställa en replik och få det att låta som att du legat vaken och brytt dig om offentliga finanser det tänjer faktiskt gränsen för det anständiga. 4 (S) replik: Lägg märke till vilken öm tå jag trampar på! Statsministern blir arg. (Applåder) Men det är inte jag som har skapat budgetunderskottet. Det är inte jag som har sänkt skatten med . Statsministern försöker siffertricksa kring jobben. Det hjälper inte. Om man räknade sysselsättning på det sätt som statsministern gör skulle ju ha en högre sysselsättning än . Det håller inte. Arbetslösheten är högre än när du tillträdde, . Det är ditt arv på jobbsidan. Det handlar om ansvar. Förklara varför ni genomdrev ytterligare ett jobbskatteavdrag när underskottet beräknas bli . Det är det frågan handlar om. Ni hade en dröm, att bilden skulle bli att i sin hästsvans lyckas med det som ingen borgerlig finansminister tidigare lyckats med, att hålla ordning på finanserna. har ni ändrat läget från 65 miljarder i överskott till 87 miljarder i underskott. Det är ert ansvar. Fixeringen heter sänkta skatter. Tyvärr kommer någon att behöva betala det. Svara därför på frågan: Vem är det som kommer att tvingas betala ert budgetmisslyckande? Är det skolan, är det jobben eller är det pensionärerna som ska betala? Vem ska du skicka räkningen till, ? 5 Statsminister (M) replik: Jag sade att jobben skulle bli valets huvudfråga. Socialdemokraterna vill nu att det ska handla om jobb och ekonomi. Jag vill bara understryka hur mycket jag välkomnar det. Det här ska vi göra till valfrågor, . Vi ska i alla sammanhang stå och diskutera vem som är bäst på att sköta offentliga finanser och svensk ekonomi. Eftersom du har beskrivit din syn på nationalekonomi och samhällsutveckling blir frågan lite grann vilka böcker du har läst. Du tror alltså att ekonomin inte har en växtförmåga som kopplar till arbetade timmar, hur mycket folk jobbar. Det är nyckeln. Det är när fler får jobb, när antalet arbetade timmar växer, som offentliga finanser stärks. Det vet alla kommunalråd och de som är aktiva i landsting. Det är det som avgör våra välfärdssatsningar, och det är i grunden så vi ska få bättre ordning i offentliga finanser. Vi har använt starka offentliga finanser för att hålla uppe efterfrågan, för annars hade jobb gått förlorade. Fler hade hamnat utanför arbetsmarknaden. Vi är övertygade om att det sättet att sköta svensk ekonomi samt vår förstärkta konkurrenskraft nu kommer att göra att sysselsättningen växer. Det är i grunden så man får ordning i offentliga finanser. 6 (MP) replik: Återigen visade statsministerns anförande i partiledardebatten på fullständig frånvaro av en fråga som jag tror att många svenskar, ja många på hela jorden, ser som en stor utmaning . Det gäller klimatet och den pågående miljöförstöringen. Uppenbarligen är det inte en fråga som gjort att legat vaken . Jag möter många, både unga och gamla, som är väldigt oroliga för framtiden på det här området. De säger: Alla kan göra något. Jag bidrar på många sätt, men när den nationella politiken inte levererar, när Alliansen inte vid ett enda tillfälle passar på att peka ut klimatfrågan som viktig, då kommer inte heller lösningarna från företagen, kommunerna, städerna och de enskilda engagerade människorna. Jag tänkte påminna statsministern om ett ganska viktigt löfte som han verkar ha glömt bort. När president var här i var ett av de viktigaste papper som undertecknade tillsammans med de nordiska statscheferna ett löfte om att inte satsa på kolkraft. Vi ska inte finansiera kolkraft , för kolet är nyckeln och problemet i den stora klimatdebatten. har vi hört härifrån talarstolen att det är kolet i som är problemet. Men ökar kolutsläppen i , även i . Där har statsminister ett väldigt stort ansvar. Energibolaget visar i sin senaste årsrapport att vi visst finansierar ökad kolkraft. Vi satsar stort på kolkraft i . Vi satsar så stort att utsläpp från kolet i kommer att överstiga de utsläpp som hela har. Hur kommer det sig, , att du bryter löftet till och att du ser till att klimatpolitiken i EU havererar genom att satsa så stort på kol i ? 7 Statsminister (M) replik: Jag står för att jag tycker att jobben är valets viktigaste fråga. Det är synd att inte delar den uppfattningen. När vi tittar på bör vi notera att de CO2-utsläpp som olika enheter bidrar till ökade från . talar om att sänka till 65 miljoner. Detta skedde alltså under de år då satt i tillsammans med Socialdemokraterna. I den politiska staben satt miljöpartisten . Det var som köpte på sig kolkraften och utsläppen ökade. Där ser vi skillnaden mellan teori i en talarstol och praktik när har fått inflytande. Alla vet att det sker en omflyttning i fossilbränsleanvändningen i från kol till skiffergas. Jag vet inte om hyllar den typen av ändringar i användningen av fossilbränsle. För min del är jag väldigt bekymrad över detta. Det har också lett till att det finns väldigt mycket kol ute på världsmarknaden som trycks in i . Framför allt i , som har sagt att de ska snabbavveckla sin kärnkraft, blir det nu en tydlig övergång från kärnkraft till kolbränsle och naturgasanvändning. Det välkomnar vi inte. Vi följer de nationella mål vi har satt upp. visar att vi har frikopplat vår tillväxt från ökade utsläpp, vilket är helt centralt. Vi menar att vi ligger på den linje vi ska ligga på för att klara våra mycket höga, världsledande ambitioner när det gäller att minska våra egna utsläpp. Men vi är tyvärr inte ensamma i världen. Vi måste också få till internationella avtal med de länder som märkligt nog tenderar att hylla i partiledardebatter. var det förra gången. är det tydligen bättre med . Vår uppfattning är att det snarare är där problemen sitter. Det är också dit sökljus borde riktas. 8 (MP) replik: I värld sker utsläppen alltid någon annanstans. De ska alltid minskas någon annan gång och av någon annan. Det är konstigt nog aldrig den sittande regeringens och statsministerns ansvar vad pysslar med i . Det är märkligt. Men det är lätt att ha en sådan politik. Då kan man hålla anförande efter anförande här i utan att nämna klimatet och miljön som en utmaning, inte ens som en utmaning som hänger ihop med jobben. Den hänger ihop med jobben. Det ser vi tydligt i rapporterna. Hur skulle ekonomin i kunna växa och bli stabilare och hållbar till skillnad från den finansbubbla man haft tidigare, om vi inte också ser i vitögat att vi måste ställa om ekonomin så att den tjänar det framtida hållbara samhället? Det är lite roligt att säger att vi har minskat våra utsläpp i . står vi här och diskuterar vad gör i . Det fattas beslut här i riksdag, men när det gäller handlar det framför allt om regeringens beslut och hur man styr det statliga verket från . Det är de utsläppen som räknas här. De släpper ut en massa kol i som inte räknas med i dina kalkyler, . Det är därför du kan stå här och glänsa med minskade svenska utsläpp, när vi i stället med svenska beslut släpper ut en massa utomlands. Jag tycker att det är oanständigt. 9 Statsminister (M) replik: Våra svenska utsläpp sjunker. De har sjunkit med , det basår vi har i Kyotoprotokollet. Det är klart att detta är en framgångsrik effekt av en mångårig politik där man använt styrmedel som andra länder saknar, till exempel CO2-skatter och skiften i husuppvärmningen. Jag påvisade hur det gick till när skaffade sig kolkapaciteten då satt i . tänker sig att komma in i en ny regering. Vi får se vilken väljarnas dom blir på valdagen. Men vilket är besked? Vad gäller för ? Vad ska ni göra med detta bolag, som ni är så förtjusta i att kritisera men har en annan strategi gentemot när ni väl får makt och inflytande? Vilket är beskedet från de rödgröna? Vad händer med efter valet? 10 (SD) replik: Ett område som ständigt är aktuellt är kriminalpolitiken. Många svenskar tycker att det är ett angeläget ämne, eftersom de ständigt blir påminda om samhällets baksidor. Vi kan konstatera att brottsligheten i har ökat med över 1 000 anmälda brott per 100 000 invånare, som uppklarningsprocenten har minskat från . hade 13 490 anmälda brott per 100 000 invånare. är det 14 743. har upprepade gånger fått frågor om detta ämne från . Statsministern har valt att prata runt och ej svara på frågorna. Vi har hört en försvarsargumentation om stora miljardsatsningar på rättsväsendet. Vi har också hört att allt fler upplever en ökad trygghet i samhället. Detta baseras på mätningar och undersökningar som är allt annat än tillförlitliga; en stor andel av de tillfrågade väljer att inte svara på de specifika frågor som finns i enkäterna. ställde i en tidigare partiledardebatt en fråga till statsministern om hur han ser på mängdrabatt på brottslighet, vilket innebär att man får straffrabatt om man begår många brott. Statsministerns svar har uteblivit. har det gått sedan den förra partiledardebatten, och statsministern har haft att fundera över det här på kammaren. Därför skulle jag vilja fråga statsministern om han delar uppfattning att man kraftigt bör reformera systemet för mängdrabatt. 11 Statsminister (M) replik: Jag vill understryka att det inte ger någon bra återspegling av hur brottsligheten och tryggheten utvecklas i att bara titta på anmälda brott. Man måste också ta del av forskningen och fundera över hur människors anmälningsbenägenhet påverkas. För vissa brott, till exempel egendomsstölder av olika slag, finns en tendens att många anmäler, om inte annat för att få ut försäkringspengar, men när det gäller andra typer av brott, som sexualbrott och misshandelsbrott, anmäler inte folk. Därmed kan man inte bara titta på anmälda brott. Den nationella trygghetsundersökning som presenterades visade på en helt motsatt inriktning jämfört med vad hävdar, nämligen att brottsligheten just nu sjunker ganska brett i – och i hela västvärlden, vill jag lägga till – samt att trygghetskänslan växer i det svenska samhället. Det är allt fler som känner ökad trygghet i sitt närområde. Därmed inte sagt att alla upplever det så. Vår upplevelse är väldigt individuell. För den som lever i ofrihet, våld och brott i hemmet eller på annat sätt känner sig hotad är upplevelsen annorlunda. Men ska vi ta diskussionen om vart är på väg menar jag att beskriver detta kraftigt missvisande. Därav följer kanske också felaktiga slutsatser. Jag svarade att vi redan har gjort ändringar som innebär att upprepad brottslighet ska anses försvårande i bedömningen av straffmätning. Men jag påpekade också att är en rättsstat. Den lagstiftande församlingen riksdag stiftar lagar, men det är i domstolar man tillämpar dem och utformar praxis. Domstolarna är självständiga och står fria från den lagstiftande makten. Ofta när vi har anledning att följa upp hur domstolar använt till exempel våra målsättningar om straffskärpning för våldsbrott noterar vi att de inte har följt vad lagstiftaren sagt. Därför tittar vi nu ånyo på att göra vissa straffskärpningar, bland annat när det gäller våldsbrottslighet. Men upprepad brottslighet anses redan som försvårande i svensk lagstiftning vid straffmätning. 12 (SD) replik: Jag anser att anmälda brott per 100 000 invånare är det säkraste sättet att mäta brottsligheten i . Vid de trygghetsundersökningar som görs är det en tredjedel som väljer att inte svara.