prot · H20918 · 2014-11-07 00:00:00 — § 1 Anmälan om ersättare Talmannen anmälde att (FP) skulle tjänstgöra som ersättare för (FP) –. § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2014/15:46 Interpellation 2014/15:46 Högre marginalskatters effekter på den svenska ekonomins konkurrenskraft av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:50 Interpellation 2014/15:50 Regeringens ambitioner för unga på arbetsmarknaden av (M) Interpellationen kommer inte att kunna besvaras inom den föreskrivna tiden. Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:52 Interpellation 2014/15:52 Regeringens ambitioner för personer som fyllt av (M) Interpellationen kommer inte att kunna besvaras inom den föreskrivna tiden. Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:55 Interpellation 2014/15:55 Konsekvenser att höja skatten för äldre som jobbar av (FP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:58 Interpellation 2014/15:58 Rättighetsmekanism i EU av (FP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att interpellationstillfället var fulltecknat samt tidigare inbokat engagemang. Interpellation 2014/15:67 Interpellation 2014/15:67 Politik för fler jobb i besöksnäringen av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:68 Interpellation 2014/15:68 Höjda marginalskatter på arbete och förväntade intäkter av (FP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:100 Interpellation 2014/15:100 Nedläggning av av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2014/15:5 till skatteutskottet 2014/15:13 och 14 till utrikesutskottet 2014/15:15 till socialutskottet 2014/15:8 till skatteutskottet § 4 Svar på interpellation 2014/15:62 om agerande mot 1 Utrikesminister (S): har frågat mig om ett uttalande om EU:s bedömning av eventuella reaktioner på associeringsavtalet mellan och . Låt mig börja med att återigen slå fast att politik vad gäller agerande mot ligger fast. olagliga annektering av och Sevastopol och den ryska militära aggressionen i östra är oacceptabel och strider mot folkrätten. har tillsammans med EU och det övriga internationella samfundet ett stort ansvar att motverka kränkningar av territoriella integritet, kränkningar av landets suveränitet och en destabilisering av landet. förblir en stark och tydlig röst till stöd för och för den sanktionspolitik i förhållande till som vi har enats om inom EU. stöd till är omfattande. bidrar substantiellt till särskilda observatörsinsats, som bedriver oberoende observationer av situationen i och verkar konfliktförebyggande. bidrar även till i , och vi var en av initiativtagarna till EU:s nyinrättade rådgivande insats till stöd för reform av den civila säkerhetssektorn i . tänker också ge ett omfattande personalbidrag till insatsen. är en av de största bilaterala givarna till , och biståndet uppgår till ca . Dessa medel används för att stödja närmande till EU genom att stärka demokrati och mänskliga rättigheter, stärka de offentliga institutionerna, rättsstaten och det civila samhället samt för insatser för miljö och energieffektivisering. har också bidragit med i humanitärt stöd till östra . ger en reformagenda för i landets arbete att närma sig EU. Genom avtalet öppnas EU:s marknad för ukrainska produkter, och stimuleras att stärka konkurrenskraften hos sina företag och underlätta handel och investeringar. Avtalet är också ett ramverk för viktiga reformer på andra områden i såsom energisektorn, rättsväsendet och kampen mot korruption. Det stipulerar att ska befästa rättsstatsprincipen och stärka institutioner på alla förvaltningsnivåer, i synnerhet inom brottsbekämpning och rättsskipning, liksom förbättra rättsväsendets effektivitet, säkerställa dess oberoende och opartiskhet och bekämpa korruption. Parterna ska kontinuerligt följa upp reformarbetet. I enlighet med principen ”mer för mer” finns en särskild pott inom EU:s bistånd för de länder som gör reformframsteg avseende demokrati och mänskliga rättigheter. Att skulle opponera sig mot associeringsavtalet blev tydligt först i ett sent skede i processen, när förhandlingarna om avtalet redan hade slutförts. Trots att avtalet började förhandlas inleddes ryska påtryckningar mot avseende avtalet först . Med en bättre analys av reaktion hade EU i bästa fall kunnat undvika den överraskning det ryska agerandet innebar. har varit mycket tydligt med att de ryska påtryckningarna varit och är oacceptabla – detta gällde under min företrädare, och det gäller . kommer fortsatt att ta en ledande roll i utformningen av EU:s Rysslands- och Ukrainapolitik baserad på vårt starka och breda engagemang i och för och till folkrättens försvar. Det är viktigt att vi har en rak och tydlig dialog med vårt grannland , inte minst för att kunna framföra vår ståndpunkt. Det är viktigt att nå fram till ledare och inte minst till civilsamhället. Vi måste tänka och agera utifrån ett långsiktigt perspektiv. Att föra en tydlig Rysslandspolitik, inriktad på resultat och på folkrättens grund och med bred förankring i , kommer att vara en viktig uppgift för regeringen när vi söker fredlig samverkan och utveckling i regionen. 2 (FP): Jag tackar utrikesministern för svaret. Det finns i den europeiska debatten om –hos en del debattörer en relativistisk inställning. Den handlar om att krisen, konflikten och kriget mellan och helt eller delvis har framkallats av EU:s agerande. Tankegången hos dem som tycker så är den att i och med att EU har ställt sig välkomnande eller åtminstone öppet till europeiska ambitioner har man uppmuntrat de västvänliga krafterna i , och det är det som har lett till att har lackat ur. EU skulle därmed vara delansvarigt för detta, och ett annat agerande från EU skulle ha lett till att konflikten inte hade uppstått. Den debatten finns i , och det var mot den bakgrunden som många – även jag – blev bekymrade av uttalanden i . Intervjun gjordes innan blev utrikesminister, ska sägas. menar att hon är feltolkad eller inte har menat så. Okej då – det viktiga är vad regeringen och tycker nu och framöver och hur vi agerar. agerande är oacceptabelt, precis som utrikesministern beskriver det. Det man har gjort med är rena Anschluss-fasoner. Det är fullt jämförbart med agerande i . Den tid när stormakterna gör upp om olika intressesfärer och mindre nationer sorteras in i den ena eller andra stormaktens intressesfär, måste vara förbi. Den bör slutgiltigt ha fallit med . Den typ av Münchenöverenskommelser och Jaltaöverenskommelser som vi har sett i historien, där stormakterna har gjort upp över huvudet på de små nationerna hur ska delas upp, är förbi. Varje annan inställning än den att det är självt som ska avgöra sin tillhörighet i ekonomiska och säkerhetspolitiska samarbeten är därför oacceptabel. I linje med det menar jag, och från sida menar vi, att det bör uttalas tydligt av EU men också av att om vill bli fullvärdig medlem i Europeiska unionen ska kunna få bli det – givetvis mot uppfyllande av de kriterier som gäller för andra länder. Men det får inte vara så att rädslan för en rysk reaktion gör att man säger att inte är välkommet, för då är vi tillbaka i Münchentänkandet. Det måste vara självt som får bestämma detta. Det är en viktig signal, en viktig slutsats, som vi ännu inte har hört från den nya regeringen i . Det är gott och väl att utrikesministern skriver i sitt svar att ska stödja de sanktioner som vi har enats om i EU. Det är ett sätt att beskriva det. Ett annat sätt att beskriva det är att var pådrivande. Vi inte bara stödde det som andra kom överens om, utan det var vi som var pådrivande för sanktionerna. Jag skulle gärna vilja höra att tänker fortsätta vara pådrivande. Det är en konflikt i EU när detta ska antas. En hel del länder, inte minst flera av de stora socialdemokratiskt styrda länderna, är bromsande och tveksamma till den här typen av sanktioner. Därför önskar jag höra att också den nya regeringen inte bara tänker stödja det som redan finns utan vara pådrivande för den här typen av insatser när de behövs. 3 (FP): Det finns en känd sång med Pet Shop Boys som heter ”Go West”: (Go West) Life is peaceful there (Go West) In the open air Den sången speglar väl vad många ukrainare längtar efter. Man vill gå västerut, man vill tillhöra den europeiska familjen och man vill dela värderingar om fred, frihet, fri rörlighet, demokrati och yttrandefrihet. vill man också att ska bli medlem i EU. har varit en av unionens absolut största framgångar. Längtan att tillhöra den europeiska gemenskapen har varit en så stark för forna kommunistdiktaturer att de har drivit igenom reformer och demokratisering. Vi vet att EU i vissa fall skulle ha ställt tuffare krav på reformer innan medlemskap gavs, men i det stora hela har utvidgningen varit en succé. Utrikesministern beskriver i svaret EU:s associeringsavtal med , och det avtalet är ett viktigt första steg. Utrikesministern har själv också uttalat sig väldigt positivt om utvidgningen i – det välkomnar jag verkligen. Jag vet också att en av utrikesministerns företrädare, , var starkt pådrivande för utvidgningsprocessen i EU . Men utvidgningen är en mycket lång process, och den förutsätter politiska visioner långt fram i tiden och en tydlig agenda. Därför menar vi att behöver en vägkarta mot ett EU-medlemskap. En sådan vägkarta skulle ännu tydligare än ett associeringsavtal kunna visa vägen för alla de reformer som EU förväntar sig av . Den skulle innehålla tydliga tidsramar för olika steg i EU-närmande. Den skulle också vara en tydlig för den ukrainska regeringen och visa att framsteg verkligen lönar sig. Min fråga till utrikesministern är: Kan regeringen tänka sig att driva frågan om en vägkarta för EU-medlemskap? 4 Utrikesminister (S): Tack så mycket för kommentarerna! Jag vill börja med att återigen slå fast att politik vad gäller agerande mot ligger fast. Jag tänker kanske att det är lite märkligt vad ni argumenterar emot. Jag tror att vi är helt eniga om den här analysen – det gäller både framtidsperspektiv och kritiken mot agerande. är ju inget sanningsvittne, precis. Men framför allt har ni missat poängen, och den är att vår analys har varit alldeles otillräcklig och att vi borde ha gjort ett bättre arbete både i EU och runt om i världen när det gäller agerande. Det är fortfarande en sorts gissningslek om vad de slutgiltiga målen är. Sedan var det många som togs med överraskning av det aggressiva beteendet från rysk sida. olagliga annektering av och Sevastopol och den ryska militära aggressionen i är helt oacceptabla och strider mot folkrätten. Det som är viktigt är också att ha ett långsiktigt perspektiv. Utvecklingen i pekar på ett stort behov av att verka för att demokrati och respekt för mänskliga rättigheter utvecklas och fördjupas. Det ligger i både och intresse att utvecklas åt ett mer demokratiskt håll. Det civila samhället är centralt för medborgarnas engagemang i den ryska samhällsutvecklingen. Därför ska också det svenska stödet inriktas mot att tillse att det civila samhället i kan bibehålla och vidareutveckla sin kapacitet och hållbarhet. Som jag har påpekat är det också ett propagandakrig som pågår, och vi måste faktiskt hantera de utmaningarna. Utökade samarbeten mellan bland annat myndigheter, akademi, näringsliv och partiväsen är väsentliga i det sammanhanget. Nivån på demokratistöd till låg på i genomsnitt . Sedan minskade den tidigare regeringen stödet stegvis ned till . Sedan steg det till 38 miljoner . till 2014 har demokratistödet legat kvar på samma nivå. Det var oklokt av dig, , och den tidigare regeringen att dra ned på demokratistödet till på det här sättet. Det hade inte varit det enda som hade vägt upp detta, men jag menar att den sortens demokratistödjande långsiktiga insatser är otroligt viktiga. Det vittnar väldigt många om också. Min och regeringens uppfattning är att vi måste tänka mer långsiktigt. Vi kommer att ha kvar som en stor och mäktig granne också . Hur ska vi leva med det här landet i vår närhet? Det handlar bland annat om att ha mer folk-till-folk-kontakter. Det är viktigt att vi har en rak och tydlig dialog med grannlandet , inte minst för att kunna framföra vår ståndpunkt, som jag sade förut. Och det är viktigt att nå fram både till ledare och till civilsamhället. Att föra en tydlig Rysslandspolitik, inriktad på resultat och på folkrättens grund och med bred förankring i , kommer att vara en viktig uppgift för regeringen när vi söker en fredlig samverkan och utveckling i regionen. måste ju få ha ett perspektiv av EU-medlemskap precis som andra länder som är beredda att leva upp till vad som krävs av ett EU-land. Vi kommer att fortsätta att verka inom EU för att diskutera eventuella sanktioner och vår politik framöver. 5 (FP): Jag noterade några saker som utrikesministern sade. Det första gäller bakgrunden till frågan. Det är en intervju i . säger utrikesministern: är inget sanningsvittne. Då vill jag fråga: Anser sig utrikesministern felåtergiven i intervjun? Varför är det annars viktigt att säga att inte är ett sanningsvittne? Anser sig utrikesministern felåtergiven i den intervjun? Det andra är: Ska jag uppfatta utrikesministern som att det är hållning att ska vara välkommet som medlem i EU? Det är många andra länder i EU som inte vill det. Det finns flera olika bevekelsegrunder för olika länder att inte vilja det. En del är trötta på utvidgning över huvud taget. Andra är oroliga för att provocera . Det är alltså ett viktigt ställningstagande om säger: Vi tycker så här och tänker driva på i EU för att ska vara välkommet som medlem. Kan utrikesministern precisera sig? Anser utrikesministern att den svenska hållningen ska vara så här och att ska vara pådrivande för att ska vara välkommet i EU? Vad kan vi i så fall göra inom EU-kretsen? Vad anser utrikesministern att bör göra inom EU-kretsen för att kunna skynda på ett sådant ställningstagande? Det tredje är att inte bara har, som utrikesministern skriver i sitt svar, stött sanktionspolitiken mot . har i allra högsta grad varit pådrivande och en konstruktör av detta . Kommer att fortsätta att vara det, alltså inte bara stödja utan också vara pådrivande i detta? Den första frågan vill jag påminna om: Är utrikesministern felåtergiven i intervju? 6 (FP): Jag vill egentligen bara upprepa den specifika frågan: Är utrikesministern beredd att driva på just för en vägkarta för ett ukrainskt framtida EU-medlemskap? 7 Utrikesminister (S): Jag tycker att vi ska diskutera alla de här frågorna i EU-kretsen. Och vi ska förstås göra en bedömning: Är sanktionerna verkningsfulla, och hur ser man i så fall att nästa steg ska tas? Vad är det som krävs? Den utvärderingen ska vi göra gemensamt i EU-kretsen. Vi kommer att fortsätta med en mycket aktiv politik och en aktiv hållning, förstås, i EU-kretsen också i de här frågorna. Det hoppas jag att det inte finns någon oklarhet kring. Och, som sagt, det viktiga är att jag förklarar att poängen var just att det behövs en ordentlig analys. Där brast det i EU, och där har resten av världen också brustit. Det handlar om förmågan att bedöma vad som kan bli de ryska reaktionerna, som sagt. Det var nog mer av överraskning än att det var en ordentlig bedömning och en ordentlig hållning som EU kunde uppvisa och andra länder också kunde stå för. Det måste vara eget beslut om man vill söka medlemskap. Så måste det vara med alla länder. Vi kan inte, så att säga, helt och hållet bestämma öde. Vi ska stödja , ge det stöd som vi har påbörjat redan och se till att de kan uppfylla alla de kriterier som krävs om de vill söka medlemskap i . Det är också den diskussion som vi måste ha i EU-kretsen. 8 (FP): Jag förstår att kan söka medlemskap. Det kan alla göra. Det är inte det som är frågan. Frågan är om de ska vara välkomna som medlemmar om de uppfyller kriterierna och söker. Söker de inte är det inte så aktuellt. har presidenten och parlamentet i – sannolikt det gamla parlamentet och ännu mer det nyvalda parlamentet – uttalat att man vill bli medlem men man har inte ansökt . Det är inget svar på frågan att kan söka medlemskap. Det förstår alla. Frågan är om är välkommet om landet ansöker om medlemskap. Det kan också vara så att inte skickar in en ansökan om man förstår att man inte kommer att vara välkommen. Det kan också vara en viktig signal att uttala att är välkommet om landet söker medlemskap och uppfyller kriterierna. Det är naturligtvis det svaret jag efterlyser, inte bara att landet kan skicka in en ansökan – det förstår , men det är inte vad det handlar om. Ansökan kan avslås, men frågan är om den kommer att bifallas om landet uppfyller kriterierna. Det är den centrala frågan. Sedan var det frågan om sanktionerna. Utrikesministern säger att frågan ska diskuteras i EU-kretsen. Det förstår jag också att ni ska göra. Det är där EU-sanktionerna bestäms. Frågan är om kommer att vara pådrivande. I en diskussion i EU-kretsen är inte utrikesministern en neutral åhörare på läktaren, utan man måste bestämma en hållning hemma innan man åker ned. Kommer att vara pådrivande på det sätt vi var ? Om går åt rätt håll är det en situation, men det finns inga tendenser till det. Det är snarare så att sanktionerna behöver skärpas ytterligare. Var svaret på frågan att utrikesministern var felåtergiven i ? Utrikesministern sade att är inget sanningsvittne. 9 Utrikesminister (S): Jag är intresserad av resultat, . Jag tycker att EU också måste vara det. Det måste ständigt ske en granskning. Det räcker inte med tjusiga eller bombastiska uttalanden eller att påstå att man är pådrivande. Det handlar ju om vilka resultat vi ser. Vad är det som faktiskt verkar? Vad är det som fungerar i våra relationer gentemot både och och Rysslandspolitiken. Man kan påstå vad som helst, men det är i handling vi visar om vi är effektiva. Självklart måste sanktioner ständigt granskas, vilka de är, hur de verkar och om de har gett goda resultat. Då får vi fundera över nästa steg, om sanktionerna ska förstärkas ytterligare, lägga till andra delar eller vad som är den viktiga vägen framåt. Det är så jag kommer att fungera också i EU-kretsen. Det är självklart att är välkommet. Om ansöker och vill söka sig till EU ska landet vara välkommet. Sedan får EU förbereda landet, precis som man gör med alla andra länder. Jag har faktiskt inte ens läst artikeln. Jag har bara sett att man har ryckt ur ett citat ur en intervju, och sedan har man helt missat poängen – precis som gör här. Han försöker tolka citatet på ett helt märkligt sätt. Jag har fått chansen att förklara vad som är regeringens Rysslandspolitik. Den kommer att ligga fast. Vi kommer att fortsätta den linje som har haft både vad gäller stödet till och att ha en fast och bestämd hållning gentemot olagligheter och aggressioner. Vi vill alla att leds in på en väg som tar itu med de kortsiktiga problem vi ser , våldet och konflikten, och även den långsiktiga inriktningen. Tyvärr hjälpte ni inte till så mycket att bygga demokratistödet. Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2014/15:57 om Islamiska statens/Daeshs folkmord i och 10 Utrikesminister (S): har frågat mig om jag avser att definiera Isils övergrepp i och som folkmord, vilka förpliktelser i så fall har att stoppa detta folkmord och vilka åtgärder jag i samarbete med EU-kolleger drivit för att stoppa övergreppen. Vittnesmålen som når oss från Isils härjningar i och är fruktansvärda. Bilderna vittnar om lidande och fasa. Mord, tortyr och våldtäkter förekommer i stor skala. Rapporterna visar på grova, systematiska och omfattande övergrepp av de mänskliga rättigheterna och överträdelser av internationell humanitär rätt. I mina och de flestas ögon är dessa övergrepp brott mot mänskligheten, och risk för folkmord föreligger. De skyldiga måste ställas till svars. Regeringen har därför tillsammans med de andra EU-länderna uppmanat säkerhetsrådet att hänskjuta situationen i till och uppmanat att ansluta sig till domstolen. Vi kan dock inte invänta en rättslig bedömning för att agera för att minska lidandet till följd av Isils övergrepp i och . Vi måste nu klara av att göra två saker parallellt. Det handlar dels om att hantera den akuta krisen, dels att långsiktigt agera för en politisk lösning. Behovet av humanitärt stöd i den akuta krisen är enormt. I sitt svar till har biståndsministern redogjort för regeringens politik när det gäller biståndet till de drabbade. Den enda långsiktigt hållbara vägen framåt i är att få till stånd en politisk process och lösning. och EU har sedan konfliktens början 2011 arbetat i denna riktning. Arbetet har skett i nära samarbete med FN:s tidigare Syriensändebud och fortsätter nu under det nya sändebudet . Den syriska regimen har arbetat i närmast motsatt riktning. Man har bland annat släppt ut extremistiska fångar ur fängelserna och undvikit att konfrontera Isil eftersom detta har gynnat regimen militärstrategiskt. FN, EU och har alla fördömt Isils handlingar. Bindande säkerhetsrådsresolutioner, bland annat resolution UNSCR 2170, har antagits, enligt vilka alla stater måste vidta åtgärder för att motverka Isil. Detta innebär bland annat att försöka hindra personer associerade med Isil och liknande grupper kopplade till från att ta sig till regionen och hindra att finansiella resurser kommer organisationen till handa. EU har antagit en strategi för kampen mot terrorism och utländska stridande i och . Arbetet med att genomföra den ska skyndsamt påbörjas. Syftet är att bidra till att strategiskt besegra Isil och Jabhat al-Nusra. Regeringen arbetar aktivt med att förebygga radikalisering och avser att återkomma med åtgärder för att förebygga rekrytering till strider i utlandet. arbetar med direktiv till en utredning om detta. Målet är att ny lagstiftning ska vara på plats . Utan lösning på den större eller en politisk stabilisering i kommer man inte att framgångsrikt kunna bekämpa Isil. Fortsatt stöd till den nya regeringsbildningen i och en inkluderande nationell politisk process är nödvändigt för att landet ska kunna hantera de många utmaningar som man nu står inför, inklusive Isil. och olika FN-organ har en viktig roll att spela. kommer självfallet fortsätta att agera i och genom FN för att bidra till politiska lösningar. Vi välkomnar att säkerhetsrådet har antagit tre resolutioner i kampen mot Isil. Vi vill se ett samlat agerande även i fortsättningen. Vi beklagar att blockerar säkerhetsrådet från att agera. permanenta medlemmar måste ta sitt ansvar. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 11 (FP): Tack, utrikesministern, för svaret! kan inte vara här eftersom hon är i för att stödja demokratiaktivisterna där på plats. går jag över till mitt inlägg i fråga om utrikesministerns svar. Det är bra att utrikesministern medger att brott mot mänskligheten har begåtts i det här fallet, vilket också är tre av de primära folkrättsbrotten och ger förpliktelser för att agera. Det är bra. säger utrikesministern att risk för folkmord föreligger. När du säger att en risk för folkmord föreligger innebär det helt enkelt att du inte anser att ett folkmord har skett. Anser du att ett folkmord har skett? Det är en fråga som jag vill att du ska svara på. Jag vill också att du ska ge din definition av vad ett folkmord är. Personligen tycker jag att utrikesministern har fel. Ett folkmord pågår här och medan vi i kammaren diskuterar definitioner. Jag vill titta på de två mest drabbade grupperna. Först har vi den assyriska gruppen, även kallad syrianer och kaldéer.