prot · H10978 · 2014-03-05 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. 2 § Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Statsrådet (M), landsbygdsminister (C), statsrådet (M), statsrådet (FP) och arbetsmarknadsminister (M). 3 § Anmälan om uppteckningar vid sammanträden Talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde hade kommit in. 4 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2013/14:315 Till Interpellation 2013/14:315 Kvinnors rätt till sin egen kropp av Amineh Kakabeveh (V) Frågan kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inplanerade engagemang. (FP) Enligt uppdrag 5 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Propositioner 2013/14:94 till justitieutskottet /14:108 till finansutskottet /14:122 och 123 till /14:125 till civilutskottet /14:135 till näringsutskottet /14:153 till socialförsäkringsutskottet Skrivelse 2013/14:103 till 6 § Ärenden för förnyad bordläggning Följande dokument bordlades för : betänkanden /14:NU9–NU11 betänkande 2013/14:KU15 betänkande 2013/14:UU14 betänkanden /14:JuU17 och JuU19 7 § Ökad insyn i partiers och valkandidaters finansiering betänkande 2013/14:KU35 Ökad insyn i partiers och valkandidaters finansiering (prop. 2013/14:70) föredrogs. 1 (SD): När vi nu debatterar KU35 Ökad insyn i partiers och valkandidaters finansiering tror jag att vi alla kan vara överens om att politik inte ska vara till salu. Om någon vill köpa sig politik ska köparens identitet åtminstone vara välkänd. När vi jämför vår situation med många andra länders har vi den lyckliga omständigheten att svenska riksdagspartier inte är beroende av gåvor. Vi har ett stöd som gör att man utan vidare kan fullgöra väljarnas uppdrag inom ramen för det bidragssystem vi har. Det leder till att frågan om gåvor kommer i en något annan dager än på andra håll. Gigantiska ekonomiska muskler medför inte nödvändigtvis att de politiska musklerna är lika gigantiska. Därför tycker vi att det är ganska märkligt att en person som vill stödja det parti han tror på ska låta sig åsiktsregistreras om han exempelvis vill ge . Det är nämligen det som blir följden. de sade att i politiken räknas aldrig avsikterna bara resultatet. Vilka avsikterna än var, eller uppges vara, i den här frågan blir resultatet en åsiktsregistrering, om man inte gör som man tvingas göra i en del andra länder och på något sätt försöker kringgå det. Men vi tycker att det är ovärdigt. På den här punkten menar vi att rätten att slippa åsiktsregistrering som man bibehåller rätten att få stödja det man tror på bör vara kvar. Jag yrkar bifall till vår reservation 2 på den här punkten. Vi har även en annan reservation som gäller punkt 6 Partistödslagen och anonyma bidrag. Lagrådet fick yttra sig i frågan, och Lagrådets yttrande föranleder kanske en och annan kommentar. När det gäller de anonyma bidragen skriver de: Någon särskild beloppsgräns finns inte i det förslag som nu har remitterat. Även enstaka anonyma bidrag på blygsamma belopp innebär att det parti som har tagit emot bidraget saknar all rätt till partistöd och kanslistöd. Förslaget har handlagts inom med anledning av en motion. Det har inte hämtats in några upplysningar eller yttranden från myndigheter, kommuner, sammanslutningar eller enskilda. Något förslag som liknar det nu aktuella har inte heller beretts i samband med regeringens lagstiftningsarbete. – – – Som tidigare nämnts kommer varje mottagande av ett anonymt bidrag att leda till att ingen del av stödet över huvud taget ska betalas till partiet. Det gäller alltså också helt obetydliga belopp och även sådana som inte betalas till partiet utan till exempel till enskild valkandidat. Det måste i detta sammanhang också observeras att stödet uppgår till för partierna betydande belopp. Stödets ändamål är att främja en väl fungerande opinionsbildning, och stödet har därmed avsetts utgöra en del av demokratins spelregler i vidsträcktaste mening. Även konsekvenserna i detta hänseende om ett parti går miste om stödet borde belysas. Som vi ser det saknas här all proportionalitet mellan en avvikelse från regelverket och sanktionerna för det. Av bland annat den anledningen yrkar jag bifall till vår reservation 4. 2 (V): debatterar vi som sagt betänkandet som behandlar regeringens proposition om ökad insyn i partiers och valkandidaters finansiering och de motioner som har väckts med anledning av den propositionen. Jag vill börja med att säga att det är bra att det äntligen kommer ett förslag som reglerar hur partierna ska redovisa sina intäkter. Det är viktigt att människor kan se vilka ekonomiska intressen som finns bakom partierna. Öppenhet är det bästa sättet att förhindra korruption. I har vi – i alla fall vad man antar – inget större problem med korruption. Vi uppfattas som ett land där det faktiskt inte förekommer särskilt mycket. Vi har stöd till partier; man är inte helt beroende av anonyma bidrag. Men vi måste ha ett system som människor kan känna tillit till, att man har insyn och vet hur partierna finansieras. Vi har också fått kritik i internationella sammanhang därför att vi inte har en reglering på området. Partierna ska enligt förslaget lämna redovisning till Kammarkollegiet som anger vilka intäkter man har haft på central nivå. Även intäkter som avser personvalskampanjer för kandidater som erhåller plats i eller ska redovisas, och när det gäller bidrag från enskilda ska identiteten anges om bidraget överstiger ett halvt prisbasbelopp , det vill säga . Även om det här är en klar förbättring, eftersom det kommer en lagstiftning, saknas flera viktiga delar i regeringens lagförslag. Bland annat anges det i propositionen att det är intäkter för den politiska verksamheten som ska redovisas. Det anges även i lagen att det är på det sättet. Som politisk verksamhet räknas enligt regeringen inte verksamhet som saknar, eller har i det närmaste obefintliga, politiska inslag och där intäkterna inte används för att finansiera partiers politiska verksamhet, till exempel viss internationell biståndsverksamhet som partier bedriver eller annars kontrollerar. Lagrådet har haft synpunkter på det här, och regeringen hänvisar till en parlamentarisk kommitté som man aviserar att man ska tillsätta och uppger att den kommittén ska titta närmare på frågan om lagen ska gälla för all verksamhet som ett parti bedriver. Jag måste säga att jag tycker att det är att göra frågan lite väl krånglig. För mig är det en mycket märklig avgränsning. Själva grunden för ett partis existens handlar ju om politik. Hela verksamheten bygger på att man har en politisk idé, en politisk agenda och i viss mån vill förändra världen. Här anges till exempel att det kan vara när man är aktiv i andra länder och ägnar sig åt biståndsverksamhet. Men det är klart att man också kan ha för avsikt att påverka den politiska kontexten i det landet. Ett parti finns inte om det inte håller på med politik. I stället för att lägga frågan i en kommitté kan man helt sonika ta och stryka det lilla ordet politiska, så att lagen helt enkelt kräver att partierna ska redovisa hur de finansierar sin verksamhet. Hur svårt kan det vara? Därför yrkar jag bifall till reservation nr 1. Det är flera andra saker som regeringen vill begrava i en kommitté men som man i stället borde återkomma med förslag om och som inte heller borde vara något större problem. Vi har här ett tydligt förslag om hur man ska redovisa intäkterna på central nivå. Det är klart att det går att göra en ganska enkel överföring på lokal och regional nivå. Det ville regeringen lägga i en kommitté som ska utreda frågan om redovisning på de nivåerna ytterligare. På samma sätt vill man återkomma med förslag om redovisning av intäkter till partiernas sidoorganisationer och lägga också det i en kommitté som vi ännu inte har sett. När man inte ska redovisa på lokal och regional nivå kan det också fortsättningsvis lämnas stora summor pengar där som sedan kan vidarebefordras uppåt till den centrala nivån utan att det på något sätt registreras och redovisas varifrån de ekonomiska musklerna kommer. Det är förstås ett problem. Då blir det en lagstiftning som på ett sätt är tydlig men som lämnar ett stort hål. Det är också rimligt att man reglerar att enskilda valkandidater som tar emot pengar för sin egen personkandidatur eller långsiktiga politiska verksamhet ska redovisa varifrån de får sina pengar. Därmed yrkar jag bifall till reservation nr 3. En viktig motion som utskottet däremot har tillstyrkt handlar om anonyma bidrag. I lagen om insyn i partier anges att summan av anonyma bidrag ska redovisas. Men det är alltså fortfarande möjligt att ta emot stora summor pengar där det inte anges vem som är givare och lägga dem i potten för anonyma bidrag. Mindre summor från en bössa på ett bokbord eller liknande går in under den punkt där man redovisar intäkter från insamlingar, så det är reglerat där. Det gäller alltså inte en femtiolapp i en bössa. Det gäller en större pott som handlar om anonyma bidrag. har vi i utskottet ett förslag på grundval av en tillstyrkt motion. Om man tar emot anonyma bidrag och inte vill redovisa dem, det vill säga inte anger vilka som har gett de större summorna pengar, ska man inte vara berättigad till statligt stöd. Det är alltså fortfarande fullt möjligt att ta emot anonyma bidrag om man vill det, men om man ska ha stöd av staten ska man också vara tydlig i sin redovisning om varifrån man får sina övriga intäkter och vilka intressen man i övrigt företräder. Det är ett mycket bra förslag, och det är bra att utskottet har ställt sig bakom det. 3 (MP): Runt om i världen tyngs mängder av länder, folk och människor av korruption. Den förstör länder, förstör ekonomier, skadar samhällen, skadar tilliten mellan människor och mellan företag och omöjliggör fungerande bra samhällen. Dess bättre är korruption någonting som vi i behövt lida av i mindre utsträckning. Men erfarenheterna från andra länder som har drabbats i större utsträckning måste vi ändå försöka ta till oss. Efter lång tids kritik, dels från oss som har suttit i opposition, dels från internationella organ som kontrollorgan mot korruption, Greco, får vi nu äntligen en lag som reglerar frågan om partiernas finansiering, ett område där det finns en betydande risk för korruption. I har vi i alla fall från majoriteten i och de flesta partierna, framför allt de största partierna, tidigare nöjt oss med att vi haft en frivillig överenskommelse för att reglera det här och minska risken för att man ska kunna köpa politiska beslut. Men den frivilliga överenskommelsen är inte tillräcklig, har de internationella organ som jobbar med de här frågorna ansett. är också majoriteten i för en reglering. Åtminstone har det funnits en tydlig majoritet bland riksdagspartierna för en förändring. Men regeringen har dragit benen efter sig, tycker jag. Det borde ha kommit ett förslag tidigare, och det borde ha kommit ett mer heltäckande förslag till eftersom man haft relativt på sig. Men jag tänker inte orda så mycket mer om det. Jag tycker i alla fall att det är bra att vi har fått ett förslag till , även om förslaget hade betydande brister. Det som kom för var till exempel behäftat med så stora luckor att vi från oppositionen kände att vi måste överväga om vi över huvud taget kunde säga ja till det. Den lösning som vi ändå försökte ge oss på var att förbättra förslaget efter bästa förmåga. Därför lade vi fram motioner om att komplettera det förslag som regeringen lagt fram genom att föra in en reglering av anonyma bidrag, som väl var det område där vi ansåg att den största bristen fanns i regeringens förslag. Det har vi nu också fått stöd för. Jag får tacka regeringspartierna för att man har tillstyrkt detta, för det gör att vi nu kan besluta om ett förslag som jag tycker ser någorlunda ut. Det finns fortfarande brister, men förslaget är någorlunda anständigt. Vi tar nu ett första steg för att reglera de här frågorna. Det gäller riksorganisationerna för partierna. Naturligtvis finns det en brist i att lokal- och regionavdelningar inte finns med, men å andra sidan är vi överens om att en utredning ska tillsättas för att fortsätta arbetet och successivt täppa till de luckor som finns kvar. Det finns ytterligare frågor kring till exempel sidoorganisationer som man kan behöva reglera. Jag är den förste att hålla med om att det här inte är ett särskilt lätt område att reglera. Det finns juridiska problem, och det kan finnas konflikter med grundlagen. När regeringen eller den utredning som ska tillsättas kommer med ett förslag hoppas jag att det är mer genomtänkt och kompletterat än de förslag som har kommit . Jag är ändå väldigt glad att vi har kunnat göra en komplettering i . Hade det här slukhålet i regleringen funnits kvar i lagstiftningen tycker jag inte att man riktigt hade kunnat säga att vi gjort vårt bästa för att få till stånd en tydlig öppenhet i regleringen av partiernas finansiering. Anonyma bidrag ska inte vara ett sätt att komma runt den öppenhet som vi nu beslutar om. blir det en tuff reglering på det området, får man säga. Deklarerar ett parti att det tar emot anonyma bidrag har det inte längre rätt att få partistöd från . Det handlar om ganska många . Men vi tycker att det ändå är rimligt i det här fallet, eftersom det är ett val partierna gör. Om partierna tar emot ett anonymt bidrag i stället för att skicka tillbaka det till avsändaren eller lämna över det till, som vi föreslår, Allmänna arvsfonden är det ett val som partierna gör. Då får de också ta den konsekvensen att de inte längre har rätt till de statliga bidragen. Jag vill med detta yrka bifall till förslag i betänkande KU35. 4 (S): Som redan har framgått behandlar vi nu regeringens proposition om bättre insyn i partiernas finansiering. I de inlägg som redan varit har vi fått en bild av vad det här rent tekniskt i olika delar innebär. Trots det, herr talman, skulle jag vilja göra några reflexioner och kommentarer. Som jag upplever det skulle man kunna säga att processen har varit en lång dags färd för att få fram den här propositionen. Processen startade egentligen, kan man säga, med att vi i , åtminstone de flesta partier, var överens om att ge partisekreterarna i uppdrag att ta fram ett förslag till en reglering som gick längre än den frivilliga överenskommelse som fanns . Jag tycker att beredningsprocessen efter det har präglats av senfärdighet på ett sätt som får åtminstone mig att känna: Fanns det en uppriktig vilja att hitta en reglering av de här frågorna? Upplevelsen att jag är tveksam till att man verkligen ville det förstärks när jag till min häpnad konstaterar att i förslaget saknas den viktigaste frågan, nämligen förbud mot anonyma bidrag. Det gjorde att vi tillsammans med och resonerade så här: Om vi bara säger ja till propositionen har vi inte fört frågorna speciellt långt framåt. Då tänkte vi: Kan vi ta fram ett förslag som är möjligt även för allianspartierna att acceptera? Och kom vi med det förslag som de som gjort inlägg här före mig har redovisat och berättat om. Det är att om man tar emot ett anonymt bidrag förverkar man sin rätt att få ett statligt partistöd. Jag tycker att det är jättekul och glädjande att ni representanter för allianspartierna som sitter här framför mig sade: Okej, vi är beredda att gå med på det. Ni ska inte uppfatta att jag är elak mot er när jag upplever det som att det lite grann fanns ett stråk av omvändelse under galgen när ni gjorde det. Men jag är tacksam för att ni gjorde det. Hade ni inte gjort det hade denna fråga över huvud taget inte flyttats framåt. Man ska väl också vara klar över att det förslag som förhoppningsvis ställer sig bakom – det finns en majoritet i utskottet för det – är ett steg på väg, som vi ser det, men det är inte att nå målet. Därför tycker jag att det är oerhört viktigt att regeringen fullföljer sin aviserade avsikt att tillsätta en parlamentarisk kommitté för att klara ut de fortfarande obesvarade frågorna. Inför det arbetet skulle jag vilja – och det kan låta lite påfluget – skicka med ett par synpunkter på vad jag tycker att den här kommittén skulle behöva ta fram förslag om. För det första vill jag göra det tydligt att Socialdemokraternas uppfattning och utgångspunkt är att anonyma bidrag inte ska vara möjliga. Det ska finnas en lagstiftning som förbjuder anonyma bidrag. Det tycker vi inte minst av demokratiska skäl. Som och andra har beskrivit har vi fått kritik från bland annat Greco. För mig har det viktiga varit att det är en demokratisk dimension. När ni som sitter uppe på läktaren ska bestämma er för vilket parti ni ska rösta på är det väl högst rimligt att ni vet vilka ekonomiska och andra intressen som finns bakom det parti som ni vill rösta på när ni till exempel står och väljer mellan två partier. Att inte veta vilket intresse jag röstar på är för mig en brist i demokratin. För det andra: Även om vi tar ett steg i rätt riktning har det redan i medierna, och jag tror att tog upp det, sagts att det går för den som inte vill acceptera andemeningen i förslaget att runda det. Därför är det oerhört viktigt och avgörande, för att vi ska få det till heltäckande tillsammans med förbud mot anonyma bidrag, att vi får in även partiernas lokala och regionala nivåer i en framtida lagstiftning. I det sammanhanget skulle jag vilja göra medskicket att det är viktigt att kommittén faktiskt tittar på om det kommer att leda till administrativa kostnader, andra utgifter och pålagor för partierna för att få fram en relevant och fungerande redovisning på lokal och regional nivå. Om det uppstår sådant tycker jag att det är rimligt att man tittar på vilket ansvar staten i så fall ska ta för ökade kostnader för att hantera det hela. Slutligen skulle jag bara vilja nämna för mina kolleger här och som ett medskick till kommittén att jag har tagit del av en statsvetenskaplig uppsats av . Han beskriver där hur fyra decenniers partistöd har fungerat i vårt land. Om ni inte har läst den är mitt tips att det är intressant och idéväckande läsning i en fråga som jag tycker att det kan finnas anledning för kommittén att belysa närmare. En sådan belysning skulle kunna bidra till en fortsatt positiv utveckling av framtidens partistöd i vårt land. Det sätt som vi har använt behöver inte vara exakt det sätt som vi ska ha . Med det, herr talman, yrkar jag bifall till förslag i betänkande 35. 5 PER (M): Låt mig börja med det som slutade med, nämligen att yrka bifall till förslag i KU35 Ökad insyn i partiers och valkandidaters finansiering. Vad handlar det om? Jo, det handlar om att regeringen föreslår en ny lag, en insynslag, som gör det möjligt för medborgarna att se hur partier och personvalskandidater finansieras. Dessutom föreslår KU en ändring i lagen om statligt stöd till politiska partier för att täppa till ett litet hål om anonyma bidrag. På vanlig svenska handlar det om att se till att väljarna – tyvärr inte på valdagen, men senare – vet hur partier och valkandidater är finansierade. Ytterligare en sak som den parlamentariska kommittén kanske ska titta på är hur man ska se till att väljarna redan på valdagen vet hur partier och kandidater är finansierade. Detta är en stor och viktig fråga. Precis som många har sagt här är det svenska partiväsendet till mycket stor del finansierat via offentliga partistöd på olika nivåer, och de privata delarna är små. Det är ändå viktigt att nu gå från en överenskommelse till en lagreglering, inte minst därför att ett parti som kom in i valet senast, 2010, har sagt att de aldrig kommer att gå med på några överenskommelser. Dessutom ligger detta i linje med rekommendation , och det ligger också i linje med de sju rekommendationer som Greco har riktat till om åtgärder för att skapa insyn i de politiska partiernas och valkandidaternas finansiering. Tillämpningsområdet – om vi ska bli juridiska – gäller alla partier som deltar i val till eller . Partierna ska ge Kammarkollegiet en intäktsredovisning som tydligt anger vilka intäkter partierna har haft på central nivå men ska också innehålla uppgifter om intäkter som avser valkandidaters personvalskampanjer. Det innebär att jag med stort intresse kommer att kunna se hur många LO-ombudsmän som på betald arbetstid var ute och jobbade för Socialdemokraterna. Det blir en spännande läsning. Det är lätt att säga att man ska stifta lag så där snabbt. Jag vill ändå ödmjukt påpeka att KU brukar tala om för regeringen att det är viktigt att man gör saker rätt från början och att man gör processen rätt. Detta handlar om en helt ny lag på ett tidigare helt oreglerat område. Redan det ställer stora krav. Vi vill ha en lagstiftning som inte bryter mot grundlag eller annan lag. Vi vill se till att det görs en ordentlig beredning och att många remissinstanser får tycka till. Därför, herr talman, tycker jag att det är klokt att ta detta i två steg. En parlamentariskt tillsatt kommitté kommer att titta närmare på några frågor. gav tips om några, och jag håller med – det var samma sak som jag var inne på. Konsolidering av partier på lokal och regional nivå – det är ett krångligt ord för att säga att man faktiskt vill veta helheten. Man ska inte kunna ge ungdomsorganisationen i ett visst parti 22 000, kvinnoorganisationen 22 000, lokalföreningen i 22 000 och så vidare, för det blir ganska många 22 000 som man kan stapla på varandra. Det borde ju synas om man ger 22 000 till ett och samma parti fast till olika delar av det. En annan sak är sidoorganisationer, och det kanske vi inte har sett så där vansinnigt mycket av i , om vi inte räknar LO som en sidoorganisation. LO är ju en del av samma träd, som det heter. Det är mycket enkelt att tänka sig att det startar en organisation som är för ett nytt förslag och en annan organisation som är mot ett nytt förslag, och båda pumpar in mycket pengar. Den ena organisationen kan då ligga nära det ena blocket och den andra organisationen ligga nära det andra blocket. Det är klart att vi behöver fundera kring de frågorna. Sedan tycker jag, precis som , att vi långsiktigt måste ha ett förbud mot anonyma bidrag. Det vi gör nu är en finurlighet som jag tackar er i oppositionen för att ni kom på. Det är också självklart att vi måste reglera kommersiella lotterier. Det enklaste sättet att anonymt ge pengar till SSU eller till Socialdemokraterna är att köpa 1 000 A-lotter och slänga dem i elden. Då hämtar man inte ut några vinster, och det finns inte heller några som helst spår av att man har gett pengarna till SSU och till Socialdemokraterna. Sedan måste vi naturligtvis titta ytterligare på fackföreningarnas miljonrullning till Socialdemokraterna. Jag håller också med om det som är inne på. Säg att det är fyra kandidater i som alla slåss om en riksdagsplats: Då vore det bra om man kunde gå in på deras hemsidor och se vilka som är finansierade av vem. Kanske är det just finansieringsfrågan som gör att man tycker att en viss kandidat är bättre än en annan kandidat. Oppositionspartierna, bortsett från , har i princip sagt ja till regeringens lagförslag. Dessutom har de hjälpt till att täppa igen lite grann kring de anonyma bidragen. Det är en kortsiktigt innovativ lösning. Men det finns stora lagtekniska frågor, och dem kommer den parlamentariska utredningen att få titta på. Låt mig också påpeka att mitt eget parti, , inte tar emot några anonyma bidrag och att vi inte har tagit emot några bidrag från företag . Vi har följt de överenskommelser som har funnits. har vi, precis som de övriga sju partier som har slutit en frivillig överenskommelse, redovisat eventuella bidrag . Vi vill verkligen, , täppa till hålet, och vi tror att lagstiftning om anonyma bidrag långsiktigt är det bästa sättet. Men vi har haft svårt att övertyga de opolitiska tjänstemännen på om att detta är enkelt att göra. I och med denna proposition ökar insynen, och vi kommer att ha ett öppnare och bättre val på många sätt.