prot · H10955 · 2014-01-16 00:00:00 — Flertalet av vapenproducerande länder har insett detta och har utarbetat strategier för vilka väsentliga säkerhetsintressen som ska undantas från direktiven och som kan hävdas vid eventuella förhandlingar i . Precis som försvarsministern sade måste varje fall prövas för sig, men det måste också prövas mot en strategi som man på något vis har stadfäst i något slags styrande dokument. Det är tillfredsställande att notera att har framhållit betydelsen av detta. Det har vi inte fått återrapporterat ännu, men det var som sagt tillfredsställande att få höra det från försvarsministern. Socialdemokraterna anser, i likhet med vad ett enigt försvarsutskott har uttalat i samband med behandlingen av regeringens skrivelse angående granskning av försvarets internationella materielsamarbeten i betänkande 2011/12:FöU3, att regeringen har ett ansvar för att definiera de nationella säkerhetsintressen som kan motivera avsteg från konkurrensupphandlingen. 12 Försvarsminister (M): Det här är naturligtvis helt avgörande frågor, och vikten av att ha en fungerande materielförsörjning kan inte nog betonas. Därför har vi behandlat de här frågorna noggrant. försvarspolitiska inriktningsproposition presenterade regeringen de principer som ligger till grund för materielförsörjning av försvaret. Då kom vi överens om att vid nyanskaffningar bör i första hand befintlig, färdigutvecklad och beprövad materiel anskaffas om den fyller Försvarsmaktens behov. Syftet med hela materielförsörjningsinriktningen är att Försvarsmaktens krigsförband ska kunna förses med rätt materiel i rätt tid och till avtalat pris. Det är en grundläggande förutsättning för att bygga och stärka vår försvarsförmåga. De här principerna bekräftades i rapporten från Försvarsberedningen, där Socialdemokraterna ingick. Huvuddragen lanserades av den socialdemokratiska regeringen under . Det är viktigt att ha klart för sig att det här är frågor som vi har diskuterat och som vi kommer att fortsätta att diskutera. Det regeringen har gjort under innevarande mandatperiod är att vi har fattat en rad materielbeslut, varav beslutet om anskaffning och utveckling av nästa generation Gripen tillsammans med är det mest omfattande. Att även har bestämt sig för att anskaffa JAS Gripen är tillsammans med en rad exportframgångar för andra materielsystem ett bevis på att försvarsindustrin i står sig väl i den internationella konkurrensen. När det gäller JAS Gripen har regeringen varit tydlig. Vi har sagt att bibehållandet av stridsflygsförmågan utgör ett väsentligt säkerhetsintresse för . Hur och varför har vi gjort det? Jo, därför att det här är ryggraden i vårt luftförsvar. Det är upp till varje land i EU att definiera vad som är dess väsentliga säkerhetsintressen, men motiveringen måste vara väl underbyggd och spårbar i varje enskilt fall. Det går inte att hänvisa till att kompetensen behövs i landet utan att kunna motivera det väldigt väl. Det kommer att krävas särskilt starka skäl för att frångå regelverket och göra undantag enligt EU:s försvars- och säkerhetsupphandlingsdirektiv. Jag och regeringen anser att en väl fungerande marknad för försvarsmateriel inom EU skapar väldigt bra förutsättningar för en effektiv försörjning av materiel till Försvarsmakten. Då kan vi förse våra förband, våra soldater och sjömän med modern och ändamålsenlig materiel, och då kan vi fortsätta att stärka vårt försvar. Vi måste även ha klart för oss att förutsättningarna för den i baserade industrin kommer, är jag rädd för, att bli sämre om vill hävda väldigt stora undantag. Det är egentligen en fråga tillbaka till : Hur tror att det kommer att stärka svensk försvarsindustrins förmåga att exportera? 13 (S): Försvarsministern säger att det handlar om de operativa behoven och försvarets förmåga, och det håller jag med om. Att inte ha möjlighet att direktupphandla i vissa lägen kan innebära att leveranssäkerheten riskeras på grund av långdragna upphandlingsprocesser med överklaganden – det sker ju ofta överklaganden i så här stora affärer. Om svensk försvarsindustri skulle förlora en upphandling och det blir ett byte av leverantör skulle det leda till omfattande systempåverkande konsekvenser, vilket i sin tur kan leda till avsevärt högre kostnader för materielen och långa förseningar. Regeringens naiva inställning i upphandlingsfrågorna kan leda till att svenskbaserad försvarsindustri inte klarar konkurrensen. Det är väldigt svårt – för att inte säga omöjligt – att sälja nyutvecklade system som inte har någon referenskund. Det vittnar alla experter om. Referenskunden är ju i de flesta fall den egna försvarsmakten. skulle kompetensen för teknikutveckling av försvarsmateriel försvinna från , vilket i sin tur skulle få förödande konsekvenser för behovet av kunskap och kompetens vid inköp av ny materiel. I förlängningen skulle detta äventyra materielförsörjningen, och då blir det svårt att tillgodose försvarets operativa behov. Orsakssammanhangen är långa här, men de är realistiska. Dessutom skulle förmodligen bli en mindre attraktiv samarbetspartner i internationella sammanhang. I kraft av att har haft hög en kompetens när det gäller dessa frågor har man haft en plats vid förhandlingsbordet, och man har betraktats som en kompetent medarbetare. Detta skulle förmodligen inte längre vara för handen om vi inte hade någon försvarsindustri. Jag vill fråga försvarsministern: försvarsministern att det existerar ett så kallat level playing field – en fri, öppen marknad – inom europeisk försvarsindustri ? Om inte, tror försvarsministern att en sådan kommer att finnas inom överskådlig tid? Finns det någonting som pekar på att de övriga försvarsmaterielproducerande länderna skulle ändra sin inställning när det gäller den egna försvarsindustrins ställning på grund av att föregår med gott exempel och är bäst i klassen? Det här är att jämföra med regeringens bild – åtminstone den bild man ger utåt – av situationen i försvaret. Den är förskönande och kanske av mer visionär karaktär. Det handlar mera om vad man vill se och hur man vill att det ska vara än hur det faktiskt fungerar. Det är bara att titta på hur , , , och våra grannländer agerar i fråga om försvarsindustrin och exporten. Man utarbetar strategier och skriver in i styrande dokument att detta är en väsentlig del av försvars- och säkerhetsstrategin. När man upphandlar går de flesta avtal till den inhemska industrin. Anser försvarsministern att det existerar ett level playing field eller att det är realistiskt att det ska kunna skapas ett sådant ? 14 Försvarsminister (M): Jag vill börja med att säga att försvarsindustrin i står sig väldigt väl i den internationella konkurrensen . Det har sina historiska men också nutida orsaker. Men som ett litet land har alltid haft begränsade resurser att utveckla och anskaffa materiel och system till försvaret. De krav som ställs på låga livscykelkostnader, användarvänlighet och specifika behov för olika geografiska förutsättningar har format en både innovativ och effektiv försvarsindustri. Svensk försvarsindustri är verkligen konkurrenskraftig. gick av den sammanlagda produktionen på export, enligt Säkerhets- och försvarsföretagens egen statistik. De höga exporttalen visar ju hur exportberoende den svenskbaserade försvarsindustrin är, men också hur duktig man är på att vinna upphandlingar. När man är exportberoende krävs det goda exportvillkor. Det krävs också en bättre fungerande marknad för försvarsmateriel inom EU. Jag är övertygad om att en gemensam inre marknad i EU är nödvändig för att den europeiska försvarsindustrin som helhet ska kunna vara konkurrenskraftig . Det är också ett viktigt intresse för oss hur det går för över huvud taget. Jag har sagt det tidigare, och jag vill säga det igen, att även Säkerhets- och försvarsföretagen själva har väldigt tydligt uttalat att ökad europeisk konkurrens skulle gynna försvarsindustrin i . Jag har med mig en artikel som jag gärna lämnar över till efter debatten. Artikeln är skriven av , tillförordnad generalsekreterare i och försvarsföretagen, och publicerades i . skriver: Ökad europeisk konkurrens med lika spelregler för alla skulle därför gynna oss. Vi förespråkar därför ett upplägg inspirerat av den svenska modellen med krav på att upphandlingar ska ske i öppen konkurrens, så långt det är möjligt givet branschens särart. Det kan ju inte bli så mycket tydligare än så. drev den här frågan inför , och vi kommer att fortsätta att driva frågan. Huvudskälet är ju inte industrins behov, utan det är för att med en väl fungerande marknad även på Europanivå skapas förutsättningar också för en effektivare försörjning av materiel till Försvarsmakten, och det är alltså huvudutgångspunkten. Som jag uppfattar det – och oroas lite över, men här får gärna rätta mig – vill socialdemokraterna i försvarsutskottet verka för att medlemsländerna oftare ska kunna åberopa undantag vid upphandlingar. Det skulle ju missgynna försvarsindustrin i och gynna de större länderna i EU. Risken är uppenbar för att ju mer tillämpar undantag, desto fler länder kommer att åberopa undantag. Vad är viktigast för oss på lång sikt? Jo, det är att vi kan få rätt materiel till vårt försvar. Vi är betjänta av att ha en effektiv och framgångsrik svenskbaserad industri som kan sälja både till oss och till andra länder i EU. 15 (S): Jag noterade att försvarsministern undvek att svara på mina frågor. I stället framhöll hon den svenska försvarsindustrins ställning, som vi ju båda är överens om. Sedan var försvarsministern vänlig nog att erbjuda mig en artikel. Jag har naturligtvis redan läst den artikeln, och jag har läst den noga. Förutom det som försvarsministern citerade står det också: Vi kommer nämligen aldrig att komma bort från det faktum att vissa länder ibland måste satsa på det egna landets kompetensbas av suveränitetsskäl då kopplat till nationella säkerhetsintressen. Det är just precis de säkerhetsintressena och den satsningen som vi efterlyser. Ingen kan motsäga att i den bästa av världar skulle det gynna svensk försvarsindustri med ett level playing field i . Men då krävs det lika spelregler för alla – precis som påpekar i artikeln – och de finns inte . Regeringens hållning är att utifrån en naiv tro på marknadens kraft inte ge svenskbaserad försvarsindustri dessa spelregler, trots att en enig svensk riksdag har uttalat sin vilja om det. Det äventyrar den svenska försvarsindustrins möjligheter att exportera sina produkter. Därmed hotas den svenska försvarsindustrin och som en följd därav också möjligheterna att tillgodose försvarets operativa behov. Det är rikets säkerhet vi pratar om. Återigen vill jag ställa frågan till försvarsministern om hon anser att det ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv är viktigt att vi har en svenskbaserad försvarsindustri och om hon är beredd att ge försvarsindustrin de spelregler som krävs för att garantera dess långsiktiga existens. 16 Försvarsminister (M): Av totalt till det militära försvaret går ca 16 miljarder till anslagen för materiel, forskning och utveckling. har regeringen fattat en rad viktiga materielbeslut, alltifrån anskaffning av nästa generation Gripen till förra veckans beslut om modernisering av . Det är kvalificerad personal och modern och ändamålsenlig materiel som tillsammans i välövade förband utgör det som stärker vår försvarsförmåga. Då är materiel, forskning och utveckling en viktig del av detta, om inte den enda. Det är personalen och materielen och att man kan öva tillsammans i förband. För mig är det tydligt att ska vi kunna ha en fortsatt konkurrenskraftig och välmående svenskbaserad försvarsindustri måste den industrin kunna verka på mer lika villkor. I fråga om att beskriva bilden av hur det ser ut i EU håller jag med om en hel del i beskrivning, att det finns mycket kvar att göra. Men jag är helt övertygad om att och svenskbaserad försvarsindustri har att vinna på att den blir öppnare och att det blir mer konkurrens. Vår svenskbaserade försvarsindustri är både kostnadseffektiv och väldigt duktig, och när valet står mellan olika alternativ blir det än tydligare att den svenskbaserade industrin ofta har en fördel. Sedan finns det områden, som vi har diskuterat tidigare, där länder kommer att hävda väsentliga säkerhetsintressen. Men det vi inte vet är med vilken framgång det sker, eftersom det ska prövas i varje enskilt fall. Risken är då att det i förlängningen skulle drabba den svenskbaserade försvarsindustrin. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av socialminister (KD), kultur- och idrottsminister (M), statsrådet (KD), statsrådet (M) och arbetsmarknadsminister (M). En fråga ska vara av övergripande allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Socialminister (KD) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor och svar ska vara korta och i princip inte överstiga en minut. Situationen på den svenska arbetsmarknaden 18 (S): är över 400 000 arbetslösa. Antalet långtidsarbetslösa har tredubblats sedan regeringen tog över arbetsmarknadspolitiken. Ungdomsarbetslösheten är skyhög. Antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin i alla faser har ökat. sitter över 35 000 människor fast i fas 3-åtgärder. Situationen på svensk arbetsmarknad är med andra ord mycket alarmerande. I går kom regeringens propositionslista. Häpnadsväckande nog finns inte ett enda förslag från ministern för att lösa arbetslösheten. Vi har kvar till valdagen, och inga förslag presenteras. Är arbetsmarknadsministern nöjd med tillståndet på svensk arbetsmarknad? 19 Arbetsmarknadsminister (M): Tack, , för frågan! Man kan verkligen beskriva svensk arbetsmarknad på flera olika sätt. Jag ser flera saker . Jag ser en arbetsmarknad som utvecklas mycket positivt, där det är långt över 200 000 fler som har ett jobb att gå till jämfört med . Jag ser och möter många unga som just har fått sitt första jobb och berättar om betydelsen av hur viktigt det är att ha ett jobb att gå till. Men den här frågan visar också något som jag tycker är lite typiskt för den socialdemokratiska politiken. Frågan är vilka propositioner som kommer just till arbetsmarknadsutskottet ett valår. Jobbpolitik är mer än arbetsmarknadspolitik. Jobben växer på grund av att vi har förenklat för företag att anställa. Jobben växer när vi tillsammans med arbetsmarknadens parter nu arbetar fram YA-jobb. Jobben växer när vi sänker restaurangmoms och fler unga får en chans i restaurangsektorn. Det är så man arbetar med jobbpolitik – inte genom en platspolitik i arbetsmarknadspolitiken. 20 (S): Då kan jag konstatera att arbetsmarknadsministern sedan hon tillträdde inte har lämnat en enda proposition som handlar om arbetsmarknad och jobb över huvud taget. Sammantaget: Inget nytt, ingen förändring, ingen förbättring, ingenting, helt tomt. Jag har svårt att tolka detta på annat sätt än att ministern är nöjd med den höga arbetslösheten. 21 Arbetsmarknadsminister (M): Det var glädjande att få vara med och lägga budgeten på bord, när regeringen gjorde det – den som har börjat gälla. Det finns flera saker i den som är väldigt viktiga för att jobben ska bli fler ute hos arbetsgivarna. En sak är just yrkesintroduktionsanställningarna. I går började den förordningen att gälla. Vi ordnade ett inspirationsseminarium , finansministern och jag, där vi fick ta del av hur parterna jobbar med att fler unga ska ha ett jobb att gå till och lära sig jobbet på jobbet. Det är en viktig del av den politik som börjar gälla nu från regeringens sida. En annan viktig satsning är naturligtvis att vi fortsätter att underlätta för företag att anställa unga till exempel. Vi sänker kostnaderna ytterligare för de yngsta ungdomarna där vi ser att de har svårast att etablera sig på arbetsmarknaden. Mot detta står en splittrad opposition som gör allt för att försvåra anställningar. Det kommer att slå ut jobb för unga och slå ut jobb för äldre. Jag är glad att vi nu ser skiljelinjerna i svensk politik. 22 (MP): Jag vill ställa en fråga till infrastrukturministern. åkte min vän med SJ:s snabbtåg från till . Han och hans medpassagerare fick uppleva hur hela tåget skakade kraftigt när de passerade en växel i i . spårade ett posttåg ut på samma ställe. Flera allvarliga fel på sträckan har rapporterats in till utan att något har gjorts. Banarbetare säger att det i vissa fall dröjer . Lokföraren som körde SJ-tåget ringde med en gång och berättade vad som hade hänt. Ändå stoppades inte trafiken, och inte heller varnades lokförare på de tåg som kom efter. Jag, och många med mig är nu oroliga för vad som ska hända. Det här var den andra urspårningen i . Jag vill fråga ministern vad ministern tänker göra för att det inte ska hända igen. 23 Statsrådet (M): Det är naturligtvis en allvarlig fråga som lyfter upp. I det läser jag också in frågan om människor ska känna sig oroliga för att åka tåg över huvud taget, när vi egentligen vet att järnvägen är oerhört säker att åka med. När det gäller den utredning som pågår i tycker jag att det är viktigt att veta vad som faktiskt hände och konstatera om det var en felbedömning som gjordes eller om det var andra brister och lära för att se till att det inte händer igen. Något som jag frågade bland annat underhållsentreprenörerna om , när jag träffade dem, var de akuta felen. De säger, precis som , att alla akuta fel alltid åtgärdas, och det tycker jag i grunden är bra. Men det nu ska göra är att i storstadsområdena återigen dubbelkolla besiktningar, brister och anmärkningar och se om de har åtgärdats. 24 (MP): Tack för svaret, ministern! Jag tycker att det är bra att man nu gör en ordentlig utredning. Men ändå har vi berättelserna från banarbetare som säger att de rapporterar in alla fel men att det inte görs något utan dröjer . Jag tänker att man behöver göra saker på både kort och lång sikt i den här frågan. I inträffade det flera allvarliga dödsolyckor innan regeringen drog i nödbromsen och tog tillbaka underhållet i statlig regi. I har vi fortfarande ett avreglerat och privatiserat underhåll. I är vi övertygade om att vi behöver göra samma resa som i för att få en mer robust och säker järnväg. Vi tänker att den pågående skulle kunna utreda hur vi kan göra det på ett smidigt och kostnadseffektivt sätt. Jag vill fråga ministern om ministern är beredd att ge utredaren det uppdraget. 25 Statsrådet (M): Det är alldeles riktigt som säger att vi precis har fått in delrapportering, som handlar mycket om funktionen hos järnvägen, men det gäller kanske framför allt att se brister för att vi framåt ska kunna få en järnväg som är hållbar. Exakt vad som ska ingå i den är ett arbete som pågår, så jag kan inte svara exakt på frågan om vad som kommer att ingå i den. Däremot vill jag ta avstånd från att det inte görs någonting. När det gäller den olycka som var gjordes det en hel del, men utredningen får visa om det gjordes rätt, om det gjordes för sent eller något sådant. Det tror jag är viktigt. När det gäller dödsolyckor ser vi tack vare ett intensivt arbete att vi har väldigt få dödsolyckor för passagerare. Vi har problem med suicider som vi måste göra någonting åt. Men vi har en minskande trend för arbetsplatsolyckor i fråga om dödstal, och det tycker jag är positivt. 26 (M): Min fråga går till arbetsmarknadsminister . Jobben är viktigast fråga. Jobb och arbetade timmar avgör hur mycket vi kan satsa på vår gemensamma välfärd. har den internationella efterfrågan dämpat svensk ekonomi. Den har påverkat arbetsmarknaden. har vi sett att sysselsättning har ökat i , och vi har kunnat satsa på vår gemensamma välfärd. Siffror som kom från Arbetsförmedlingen visar att arbetslösheten fortsätter att minska, både när det gäller antal och när det gäller andelen i arbetskraften. Hur ser arbetsmarknadsministern på denna utveckling, nu och framöver? 27 Arbetsmarknadsminister (M): Tack för frågan! De siffror som har kommit från Arbetsförmedlingen bekräftar mycket av vad andra institut också berättar om. Vi har en svag, positiv utveckling av arbetslösheten och en stark utveckling av sysselsättningsutvecklingen. kan man också se att det finns stora utmaningar på svensk arbetsmarknad, just i sammansättningen av den grupp som står långt utanför. Det handlar om människor som inte ens fanns i arbetskraften. De fanns någon annanstans, i en annan del av statistiken. De gömdes och glömdes men finns nu i arbetskraften och söker jobb. Här finns det stora utmaningar kvar. Det svar vi har att ge de personer som har stått utanför länge handlar om att fortsätta bedriva en politik som gör att jobben växer till. De jobben kan då också komma de som står långt utanför arbetsmarknaden till del. Vi ska också rusta de personerna så att de har möjlighet att ta del av de jobben. Det är den stora utmaningen. Men svaret måste alltid vara att jobben måste fortsätta växa till i samma takt och på samma sätt som de har gjort . 28 (M): Tack för svaret! Som arbetsmarknadsministern säger gäller det att fortsätta stärka arbetskraften och se till att jobben blir fler. är ingen isolerad ö. Utmaningarna på arbetsmarknaden förändras . Vi kan se att konkurrensen ökar, och vi kan se att kraven på dem som söker jobb – de som är arbetslösa – förändras och ökar . Vissa grupper har det tufft, och där återstår tydliga utmaningar. Regeringen har en verktygslåda, och den växer. Det finns också skiljelinjer i svensk politik när det gäller restaurangmomsen och när det gäller sänkta arbetsgivaravgifter för unga. Vi har en positiv utveckling – även om den är liten – på arbetsmarknaden . Vilka är de största hoten som arbetsmarknadsministern ser mot denna utveckling? 29 Arbetsmarknadsminister (M): Ett av de stora hoten vi ser handlar först och främst om den ekonomiska utvecklingen i länderna runt omkring. Om får en starkare utgångspunkt efterfrågas också mer av våra exportvaror. Många delar av exportsektorn i har det tufft. Men vi ser ändå att den nationella efterfrågan är stark. Det finns en stark köpkraft. Många människor har mer att leva på och konsumerar också. Det har till stor del hållit sysselsättningen uppe. Hoten är naturligtvis hur utvecklingen går i vår omvärld, men väldigt mycket beror också på vilken politik som förs i . Självklart är det ingen slump att många fler har ett jobb att gå till, trots de senaste årens stora problem. Det beror på en tydlig politik som har gjort det mer lönsamt att jobba, enklare att anställa och som har sänkt kostnader. Hotet är partier som vill höja kostnaderna, försvåra för företag och höja transfereringarna så att det blir mindre lönsamt att jobba. Det är precis det man vet går i motsatt riktning till ökad sysselsättning. 30 PER RAMHORN (SD): Min fråga går till statsrådet . För många äldre är maten dagens höjdpunkt. Vi vet också att kosten har stor betydelse för de äldres välbefinnande och livskvalitet. Därför var det skrämmande att ta del av SVT:s kartläggning när det gäller äldreomsorgen som genomfördes . Matlådor är den vanligaste formen av mat till de äldre inom . Granskningen visar också att var fjärde kommun i landet inte näringsberäknar den mat som serveras inom . Min fråga är: Kommer regeringen att verka för en skärpt lagstiftning när det gäller maten som serveras inom äldreomsorgen, kanske på ett liknande sätt som med skolmaten? 31 Socialminister (KD): Tack för frågan, Per Ramhorn! Det här är förstås en viktig del av äldres livskvalitet och äldres situation över huvud taget. Vi vet alla att måltiden, för många av oss, är ett viktigt tillfälle när det gäller att få i sig den näring vi behöver men också för att det är ett tillfälle för social gemenskap. Men för många äldre ser situationen inte tillräckligt bra ut. Per Ramhorn vet, precis som övriga här i kammaren, att det är ett ansvar som kommunpolitikerna ska hantera.