prot · H109130 · 2014-06-24 00:00:00 — Dessutom anser regeringen att man bör överväga vilka åtgärder som kan behövas för att trygga verksamhetsutövarnas rättssäkerhet. Verksamheter kan ju drabbas av omprövningar. Sådant är läget i några kommuner. Det finns konflikter mellan befintlig verksamhet och välbehövligt bostadsbyggande. Ska vi bygga täta städer, som är mycket bra ur klimat- och miljösynpunkt, måste vi lösa dessa konflikter. Men det anser inte och , för man vill avslå förslagen. Vill stoppa byggandet av klimatsmarta täta städer? Hur tänker lösa befintliga konflikter i samhällsbyggandet? Anser att det är rimligt att bostadsbyggandet stoppas även fortsättningsvis? Vi är vana vid att återkommande säger nej till förslag, när det gällde en enklare planprocess. Det finns ett konkret förslag på bord. Alliansregeringen har agerat och lagt fram ännu ett förslag. Att minska hinder och krångel innebär att man måste orka ta itu med regelverk som inte fungerar. nöjer sig med att avstyrka förslagen, utan andra idéer och förslag. Väljarna har ett viktigt val att göra : Stopp i bostadsbyggandet eller fortsatta reformer för en fungerande bostadsmarknad? Skiljelinjerna i bostadspolitiken är mycket tydliga. 128 (C): I går fick vi förmånen att höra en del långa och intressanta inlägg om en enklare planprocess. Under den debatten stod det tydligt att skiljelinjerna i bostadspolitiken står mellan å ena sidan oss som vill se till att undanröja kvarstående hinder som motverkar dem som vill bygga bostäder till en kostnad som är överkomlig för bostadskonsumenter och som leder till en fungerande bostadsmarknad där tillgången till nya bostäder ökar i hela landet, och å andra sidan dem i Socialdemokraterna, som på olika sätt och utan att presentera ett gemensamt alternativ motsätter sig och röstar emot kraven på ett enklare sätt att ta fram detaljplan, ett enklare antagande och möjligheter att förändra den efter genomförandetidens slut. Jag tror att det är många som har anledning att vara besvikna över riksdag : byggbranschen, förstås, men framför allt de som står utan bostad. har vi en debatt om samordnad prövning av buller. Skälet till den och till de beslut vi ska fatta är att det, som både och var inne på, råder oklarheter vilken lagstiftning det är som gäller vid byggande av bostäder intill verksamheter som kan ge upphov till bullerstörning. Om trafikbuller uppstår från lastbilar vid en väg är det som gäller, men om samma lastbilar kör in i ett hamnområde är det som gäller eftersom det då klassas som industribuller och blir ett hinder för bostadsbyggandet. Havs- och sjönära byggande är attraktivt, och många kommuner som har möjlighet att åstadkomma det hindras från att växa därför att det finns en hamn i närheten. I regeringens proposition förs industribuller och buller från flygplatser in i , där det även preciseras krav på hur man vid bostadsbyggande ska förebygga olägenheter för människors hälsa vid lokalisering, placering och utformning av bostäder i sådana miljöer som kan vara och bli bullerutsatta. Det kommer också att krävas av den som vill bygga bostäder att man ska kunna redovisa bullervärden när man ansöker om bygglov eller planändring. Det ska inte i efterhand gå att förbjuda eller införa restriktioner mot den bullrande verksamheten så länge man håller sig under de redovisade värdena. Det leder till en ökad rättssäkerhet för verksamhetsidkaren om denne kan känna sig säker på att kunna fortsätta sin verksamhet trots att det har byggts bostäder intill med stöd av . Hållbara villkor för företag är något som skapar trygga jobb. Grunden till alltsammans är precis den som var med förslaget om enklare planprocesser: att man ska undanröja sådant som upplevs som hinder för bostadsbyggandet som olika intressen inte i onödan ställs emot varandra i samhällsplaneringen. Med enklare regler och en snabbare och mer förutsägbar planeringsprocess får vi fram fler bostäder till lägre kostnader. Det är just diskrepansen mellan vad som står i , att en bebyggelse inte får vara olämplig med hänsyn till människors hälsa, och formulering, att det inte får finnas risk för olägenhet för människors hälsa, som ställer till problem och ger upphov till motstridiga tolkningar. De mest kända exemplen har nämnts tidigare. I är det hamnverksamheten, och i är det flyget. Buller kan förstås vara ett hälsoproblem. Den nya lagen sätter fokus på att man just ska förebygga och att det inte i efterhand ska råda några som helst tveksamheter om vad det är som gäller vid en bullrande verksamhet. måste det förutsättas att det i närheten av större vägar, industriverksamhet, till exempel en hamn, och bangårdar, som i , bullrar en del emellanåt. Men i gengäld har man därifrån nära till jobb och till allmänna kommunikationer. Förtätning är ett ord som är på modet i samhällsplaneringen, och det är viktigt att vi med hjälp av den kan planera och bygga hållbara, gröna städer och på det sättet också främja en klimatsmart livsstil. En otydlig lagstiftning hindrar också utveckling av studentbostäder och nya tillkommande platser på äldreboenden. Jag tar därför med mig exemplet . är ett samhälle med drygt 2 500 invånare som ligger i . är drabbat av att ha en av våra mest kända järnvägsknutar. Där bor många av dem som i hela sitt liv har arbetat på järnvägen. Och liksom i många mindre kommuner finns det i en åldrande befolkning. Det är en av de 123 kommuner i landet som vi brukar säga har en svag bostadsmarknad med en vikande befolkningsutveckling. i län har nekat att bygga ut ett befintligt äldreboende i med 28 platser i ett trygghetsboende som heter Tallen. De här lägenheterna ska upplåtas som kooperativa hyresrätter. Till det har staten beviljat i statligt investeringsstöd. De här platserna betyder givetvis mycket för dem som står i kö för att få en plats i trygghetsboendet. När de flyttar ges också möjlighet för andra människor att flytta in i de villor som de lämnar. Men säger nej. De vill nämligen pröva planen på ett nytt trygghetsboende bara av det skälet att det när godståg passerar förbi uppstår ett buller och att det inte i den bullerutredning som är gjord går att påvisa att det finns en tyst eller bullerdämpad sida i planområdet. Men runt omkring den här platsen finns det gott om befintliga äldre bostäder, byggda . Men man motsätter sig alltså nya bostäder. Man motsätter sig ett trygghetsboende. Teoretiskt skulle det kunna vara så att en gammal järnvägare, med sin hustru eller man, skulle vilja flytta från sin villa som kanske ligger från järnvägen till en ny bostad i hyreskooperativet . Det ligger längre ifrån men erbjuder nya bostäder i närheten av med närhet till service, butiker, restauranger, järnvägsstation och kollektivtrafik. Detta är exempel på den osäkerhet som den nuvarande lagstiftningen ger. Ett vanligt argument är annars: Lite buller får man väl tåla om man vill bo centralt. Ja, men jag är säker på att de som bor i de mindre tätorterna, som och andra orter i , där snart sagt vartenda samhälle påverkas av järnvägen, också kan stå ut med en omgivning som från och till bullrar lite grann. allmänna råd, som stöder sig på, handlar om de undantag som man kan göra främst i större städer och i deras centrala delar. Men motsvarande möjligheter finns inte om det gäller centrala delar av småsamhällen och bruksorter. Det tycker jag, som landsbygdsvän, får anses vara diskriminerande. Det är oacceptabelt om det skulle utvecklas en policy där det är okej att planera för bostäder i bullerutsatta miljöer i större städer i anslutning till hamnar och flygplatser men är tvärstopp i småsamhällen längs vägar och järnvägar. Den sortens krångel som drabbar landsbygden är emot. Där skiljer sig vår syn på miljöpolitik från den som har. Vi vill att landsbygden ska utvecklas, och för det krävs att man satsar på företag, bostäder och infrastruktur. Med den här samordningen av lagar hoppas jag såklart att kommer att ändra sina allmänna råd och göra det enklare för i län att gå till mötes. Bostadsministern svarade på en skriftlig fråga . Då kunde han självklart inte utlova att det här skulle ske i och med den nya lagstiftningen, men han hänvisade till det pågående arbetet. För är det viktigt att lika villkor gäller i hela landet och att sådana här dispenser som tidigare bara gällt storstäder och deras centrum också ska kunna gälla på andra orter i landet. Det är beklagligt att det finns partier som inte vill medverka till förenklingar och förbättringar av regler utan i stället tycker att vi ska halvera hastigheten på våra vägar och lägga ned flygplatser och avstyrker samordningen av lagstiftningarna. Vi får se till att de får så lite inflytande som möjligt efter valet. Kan vi inte vara överens om det? Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 129 (SD) replik: Jag vill tacka för ett väldigt inspirerande anförande. Jag blir dock lite förvånad över retorik när han tycks fokusera på de förslag från regeringens håll som vi tillsammans med övriga i oppositionen har stoppat. Varken eller, för den delen, någon annan från Alliansens sida har ju lyft ett finger för att försöka bilda majoritet i för vissa förslag. har sett till att flera av de förslag som regeringen har kommit med för ett ökat bostadsbyggande också har gått igenom. Men krävs det en majoritet i för att få igenom de förslag som man har. Av den anledningen, med tanke på att vi pratar om buller, har jag en fråga till . Kan han efter valet, när det kanske finns en annan majoritet, möjligtvis tänka sig att sätta sig ned och prata ihop sig med andra för att få bättre regler i bullerfrågan? 130 (C) replik: Det var ett oväntat inlägg från . Det var inte min avsikt att dra i gång en ny debatt om förenklingar i planprocesserna, men jag ville ge ett exempel på en opposition som bara kan samla sig kring en sak, och det är att säga nej. Den kritiken tycker jag att man kan rikta likvärdigt till alla de fyra i oppositionen ingående partierna. Att ni bildar gemensam sak för att med olika skäl säga nej till konstruktiva och progressiva förslag som skulle förenkla bostadsbyggandet tycker jag är en viktig signal som ni skickar till väljarna. Det handlar om vilka partier man ska välja att rösta på om man vill skapa en regering som är handlingskraftig och som kan fortsätta den utstakade vägen, som ger förutsättningar för att stimulera bostadsföretag att investera i nya bostäder och som skapar regelförenklingar som gör att det går att inleda de här långa och komplicerade planprocesserna. Svaret till när det gäller den saken är egentligen en uppmaning till väljarna: Rösta på , , eller ! Då kommer det här att lösa sig. Om regeringen tillsätter 65 utredningar och lägger fram 112 förslag är det bara för läskunniga ledamöter att ta del av de utredningarna och att ta ställning till de förslagen. Det handlar om att ställa sig bakom, rösta ja eller rösta nej, som ni har gjort. Välj gärna den konstruktiva vägen: att läsa, förstå och rösta ja. 131 (SD) replik: Det var inte riktigt svar på frågan. Frågan var om med Alliansen kan tänka sig att sätta sig ned efter valet för att bilda en majoritet i och kanske få lite bättre bullerregler alternativt att försöka ta ansvar för de röster man har fått och försöka föra fram en bättre politik. Jag sitter i riksdag för att jag representerar mina väljare. Jag kan inte sitta och säga ja till regeringens förslag gång på gång. Jag säger ja till det som jag tror och hoppas att mina väljare tycker. Det är deras åsikter jag representerar och inte regeringens, och så kommer det att fortsätta att vara. För att man ska ha en politik som fungerar långsiktigt framåt kanske man också behöver ha en majoritet i riksdag. Där har med Alliansen har misslyckats i väldigt många avseenden. Det såg vi inte minst när regeringen fälldes nio gånger. 132 (C) replik: Det är lätt att man får hybris under riksdagsårets sista timmar. Det känns lite förmätet att utses av som en kommande regeringsbildare i egenskap av en ganska nybakad riksdagsledamot. Om herr talmannen finner det lämpligt att ge det uppdraget till mig ska jag naturligtvis nogsamt ta i övervägande hur jag som statsminister ska samla och forma en sådan majoritet. Däremot är jag ganska övertygad om att inte kommer att ingå i ett sådant underlag. 133 (KD): debatterar vi Samordnad prövning av buller enligt och plan-och bygglagen. Ett hinder för bostadsbyggande är osäkerheten om hur buller från exempelvis trafik ska hanteras vid planering och byggande av nya bostäder. Därför ändras nu och så att de stämmer bättre överens med varandra. I införs nya krav på att förebygga problem med buller som kan påverka människors hälsa vid utformningen och placeringen av bostäder. Det ställs också nya krav på redovisning av bullervärden vid planläggning och prövning av bygglov. Den myndighet som kontrollerar buller från omgivningen vid bostäder enligt ska i de flesta fall inte få besluta om förbud om bullret inte överskrider de bullervärden som angetts i en planbeskrivning till en detaljplan eller i ett bygglov. Jag ska ta upp några viktiga fakta. Enligt 2 kap. 5 § i ska bebyggelse och byggnadsverk placeras på mark som är lämpad för det med hänsyn bland annat till människors hälsa och säkerhet och till möjligheterna att förebygga bullerstörningar. Men uttrycket människors hälsa definieras inte närmare i PBL. Enligt 3 kap. 13 § i plan- och byggförordningen gäller att ett byggnadsverk för att uppfylla krav på skydd mot buller ska vara projekterat och utfört på ett sådant sätt att buller ligger på en nivå som inte medför en oacceptabel risk för dem som bor i närheten, deras hälsa och möjlighet till sömn, vila och arbete under tillfredsställande förhållanden. PBL och tillämpas utifrån delvis olika perspektiv. När det gäller PBL ska allmänna och enskilda intressen vägas mot varandra och åtgärder prövas utifrån lämplighetsbedömningar. När det gäller syftar den till att skydda människors hälsa och miljön i enskilda fall. Exploateringsintresset är mer framträdande i PBL medan skyddsintresset är mer framträdande i . Då finns det naturligtvis en risk att de parallella lagstiftningarna kommer i konflikt med varandra. Trots att det finns likheter och kopplingar mellan lagarna finns det inte någon egentlig samordning i fråga om buller. De nuvarande skillnaderna vid tillämpningen av de båda regelverken kan med andra ord drabba såväl kommuner som fastighetsägare och verksamhetsutövare. Det är det här som regeringen vill ändra på. Den föreslår nu ändringar i och för att förbättra samordningen av regelverken i fråga om buller för att underlätta planering och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer. Det ska ställas krav på förebyggande av olägenhet för människors hälsa i fråga om omgivningsbuller vid lokalisering, utformning och placering av bostadsbyggnader. Med olägenhet för människors hälsa menas en störning som enligt medicinsk eller hygienisk bedömning kan påverka hälsan menligt och som inte är ringa eller helt tillfällig. Att reglerna för buller är ett hinder för nya bostäder har varit känt , och därför är regeringens initiativ väldigt efterlängtat. Det är en fråga starkt kopplad till behovet av att bygga nya bostäder. SKL, Kommuner och Landsting, gjorde en enkät bland kommuner. Det visade sig att det finns färdiga men outnyttjade kommunala planer på 47 000 nya bostäder. Orsaken till att ingen bygger är bland annat att statens regelverk för buller har tvingat ut planerna till mindre attraktiva lägen. Jag vet att , och har varit inne på olika exempel ute i landet där det inte fungerat särskilt bra. Det gäller , där flygbuller är en het fråga, men inte för att invånarna klagar. De ser betydelsen av flygindustrin. Jag talade med en Linköpingsbo bara för sedan om det. Det är som överklagar bostadsbyggandet. Både och kommunen står bakom byggandet, men företaget vill inte riskera att inställning i en senare prövning i bullerfrågan medför väsentliga inskränkningar av deras verksamhet. Ett annat exempel som har varit uppe här men som jag ändå vill nämna och som vi ofta har diskuterat i bullerfrågan är detta. När en lastbil kör på vägar i klassas motorljudet som trafikbuller. Den som vill bygga bostäder intill vägarna behöver förhålla sig till regelverk som säger att lastbilens ljud knappt får höras inne i bostaden. Detta är ett rimligt krav som oftast går att leva upp till tack vare den moderna byggtekniken. Men när samma lastbil kör in på hamnområdet klassas motorljudet i stället som industribuller, och mycket strängare regelverk börjar gälla. Bullernivån mäts dessutom inte längre inomhus, utan vid husfasaden. Enligt ska boende kunna sitta ute med sin kaffekopp vid den sida av huset där det låter mest, även om bostaden ligger mitt i en tätort och även om det är tyst på andra sidan huset. Det är sant att det byggs för lite i och har varit så . Bullerproblematiken är alltså ett av alla de hinder som gör att ambitiösa byggplaner med tusentals bostäder inte blir av. Därför är det så välkommet med regeringens förslag. Det nya är bland annat att bedömningen ska göras utifrån medicinska eller hygieniska utgångspunkter och inte omfatta ekonomiska eller tekniska avvägningar. Regeringens förslag innebär att människors hälsa i samband med planläggning av bostäder i bullerutsatta miljöer kommer att beaktas på ett godtagbart sätt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 23 § Bättre förutsättningar för gode män och förvaltare betänkande 2013/14:CU34 Bättre förutsättningar för gode män och förvaltare (prop. 2013/14:225) föredrogs. 134 (S): Vi ska debattera civilutskottets betänkande 34 Bättre förutsättningar för gode män och förvaltare. Jag vill börja med att yrka bifall till den gemensamma reservationen från Socialdemokraterna och , reservation nr 1. Vi har inget direkt att invända mot regeringens förslag. Tvärtom kommer de mått och steg som föreslås tas förmodligen att lösa flera av de akuta problem och uppenbara brister som finns i dagens lagstiftning. Tyvärr kan vi dock konstatera att direktivet till den utredning som har mynnat ut i den proposition vi diskuterar har varit för snävt, och utredningen kom endast att titta på kortsiktiga lösningar på riktigt akuta behov. män och förvaltare liksom en välfungerande överförmynderiverksamhet är centrala delar av välfärden. Det är instrument som ska se till att de människor som av olika anledningar inte fullt ut kan sörja för sig själva och förvaltningen av sin egendom och ekonomi får den hjälp de behöver för att deras rättigheter ska kunna tas till vara och det de äger hanteras på ett fullgott sätt. Dagens lagstiftning har en lång historia. , alltså , infördes den förmyndarskapslag som dagens lagstiftning i mångt och mycket bygger på. Redan när lag infördes kunde många av reglerna härledas så långt tillbaka som till mitten av . har det självklart gjorts tillägg och förändringar i både stort och smått i lagstiftningen. Det som regeringen föreslår är sådana förändringar. I modern tid har den här delen av välfärden expanderat kraftigt. Andelen svåra fall har ökat, och nya målgrupper som behöver hjälp och stöttning har tillkommit. Att andelen äldre har ökat och kommer att fortsätta öka har gett och kommer att ge större utmaningar för verksamheten. Vi ser ett ökat behov av ett samarbete i större organisationer för att lösa uppgifterna och säkerställa kvaliteten i verksamheten. Att det har blivit svårare för kommunerna att rekrytera till den här typen av uppdrag, särskilt de mer krävande, är ett välkänt faktum som måste hanteras för att människor ska kunna få det stöd och den hjälp de har rätt till. Noteras kan också att både och vid upprepade tillfällen har riktat kritik mot hur verksamheten bedrivs. Även överförmyndare och ställföreträdare har fört fram att lagstiftningen inte är utformad på ett sådant sätt att den möter de behov som måste tillgodoses för att de mest utsatta grupperna i samhället ska kunna få sina rättigheter tillgodosedda. Jag tycker att det är synd att vi inte kan enas om att göra en sådan översyn som och Socialdemokraterna efterfrågar i reservationen. Det är många remissinstanser som har påpekat behovet av en modernisering, och jag är övertygad om att jag inte är den enda ledamot i utskottet som under olika verksamhetsbesök och träffar med intresseorganisationer har fått sig till livs de problem som finns. Jag yrkar än en gång bifall till reservation nr 1. Jag vill avsluta mitt anförande i denna civilutskottets sista debatt för mandatperioden med att tacka alla kolleger i utskottet på båda sidor den politiska mittlinjen. Det har varit fyra fina och spännande år. Vi har trots våra olika politiska hemvister och trots emellanåt ganska hårda debatter här i kammaren haft det väldigt roligt och högt i tak. Jag vill också passa på att tacka personalen på vårt fantastiska utskottskansli för all den hjälp och det professionella men hjärtliga bemötande som vi har fått. Med detta önskar jag er alla en fin sommar. 135 (MP): I civilutskottets betänkande 34 om bättre förutsättningar för gode män och förvaltare föreslår regeringen en rad förändringar i och förändringar i sekretesslagen och patientsäkerhetslagen. Bakgrunden är det faktum att behovet av förmyndare och gode män kraftigt har ökat . Personer som av olika anledningar inte själva kan sköta sina angelägenheter – det kan gälla myndighetskontakter, den egna ekonomin eller andra juridiska frågor – har rätt till stöd. I första hand beror den ökande arbetsbelastningen för verksamheten på att antalet äldre ökar och fortsätter att öka. Svårigheterna att rekrytera kompetenta gode män och ställföreträdare gör att det blir brist på dessa. Det innebär i sin tur att överförmyndarna tvingas lägga mer och mer av sin tid på rekryteringsarbete. Handledning och uppföljning blir allt svårare att hinna med. Problemet med ställföreträdare som av olika anledning inte orkar med sina uppdrag alternativt missköter dem på något sätt har också uppmärksammats . Regeringens förslag innebär tydligare och förhoppningsvis bättre villkor och förutsättningar för gode män och förvaltare att utföra sina uppdrag på ett bättre sätt. Det ska bli enklare för dem att sköta sina uppdrag, men det kan också bli enklare att avsäga sig sina uppdrag. Förändrade rutiner när det gäller hantering av dödsbon ingår också i förslagen. I bakgrunden till motiven för förändringarna ligger även det sorgliga och faktiska förhållande som vi tyvärr inte kan blunda för, att ett antal ställföreträdare grovt har missbrukat sin ställning på sina huvudmäns bekostnad. Det förekommer även att ställföreträdare har ett så stort antal huvudmän att de omöjligt kan göra ett bra arbete. Det är på grund av girighet som sådana situationer uppstår, utan det kan även vara så att viljan att hjälpa är större än förmågan. En del fall av missbruk av ställningen som god man eller ställföreträdare har varit så anmärkningsvärda att de har resulterat i ganska omfattande utredningar och även en del skandalartade inslag i medierna. Den typen av problem inverkar självklart även negativt på situationen för alla dem som arbetar. Inte minst påverkar det möjligheterna till rekrytering. Även det faktum att fler ensamkommande flyktingbarn kommer till och att de har rätt att få en god man förordnad så fort de kommer till för att tillvarata deras intressen belastar organisationen . Därför tycker vi i att det är bra att regeringen har tagit tag i frågan. Vi har därför inte någonting att invända mot de föreslagna förändringarna, men vi anser i likhet med föregående talare att problemen är så pass omfattande att en mer genomgripande översyn av hela lagstiftningen för gode män och ställföreträdare liksom för hela överförmyndarverksamheten är nödvändig. har därför valt att inte skriva några reservationer på många av de punkter som finns i betänkandet, där vi i och för sig har en hel del åsikter om vad som rent konkret skulle behöva göras.