prot · H10990 · 2014-03-26 00:00:00 — Det är tog beslut om den halvfärdiga , så det är inte för tidigt att börja åtgärda bristerna. Ett exempel på förslag som vi lämnade var att tydliggöra relationen mellan och . är bristen på en tydlig koppling en av anledningarna till svårigheterna att i praktiken tillämpa . PBL är en av de viktigaste lagarna när det gäller hantering av landets fysiska resurser, och då blir det knepigt för dem som ska handlägga ärenden när denna koppling är otydlig. Vi föreslog även att PBL borde innehålla krav på en klimat- och sårbarhetsplanering. formulerade ett förslag på hur en komplettering i lagtexten skulle kunna hantera genomförandet av ramdirektivet för vatten i PBL:s 3 kap. 5 §. Vi föreslog även en komplettering i 2 kap. 6 § för att tydliggöra kravet på hushållning med energi och vatten liksom bevarande av jordbruksmark. Vi lämnade även förslag på flera detaljer som ett planbesked borde innehålla liksom hur själva beslutsgången skulle gå till. Detta var några få exempel på förslag som lämnade i samband med att regeringen drev igenom det ofärdiga förslaget till ny plan- och bygglag . Jag vill med detta hävda att regeringssidans argumentation i reservationen i dagens betänkande att oppositionen skulle sakna förslag på vad som behöver göras med är helt tagen ur luften. Det påståendet saknar fullständigt grund. Till detta kan läggas att det finns ett stort antal förslag från som regeringen har valt att inte arbeta vidare med över huvud taget. Utskottet föreslog alltså ett tillkännagivande 2013 om behovet av en reformering av , vilket också blev beslut. Vi konstaterar nu att regeringen obstruerar och vidhåller därför vår uppfattning även . I mina inlägg i kammaren återkommer jag ofta till frågan om förändringen av klimatet. När det gäller den byggda miljön är det en fråga med mycket hög prioritet. Det som vi bygger ska hålla , och många av de infrastrukturer som vi har skapat, exempelvis va-systemen, behöver hålla längre än så. Då krävs det att vi tar hänsyn till det som kallas klimatförändringar, oavsett om vi anser att det är något som är naturligt eller något som har skapats genom mänsklig påverkan. Under de snart två mandatperioder som alliansregeringen har suttit har kunskaperna som klimatförändringarnas betydelse för fysisk planering formligen exploderat, men jag kan inte se att regeringen har gjort något. Hur kan det komma sig att en regering som inte tvekar att lägga fram förslag efter förslag som sågas totalt av de flesta remissinstanser och av Lagrådet – ibland så grovt att man talar om brott mot grundläggande mänskliga rättigheter – inte vågar lägga fram förslag om klimatanpassning av ? Det borde vara förhållandevis enkelt. Oavsett hur omfattande kritik man skulle få för den typen av förslag kan man ju alltid bemöta kritiken och försvara sig med argumentet att prognoserna för klimatförändringarna är osäkra, även om riktningen är ganska tydlig. Därför skulle också en ständig omarbetning av sådana lagförslag vara helt naturlig. Kanske ska man inte skämta om sådana allvarliga saker som lagstiftning, men jag menar att med den precision som regeringen har tillämpat när det gäller nya lagförslag borde man ha hunnit med åtminstone ett första försök till lagstiftning som förhåller sig till de största utmaningar vi står inför. Regeringen avslår, jag vet inte för vilken gång i ordningen, förslag från om att regler för byggande bör anpassas till kraftigare vindar, större nederbördsmängder , alltså skyfall av olika slag, strängare kyla och torrare värme, det vill säga extremare väderfenomen på alla områden. Hur många tak ska behöva rasa in för att avrinningen inte hinner med när skyfallet kommer innan regeringen förstår? Hur många tak ska behöva blåsa sönder? Människor riskerar att klämmas ihjäl när taken rasar in på grund av tyngden från stora vattenmassor, och en löst flygande takpanna eller takplåt är faktiskt livsfarlig. Vi vet att det tar tiotals år att genomföra alla dessa nödvändiga åtgärder. Vi vet att vi i huvudsak ska leva med det som är byggt de närmaste generationerna. Inte ens kommer allt att vara byggt efter nya tryggare regler, även om vi börjar . Jag brukar undra hur man som politiker kan stå i debatter här i kammaren och runt om i landet och gång på gång säga nej till att förebygga olyckor på grund av omoderna regler för den byggda miljön. Ett av många sätt att minimera risken för översvämningar är att ta hand om mer vatten lokalt, alltså där det faller ned. Att exempelvis odla på tak som är byggda för odling innebär att vattnet som faller ned på dessa ytor inte just vid själva skyfallet bidrar till att fylla på de redan fulla dagvattenledningarna. Att minska på de hårdgjorda ytorna genom att planera för mer kollektivtrafik och bygga mindre för privata bilar bidrar också till möjligheten att lokalt ta hand om en större del av regnvattnet. Att odla upp parkeringsplatserna är bra för att förebygga, och man kan på den vägen också skapa nya kvaliteter i boendet. Infiltration var ordet. Frågan om friheten att etablera externa köpcentrum är även det en fråga som vi ofta återkommer till i dessa sammanhang. Externhandeln utarmar närhandeln och driver därmed på ökad bilism som i sin tur kräver mer asfalt och därmed ger sämre infiltration. Ni som vill ha denna typ av struktur på handeln är skyldiga oss andra en redovisning av hur den strukturen klarar ett mer oberäkneligt klimat. Vilka förslag har ni för att externhandeln ska bli förenlig med minskande koldioxidutsläpp? Det vore intressant att höra. anser att staten har en roll när det gäller att stötta kommunerna i att ställa krav på exploatörer så att vi i stället får investeringar av ett slag som bidrar till att öka hållbarheten och bidrar till den nödvändiga omställningen. Vi vet att teknikutvecklingen inte ensam klarar av den förändring som är nödvändig när det gäller klimatpåverkan från transportsystemet. Vi måste även planera våra samhällen så att behovet av transporter minskar, och vi måste förändra våra vanor. Regeringen vill mer eller mindre avskaffa detaljplanerna, men vi i ser dem som nödvändiga instrument exempelvis för att få till bättre trafikplanering. vill att detaljplanerna även ska innehålla en form av trafikkonsekvensbeskrivningar. Bland våra förslag i betänkandet finns även förslag om hur miljökvalitetsmålen kan få genomslag i planeringen. Vi menar att regeringen borde ha föreslagit regler för mer regional samordning i syfte att ytterligare minimera transportarbetet samt genomfört det av föreslagna kunskapsprogrammet. Tillgänglighetsfrågor är ett område som i första hand hanteras av socialutskottet, men när det gäller tillgänglighet av bostäder och den byggda miljön spelar de regler vi har ansvar för, främst , en väldigt stor roll. uppfattning är att vi inte ska bygga otillgängligt . Allt som byggs nytt måste byggas tillgängligt. Det kommer trots detta att ta många årtionden innan alla har tillgång på lika villkor. Att tillgängliggöra äldre byggnader är ibland förenat med stora svårigheter. Särskilt k-märkta byggnader bjuder ibland på svåra utmaningar. När omistliga kulturvärden står i konflikt med tillgänglighet kan det både kosta stora summor och ta väldigt att hitta en rimlig kompromiss. Därför är det fel väg att göra undantag från tillgänglighetskrav när man bygger nytt . föreslår därför bland annat att handikapporganisationerna ska få ett större inflytande tidigt i planprocessen så att man slipper dyra omprojekteringar när man kommit nästan fram till byggstart. Det händer tyvärr alltför ofta . Studentbostäder skulle jag kunna prata länge om, men vi tar det . Vi är eniga om att vi måste bygga många fler studentbostäder men oeniga om hur det ska gå till. Vi kommer att fixa det när vi tar över efter valet. Energihushållning i byggreglerna är även det ett ämne jag skulle kunna prata länge om. Eftersom tiden går tänkte jag nöja mig med att påpeka att kräver teknikneutrala spelregler. Så som det ser ut gynnar regelverket el för uppvärmning, vilket vi menar är helt fel om vi ska klara klimatutmaningarna och miljökraven. föreslår även i en motion i betänkandet att alla yttre ytor på nybyggda hus som grundregel ska vara energieffektiva, till exempel klädda med solfångare eller solceller. Varför ska man bygga en yta med ett material som inte gör energinytta när merkostnaden är så liten för att göra det? föreslår även att energideklarationerna ska utvecklas så att de blir det styrinstrument de var tänkta att vara. Dagens bygglagstiftning hindrar inte byggföretag från att experimentera med människors hälsa som insats. Byggfelsförsäkringen, som har avskaffats, har inte lyckats styra bort från dåligt byggande, men det nya regelverk alliansregeringen i stället har infört kommer förmodligen att visa sig lika ineffektivt. Utvecklingsfel borde vara ett begrepp som innebär att den som utvecklar också självklart står för alla åtgärder som utvecklingsfelet kan tänkas förorsaka, inte att den saknar ansvar. När det gäller den byggda miljön och dess påverkan på människors hälsa är förloppen så pass långa att det är svårt att ställa någon till ansvar. Men en tioårig hälsogaranti för den som flyttar in i ett nybyggt hus eller en nybyggd lägenhet tycker vi borde vara en självklarhet. Då syftar jag naturligtvis på en garanti mot ohälsa som kan kopplas till byggnaden, inte någon sorts allmän garanti om hälsa för att man flyttar in där – det är en annan sak. Jag skulle självklart kunna prata mycket mer om hälsogarantier, om behovet av en , om ansvar för uppföljning, om vårt förslag om en fond för att stötta drabbade liksom om behovet av ett nationellt . När det gäller den sista frågan, , vill jag bara passa på att tipsa alla som är intresserade av hälsofrågor kopplade till den byggda miljön att gå in på Komins hemsida. Det är ett regionalt som så här långt till största delen finansierats av EU-pengar med stöd från finska och från men även med stöd från . Jag skulle önska att alla partier här i kunde komma överens om att lägga ett par miljoner i sina budgetar som permanent anslag så att Komin kunde utvecklas till ett nationellt för innemiljöfrågor. I har man genomfört en studie för att få begrepp om hur stora kostnaderna för byggnadsrelaterad ohälsa är. Omsätter man deras resultat till svenska förhållanden kan vi spara in ungefär 8 miljarder om vi kan förbättra den ohälsoeffekt som den byggda miljön har – 8 miljarder . Att skapa ett kostar några miljoner . Det vore bra ekonomi. Detta handlar mest om minskade sjukskrivningar. Det lönar sig att göra rätt från början, menar jag. har jag trots allt bara berört ett antal av de förslag lade fram under allmänna motionstiden och några av dem vi lade fram tidigare i samband med plan- och bygglagens genomförande. Denna genomgång ville jag göra för att tydligt peka på att är väldigt osakligt att påstå att oppositionen inte skulle ha idéer om vad som behöver göras och hur det behöver förändras. Jag avslutar med att yrka bifall till reservation 21 samt som vanligt påminna om dubbelspåret mellan och . 106 (FP): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och till reservation 1 i enlighet med bifallsyrkande. Vi behandlar här ett antal motionsförslag som väcktes under den allmänna motionstiden och som gäller planering och byggande i mycket vid bemärkelse. Det finns ett tillkännagivande som rör bokaler, och det tänkte jag återkomma till. Det är en spännande vår för bostadsdebatterna här i . Det är mängder med propositioner och förslag från regeringen, och vi ser fram mot alla kommande debatter då vi kan diskutera de olika förslagen i sak. kom regeringens proposition En enklare plan- och bygglag. I går kom Samordnad prövning av buller enligt och samt Nya åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov. Det är tre propositioner och fem detta år som rör planering och byggande. De gröna bladen och de gula tjocka luntorna fyller våra skrivbord. Vi kommer att ha fullt upp i civilutskottet . Jag gick tillbaka och tittade hur det såg ut under den socialdemokratiska regeringen /06. Där hittade jag en proposition som hade beröring med plan- och byggfrågor. Det var av lagteknisk natur och avsåg tredimensionell fastighetsindelning. Inga motioner väcktes. Alla motioner som handlade om ändringar i avstyrktes. S menade då att arbete pågick i . Det är intressant att göra en sådan tillbakablick. Efter ett tillkännagivande från om en parlamentarisk plan- och byggutredning eller kommitté har regeringen agerat och tillsatt en bostadsplaneringskommitté med inriktning på regional planering, bostadsförsörjning med mera. Vissa utredningar pågår, men vi är i en process där vi ska hantera konkreta förslag, genom propositioner. De fem jag nämnde inledningsvis har inte behandlats ännu, och de motioner vi debatterar här är från allmänna motionstiden och berör inte propositionerna. Men det finns ingen anledning att yvas över mängden förslag. Det finns självfallet mer att göra, även inom bostadspolitiken. Alliansregeringen regerar gärna vidare till efter höstens val så att vi kan få ännu mer gjort. Oppositionen har ett tillkännagivande om att utreda en gång till. Det intressanta är varför oppositionen inte svarar på frågan vad en sådan utredning egentligen ska syfta till och innehålla. räknar upp ett antal förslag på områden där man borde förbättra lagstiftningen, men jag noterar att i många av reservationerna står ensamt. Vad vill oppositionen? Det vore intressant att få svar på den frågan. Partierna menar att det handlar om att utveckla kommunernas verktyg för att påverka bebyggelseutvecklingen och att begränsa administrationen. Hur och vad framgår inte. Vi utgår från den text som finns, . behandlas flera propositioner i utskottet, propositioner som handlar om att förenkla, modernisera och förtydliga, men frågan är: Vad vill oppositionen konkret? Jag hoppas att vi snabbt kan få regeringsförslagen om förenklingar och moderniseringar gällande plan- och byggfrågor beslutade i , för nu har vi en rad propositioner att ta ställning till. Ja, jag tycker att frågan om energieffektivisering är mycket viktig, och jag är glad att just den frågan debatteras i kammaren . Det är en mycket viktig fråga, och det gäller att återkomma till den liksom till vilka verktyg vi ska ha. Låt mig säga några ord om bokaler. föreslår i en motion att och ska få i uppdrag att informera om möjligheten att bilda så kallade bokaler. Utskottet landade i att vi skulle ge ett bredare uppdrag till regeringen om att berörda myndigheter ska verka för att informera om de möjligheter som finns. Det är spännande och intressant, och det är ett intressant tillkännagivande. vill jag göra ett personligt medskick, nämligen att jag tror att det finns en del utmaningar med detta. Möjligen kan det vara impopulärt att bostäder ändras till lokaler. Det kan också finnas utmaningar i hyreskontrakten. Dessutom kan det finnas finansiella hinder. Men det är som sagt spännande om möjligheten prövas på fler håll. prövas den i vissa stadsdelar. Stadsodling är ett område som inte berörts så mycket i debatten . Det är också en viktig fråga. Min hemkommun har 4 916 invånare per kvadratkilometer. Det är en tät stad. har 304 invånare per kvadratkilometer. har ett snitt på 23 invånare per kvadratkilometer. Med täta, klimatvänliga städer kommer det att finnas behov av att värna stadsodling och gröna ytor. Det är ett viktigt medskick. vill att ska fatta beslut om kommunala parkeringsnormer, ändra lagstiftningen. Min fråga till Socialdemokraterna är om parkeringsnormer är någonting som även de avser att återkomma till. är det en fråga för kommunerna. Den avgörs lokalt. Det är normer som är vägledande och räknas till den kommunala kompetensen – apropå kommunalt självstyre. I betänkandet finns, herr talman, även diskussioner om byggande i trä. Det finns många goda och framgångsrika exempel på kommuner där man går fram med byggande i trä. Att bygga fastigheter är att bygga samhällen. Det som byggs påverkar sociala strukturer, demografi, långsiktig ekonomisk utveckling, klimat, miljö och tillväxt. Om det inte byggs påverkas samhället. Tillväxten påverkas, och möjligheten för dem som vill flytta och kunna göra sina livsval påverkas också. Bostadspolitik handlar om så mycket mer än hus. Det handlar om hur vi bygger och hur vi utvecklar framtiden. Frihet och socialt ansvar går att förena även i bostadspolitiken. (Applåder) (forts. 14 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SoU12 Socialtjänstfrågor Punkt 1 (Översyn av socialpolitiken m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) Votering: 157 för utskottet 19 för res. 2 139 avstod 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 S, 98 M, 1 MP, 21 FP, 19 C, 16 KD För res. 2: 19 SD Avstod: 96 S, 2 M, 22 MP, 1 C, 18 V Frånvarande: 14 S, 7 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 3 KD (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 5 (Kunskap och kompetens) 1. utskottet 2. res. 6 (SD) 3. res. 7 (V) Förberedande votering: 21 för res. 6 21 för res. 7 272 avstod 35 frånvarande Talmannen konstaterade att lika röstetal uppkommit. Utgången skulle avgöras genom lottning. Talmannen anmodade (M) och (KD) att fungera som kontrollanter vid lottningen samt (MP) att förrätta lottningen. Den upptagna lottsedeln visade ett ja och kammaren hade således antagit res 6. (S) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 256 för utskottet 19 för res. 6 40 avstod 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 100 M, 21 FP, 20 C, 16 KD För res. 6: 19 SD Avstod: 23 MP, 17 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 3 KD (V) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. Punkt 6 (Prestationskrav för ekonomiskt bistånd m.m.) 1. utskottet 2. res. 9 (SD) Votering: 159 för utskottet 19 för res. 9 137 avstod 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 S, 100 M, 21 FP, 20 C, 16 KD För res. 9: 19 SD Avstod: 96 S, 23 MP, 18 V Frånvarande: 14 S, 7 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 7 (Översyn av riksnormen för försörjningsstöd) 1. utskottet 2. res. 11 (S, MP, V) Votering: 176 för utskottet 140 för res. 11 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 21 FP, 20 C, 19 SD, 16 KD För res. 11: 99 S, 23 MP, 18 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 16 (Vårdnadsöverflyttning m.m.) 1. utskottet 2. res. 24 (SD) Votering: 255 för utskottet 20 för res. 24 40 avstod 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 100 M, 21 FP, 20 C, 16 KD För res. 24: 1 S, 19 SD Avstod: 23 MP, 17 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Punkt 21 (Anhörigstöd) 1. utskottet 2. res. 29 (MP, SD, V) Votering: 256 för utskottet 60 för res. 29 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 100 M, 21 FP, 20 C, 16 KD För res. 29: 23 MP, 19 SD, 18 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 25 (Familjerådgivning) 1. utskottet 2. res. 34 (SD) Votering: 296 för utskottet 19 för res. 34 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 100 M, 23 MP, 21 FP, 20 C, 18 V, 16 KD För res. 34: 19 SD Frånvarande: 14 S, 7 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU9 Trafiksäkerhet Punkt 2 (Insatser mot alkohol vid bilkörning) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP) Votering: 176 för utskottet 122 för res. 2 18 avstod 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 21 FP, 20 C, 19 SD, 16 KD För res. 2: 99 S, 23 MP Avstod: 18 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 6 (Hastighetsbegränsningar) 1. utskottet 2. res. 6 (MP, V) Votering: 275 för utskottet 41 för res. 6 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 100 M, 21 FP, 20 C, 19 SD, 16 KD För res. 6: 23 MP, 18 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 9 (Trafiksäkerhet vid vägarbeten) 1. utskottet 2. res. 8 (S, MP, V) Votering: 176 för utskottet 139 för res. 8 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 21 FP, 20 C, 19 SD, 16 KD För res. 8: 99 S, 23 MP, 17 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Punkt 10 (Vägunderhåll) 1. utskottet 2. res. 9 (S) Votering: 217 för utskottet 99 för res. 9 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 23 MP, 21 FP, 20 C, 19 SD, 18 V, 16 KD För res. 9: 99 S Frånvarande: 13 S, 7 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 11 (Vägräcken och mötesseparerade vägar) 1. utskottet 2. res. 10 (S, SD) Votering: 200 för utskottet 116 för res. 10 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 S, 100 M, 23 MP, 21 FP, 20 C, 18 V, 16 KD För res. 10: 97 S, 19 SD Frånvarande: 13 S, 7 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 3 KD (S) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 12 (Obevakade järnvägsövergångar) 1. utskottet 2. res. 11 (SD) Votering: 296 för utskottet 20 för res. 11 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 100 M, 23 MP, 21 FP, 20 C, 18 V, 16 KD För res. 11: 1 S, 19 SD Frånvarande: 13 S, 7 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 3 KD (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 18 (Äldre och personer med synnedsättning) 1. utskottet 2. res. 16 (S, MP) Votering: 193 för utskottet 122 för res. 16 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 21 FP, 19 C, 19 SD, 18 V, 16 KD För res. 16: 99 S, 23 MP Frånvarande: 13 S, 7 M, 2 MP, 3 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU12 Utlämnande av körkort Kammaren biföll utskottets förslag. NU14 Mineralpolitiska frågor Punkt 3 (Avgifter och ersättningar) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 6 (SD) 3. res. 7 (V) Förberedande votering: 21 för res. 6 21 för res. 7 274 avstod 33 frånvarande Talmannen konstaterade att lika röstetal uppkommit. Utgången skulle avgöras genom lottning. Talmannen anmodade (S) och (M) att fungera som kontrollanter vid lottningen samt (S) att förrätta lottningen. Den upptagna lottsedeln visade ett nej och kammaren hade således antagit res 7. Huvudvotering: 156 för utskottet 18 för res. 7 140 avstod 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 S, 97 M, 21 FP, 20 C, 16 KD För res. 7: 18 V Avstod: 96 S, 2 M, 23 MP, 19 SD Frånvarande: 14 S, 8 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 3 KD (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 8 (S) Votering: 157 för utskottet 99 för res. 8 60 avstod 33 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 21 FP, 20 C, 16 KD För res. 8: 99 S Avstod: 23 MP, 19 SD, 18 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 4 (Uranbrytning) 1. utskottet 2. res. 9 (S, MP, V) Votering: 175 för utskottet 141 för res. 9 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 21 FP, 19 C, 19 SD, 16 KD För res. 9: 99 S, 23 MP, 1 C, 18 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 3 KD