prot · H20942 · 2014-12-19 00:00:00 — Det handlar om en större konkurrens. Man behöver kunna göra karriär som lärare på olika sätt. Där tror jag att en av de viktiga saker som alliansregeringen har gjort är karriärutvecklingstjänsterna. Oavsett om det handlar om förstelärare eller lektorstjänst är det en viktig del. Där har alliansregeringen varit tydlig och sagt: Vi vill fortsätta med den karriärutvecklingsreformen. Precis som jag nämnde i mitt anförande sa man i PISA-genomgången, som vi hade, att det inte handlar om generella ökningar. Men man kan behöva göra betydligt mer ökningar för lärarprofessionen framöver. 77 (FP): Också jag vill inleda med att tacka kansliet för att de när det behövdes exceptionellt arbete också utförde exceptionellt arbete. Jag vill också tacka utskottet. Det har varit en tuff resa att få ihop en budget. Det är väl på detta område som budgeten skiljer sig allra mest mellan Alliansens förslag och regeringens förslag. Socialdemokraterna, och använde hela valrörelsen – de har också gjort det under en stor del av den här debatten – till att berätta om att resurserna till välfärden har minskat. Men läs er budget! Om man läser i budgetpropositionen blir det ganska tydligt, åtminstone på det här området. Ni skriver det själva. Kostnaden per barn i förskola, kostnaden per barn i grundskola och kostnaden per barn i förskoleklass har ökat bara . Kostnaden per elev i gymnasieskolan ökade bara . Det skriver ni i er budgetproposition. Lärartätheten i förskolan, och förskoleklassen är i stort sett oförändrad, men den har ökat i gymnasieskolan. Läs er budget! Så beskriver ni nämligen verkligheten under alliansregeringen. Borta är, där i alla fall, resonemanget om att något har gått sönder. Snarare hyllar ni i era bedömningar att resurserna till skolan har ökat. Den budget som antar innebär en fortsättning på satsningen på kunskap och mer pengar till skolan. skjuter vi till . Det är inte där skillnaden mellan de båda alternativen ligger, utan skillnaden ligger i hur man använder pengarna. Det här är en stark budget med ett tydligt kunskapsfokus som innebär storsatsningar på kunskap och en storsatsning på skolan. 2 miljarder satsas på lågstadielyft och höjd kvalitet på lågstadiet. Vi gör en massiv satsning på läxläsning i kommunerna och också en satsning på ideella organisationer som erbjuder läxläsning. avsätts till sommarskolor för att fler ska få lyckade resultat och godkända resultat i skolan. För att lyfta resultaten i de skolor som har de allra tuffaste förutsättningarna satsar vi nu . Nyanlända får mer undervisningstid i svenska. satsas på att minska storleken på barngrupperna i förskolan och på fritidshemmen. Förskollärare och förskolechefer får fortbildning. Och för att locka fler ungdomar att söka sig till lärlingsutbildningar fördubblar vi lärlingsersättningen . Det är viktigt med resurser i skolan och utbildningsväsendet, men det är också helt avgörande hur resurserna används. Man kan skicka in miljarder efter miljarder i ett felaktigt system och får då inte ut bättre resultat. Det viktiga är att kombinera detta. Det handlar om mer resurser men också om att använda dem rätt. Det är därför och Alliansen har genomfört ett stort antal strukturella reformer i skolpolitiken . Vill man att fler elever ska lära sig mer behövs det nämligen tydliga regler för hur det ska finnas behöriga lärare. Vill man att fler ska lära sig mer krävs det att man utvärderar kunskapen och funderar på hur man kan hjälpa dem som håller på att halka efter. Vill man att alla ska ha en chans måste man börja tidigt med kunskapsutvärderingarna och tidigt ge stöd. Vill man uppvärdera läraryrket måste man höja lönerna generellt men också se till att det finns karriärvägar. Vill man lyfta fram resultaten får man inte slarva med fortbildningsmöjligheterna för lärarna, så som man har gjort i det här landet. Vi behöver fortsätta att reformera och lyfta resultaten i svensk skola. Men jag tror inte att den kraft som behövs för att på allvar lyfta kunskapsresultaten, statusen för skolan och statusen för lärarna finns fördelad i 290 olika kommuner. Vi har ganska många kommuner i det här landet, och ganska många av dem är väldigt små och sköra. Det är därför vill se ett statligt huvudmannaskap för skolan. Det är så vi får den kraft som behövs för att på allvar vända utvecklingen. I den här budgeten avsätter pengar för att planera och genomföra olika insatser för att förbereda införande av betyg från årskurs 4 och 20 miljoner för insatser och planeringar för att öka ordningen i skolan och införa ordningsomdömen. När jag har lyssnat på debatten har det nästan låtit som om regeringspartierna har tänkt obstruera i fråga om detta. Därför förutsätter jag att representanter för Socialdemokraterna och och förhoppningsvis också utbildningsminister under den här debatten redovisar en plan för hur ni tänker hantera de miljoner som faktiskt nu säger till er att använda för att planera för tidigare betyg och ordningsomdömen i skolan. Vi ska fortsätta skjuta till pengar, nya resurser, till skolan. Vi ska fortsätta göra politiska reformer som uppvärderar utbildning och lärarna. Men ska vi lyckas lyfta resultaten på allvar måste vi också se till att det finns en allmän känsla i det här landet bland föräldrar och elever och i samhället som helhet av att ska bli en av de främsta skolnationerna i världen och att detta med kunskap och utbildning är viktigt i den enskilde individens livsprojekt. och Alliansen har genomfört väldigt viktiga reformer . Att Alliansens budgetmotion nu förhoppningsvis vinner gehör innebär ytterligare steg i den riktningen. Mer behöver dock göras, och mycket mer kommer att göras. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag i betänkandet. I detta anförande instämde och (båda FP). 78 (MP) replik: försökte delvis avfärda att de anslår mindre medel men sa sedan att det inte är så viktigt, utan det som är viktigt är hur. För det första, , föreslår ni drygt en halv miljard mindre än vad vi i regeringspartierna aviserar tillsammans med . Det är 517 miljoner mindre, och det är ett faktum. För det andra vill tala om hur. Hans företrädare från Alliansen sa att de kommer att föra samma politik som förts under de gångna åtta åren. Då ska jag rapportera vad och andras forskningsrapporter har visat att er politik ledde till. Den ledde till lägre kunskaper, större segregation och en hel del utslagning. Hela 105 000 elever slogs ut under era ! De fick inte behörighet från nian till gymnasieskolans nationella program. Politiken ledde också till minskad likvärdighet. Detta är resultatet och konsekvenserna av er politik. säger ni att ni ska föra samma politik. Ni menar alltså att ni ska utsätta elever och lärare för samma påfrestningar som resultatet av era vid makten visar: utslagning, minskad likvärdighet, segregation och längre kunskaper. Kommer ni att ordinera samma gamla medicin som inte hjälper? 79 (FP) replik: låter mer som om han beskriver den politik som Socialdemokraterna och har drivit i det här landet. Det är decennier av skolpolitik som har inneburit att resultaten i svensk skola har fallit. Det är ju inte bara under de gångna åtta åren som resultaten har fallit. De har fallit , och det är därför vi lägger om politiken. Det är därför vi vill satsa på mer kunskap, och det är därför vi också sätter in resurser där resurserna behövs mest. är duktig på ekonomi, har vi hört. Han är duktig på att räkna. Därför skulle jag vilja be honom göra en räkneövning. Det satsas i 240 miljarder offentliga kronor på barn- och ungdomsskolor. På det här utgiftsområdet satsas , och då inkluderas forskning och högskolan. pratar om som om de skulle vara det viktiga. Hur många procent är av den totala offentliga satsningen på skolan? 80 (MP) replik: Jag ska säga att vi satsar drygt 4 miljarder extra kommande år, alltså 2015. Det är vad regeringen har aviserat. Jag konstaterar att ni vill minska dessa 4 miljarder till 3 ½ miljard, och det erkände en av Alliansens företrädare . Jag tycker också att det är ironiskt när i sitt anförande säger att man inte ska slarva med kompetensutveckling för lärare och förskolepersonal. Då skulle man kunna förvänta sig att ni lägger en större budget än vad regeringen har gjort. Vi satsar 200 miljoner. Vad gör ni, ? Ni satsar 35 miljoner på förskollärare och 15 miljoner på förskolechefer. Det blir 50 miljoner. Sedan vill ni lägga 70 miljoner på att omvandla förskollärare till grundskollärare. Alltihop tillsammans blir 120 miljoner, alltså drygt hälften av vad vi satsar. Det är att slarva med kompetensutveckling, . 81 (FP) replik: När vi kom till makten konstaterade vi – och det tror att jag många fler hade gjort – att det knappt fanns någon kompetensutveckling för lärare i det här landet. Kommunerna hade sjabblat bort det och valde att satsa på annat. Det var därför alliansregeringen införde Lärarlyftet, och det var därför vi satsade miljon efter miljon och miljard efter miljard för att fler lärare skulle få kompetensutveckling. Detta fortsätter vi med, och det kommer vi att fortsätta med om vi efter valet får fortsätta bestämma vilken budget som ska gälla för svensk skola. sa i sitt anförande att det inte är så stor skillnad mellan våra satsningar på lågstadiet och ert lågstadielyft. Det är ; varför bråka om detta? Är det bara budgetteknik eller inte? Jag konstaterar att här har vi med alliansregeringen skjutit till mer och mer resurser, men allvarligt talat, , man kan använda pengar fel också i skolväsendet. Det handlar inte bara om att skjuta till miljoner. Vi ska göra det, men vi måste också se till att dessa miljoner används rätt. Vi ska använda pengarna så att fler elever ska nå kunskapsresultaten, för att uppvärdera läraryrkets status och för att se till att skolan och kunskapsresultaten i blir bland de allra bästa i världen. 82 (V) replik: bedrev Alliansen en politik där det skapades massarbetslöshet. Den svåra situation som befann sig i redan innan med ganska hög arbetslöshet blev mycket värre. Då sa ni att ni skulle ha något som hette arbetslinjen. Vi såg resultatet av det, och det såg även era väljare. Sedan kom ni med kunskapslinjen. Man kan väl efter säga att den varken innehöll kunskap eller var någon linje. Då är min fråga liksom : Hur kommer det sig att ni, när man år och i forskningsrapport efter forskningsrapport visar att det ni har gjort har varit av misslyckad skolpolitik, ändå vill fortsätta med den politiken? Jag har en fråga till. När vi har alla de problem som vi har i den svenska skolan, när vi ser att det är för stora barngrupper i förskolan, när vi ser att det är för stora grupper i , när vi ser att lärarna behöver fler kolleger för att klara sig, när vi ser att de behöver få en höjning av sina löner – hur kan lösningen på detta då vara betyg från årskurs 4 och att införa fler betyg och omdömen? Hur är det en lösning på de utmaningar vi står inför i svensk skola? 83 (FP) replik: Jag tackar verkligen för de frågorna, för det var precis detta jag gärna skulle vilja prata om. Om man tittar på forskning och utvärdering av svenska resultat ser man rätt tydligt att vi är sämre på ett område, och det gäller ordningen. Vi är också sämre kunskapsmässigt. Men det är klart att det hänger samman. Om det inte finns studiero i klassrummet, hur ska man då kunna lära sig så mycket som möjligt? Är det någon motsättning mellan att ha studiero i klassrummet och studera i klassrummet? Jag tror inte det, och därför måste vi göra mer för att få studiero i klassrummet och se till att de som behöver läsa lite extra och behöver lite lugn och ro faktiskt får det. Det är ju de som har det svårast i skolan som drabbas hårdast av bristande ordning i klassrummet, och det är därför detta är viktigt att genomföra. Varför vill vi ha betyg från årskurs 4? Jo, vi vill att skolan tidigt och tydligt ska fokusera på kunskap. Gör man det kommer också fler att lyckas lära sig mer i skolan. Fler kommer att lyckas med skolan, och det är det vi vill. har vi sett att kunskapsresultaten har sjunkit i svensk skola. Det är därför vi har gjort alla de här reformerna. Men reformer tar tid. Internationella undersökningar mäter ofta resultaten i årskurs 8. Ändrar man lågstadielärarutbildningen tar det innan lågstadieläraren kommer ut i klassrummet – ungefär. Sedan ska de undervisa dem som går i lågstadiet, och sedan går eleverna vidare till mellanstadiet och därefter till högstadiet. Där mäts de i PISA-undersökningen. De som har mätts i är inte de som har mött Alliansens lågstadielärare. Det är inte de som har mött Alliansens betygssystem. Det är inte ens de som har mött särskilt många av de reformer som vi faktiskt har genomfört. PISA-undersökningen var en undersökning av den gamla regeringens politik. Först när nästa PISA-undersökning görs kan vi skönja resultaten av Alliansens politik. har PISA-undersökningen bara kunnat beskrivas som spiken i kistan för den rödgröna skolpolitiken. 84 (V) replik: Återigen försöker man med hjälp av retoriska knep och uttryck som låter fina komma undan det som detta egentligen handlar om. Svensk skola har generellt sett, inte bara i de jämförelser nämnde, varit en skola som har legat bra till i resten av världen. Det har varit en skola som har legat på topp . Alla de försämringar som har skett beror såklart inte på de ni har suttit vid makten. Ni hann göra skada i svensk skolpolitik även . Däremot kan det vara läge att någonstans omvärdera sin politik och säga att den inte har fungerat. Att i stället lägga fram lösningar som för svensk skola närmare en militärskola än att elever ska få studiero på riktigt genom att det finns tillräckligt mycket personal som kan hjälpa dem med vad de behöver är inte värdigt svensk skolpolitik. Jag har ännu en fråga. Visserligen gick till val på sloganen ”feminism utan socialism”, men var finns feminismen i att den ensamstående mamman med låg inkomst inte kan betala för privat läxhjälp till hennes barn och att barnen nu inte kan få den hjälpen i skolan på grund av att ni inte tänker satsa på att alla skolor kan erbjuda läxhjälp? Var finns det feministiska i det? Det är en bra fråga för ett parti med den valsloganen att svara på. 85 (FP) replik: Det är en bra fråga, men det är en fråga som tar sin grund i en felaktig analys av verkligheten. I Alliansens budgetmotion finns ett förslag om att läxhjälp ska bli obligatorisk för kommunerna. kunde vi inte genomföra detta eftersom det tar tid att genomföra ändringar i lagstiftningen. Därför ligger de hundratals miljonerna i läxläsningshjälp i den allmänna påsen för kommunerna. Dessutom finns miljoner till och andra myndigheter som ska tillse att pengarna verkligen används till läxhjälp. Dessutom finns för en satsning på ideell läxhjälpsverksamhet. Om tycker att det är feminism att ge mer pengar till läxhjälp är det här en budget som präglas av feminism. Det finns också andra delar som är viktiga ur ett feministiskt perspektiv. De ofta tysta tjejer som pluggar på i skolan och de unga killar som behöver skolan allra mest är de som drabbas hårdast av bristande ordning i klassrummet. Därför är det så viktigt att vi fortsätter att satsa på mer studiero och trygghet i skolan. Det är de som behöver skolan mest som annars drabbas hårdast. Det finns saker som svensk skola alltid har varit bra på och är bra på. är ett av de länder i världen som satsar mest pengar på skolan och utbildningssystemet. Men det visar också hur viktigt det är att använda pengarna rätt. Det räcker inte med mycket, utan pengarna måste användas med tydligt fokus på mer kunskap och att fler elever ska hänga med från början. Annars får man inte ut mer kunskap av mer pengar. Det är därför de sakerna måste gå ihop, och det är därför de går ihop i vår budget. Mer pengar kombineras med reformer för mer kunskap. 86 (S) replik: Jag noterar att inte heller eller har några som helst problem att få igenom sin budget med hjälp av 49 sverigedemokratiska röster. Inte med ett ord berörs det parlamentariska läget eller situationen vi står inför. Det är högst anmärkningsvärt, och jag noterar det tydligt. Det är intressant att diskutera budget. och 25 miljarder är stort. Det är viktiga satsningar på skolan. Jag sa i mitt inledningsanförande att det är resurser som tillförs skolan. Men det är inte så att vi har ett bättre ekonomiskt läge nu än 2006 när Alliansen tog över. Då tyckte jag att det gick att hitta 5 miljarder . Det är siffror som jag har tagit från era egna företrädare i talarstolen. Det är anmärkningsvärt. Det är svårt att inte göra en koppling till att när en rödgrön regering tillträder uppvärderas skolan, och ska Alliansen naturligtvis möta detta och anslå mer medel. Jag kan inte låta bli att ändå beröra det som ägnar mycket tid åt att beskriva. När kan man tänka sig att skolresultaten vänder? När Alliansen vann valet påstod inte att det behövdes för att vända skolresultaten. Det var fyra som skulle ge effekt om bara fick sätta tänderna i den svenska skolan. pratar om att först ska rätt personer söka utbildningen, sedan ska de utbildas, sedan ska de hinna jobba och helst börja med en oförstörd sexåring. Vi är inne på åtminstone ett och ett halvt decennium med det sättet att räkna. Det låter deprimerande. Där finns exemplet , som varken eller jag har hunnit besöka än under vår kortvariga tid som presidium i utbildningsutskottet. Vi kommer inte att hinna åka dit , men vi vet att många andra har varit där. Där har de vänt resultaten på fem . Vad är det som har varit problemet för , som inte har lyckats ? 87 (FP) replik: Det finns de som har högre ambitioner än så. skulle vända resultaten . Jag har inte sett mycket av det löftet än så länge – men det kanske kommer i hans anförande . Det är klart att man nu börjar skönja resultatet av Alliansens skolpolitik. Fler söker sig till läraryrket. Det är nyckeln för att på lång sikt lyfta skolresultaten. Ju fler riktigt intresserade och duktiga ungdomar som söker sig till läraryrket, desto bättre kommer det att gå för svensk skola på lång sikt, desto bättre kommer svensk ekonomi och svenskt välstånd att utvecklas på lång sikt. Det är klart att vissa saker kan göras som får snabb effekt. De ska göras. Men vi måste göra andra saker som strukturellt förändrar utvecklingen på lång sikt. Det gör vi också. Men vi kommer inte ifrån att det inte finns något som kommer att lösa svenska skolproblem lika effektivt som ett trollspö. Vi måste jobba både med snabba effekter för att lösa de mest akuta problemen och på lång sikt så att fler duktiga ungdomar söker sig till läraryrket. Det är så vi får verklig effekt. Politik handlar inte bara om spel och är inte bara en tävling, . Det är inte så att vi lägger resurser på skolan bara för att ni lägger resurser på skolan. Det går inte att lägga resurser på skolan om man inte sköter svensk ekonomi. Om inte alliansregeringen hade sett till att statsfinanserna hade kommit i ordning, att är ett av de länder som har bäst ekonomi i och att klarade sig ur den tuffa ekonomiska krisen hade varken du eller jag kunnat lägga mer pengar på skolan. Saker och ting hänger samman. Klarar man inte ekonomin och klarar man inte att satsa på ordning och reda i statsfinanserna klarar man inte heller skolan. Jag skäms inte för denna motion. Jag skäms inte för den politik som ska genomföras i . Det är bra om den gäller. Om andra sedan vill rösta på den är de välkomna att göra det. 88 (S) replik: Jag antar att ni på den motsatta sidan i kammaren hörde inviten. Det är klart att det är fråga om ett ansvarstagande i detta parlamentariska läge. Det förvånar mig att ett parti som negligerar det – men jag hör vad säger. Det är att förlöjliga diskussionen, som jag vet att utbildningsministern kan svara på själv, att nämna . Det är klart att man ska ha en ambition om vilket arbete man ska starta. Jämför inte det med att det har varit ett folkpartistiskt skolpolitiskt styre. Det hade varit roligt om vi hade kunnat stå här och konstatera resultaten. Det är väl ingen som tycker att utvecklingen är rolig. I går kunde vi läsa att allt färre tar ut sin yrkesexamen. Det är naturligtvis en ambition. Jag tror inte att det vidtogs förändringar för att det inte skulle bli en bra utbildning, men vi kan konstatera att de inte ger avsedd effekt. , efter ett val som inte kan beskrivas som en jättesuccé, vilka slutsatser ska bland annat dra när det gäller framtida satsningar på skolpolitiken? Det är i högsta grad intressant att fundera över hur vi kan stärka professionen. På vilket sätt ska vi se till att på riktigt vända resultaten? Inte kan det väl vara så att vi ska behöva vänta innan vi ser en utveckling? Vi kan inte hålla på att hänvisa till den förrförra regeringen. Vi kan inte hänvisa till hur många regeringar som helst. När är det rimligt att vi börjar se resultat? Är det så att allt arbete som bedrevs borde fortsätta? 89 (FP) replik: Låt mig börja med frågan om vilket stöd det finns för vår budgetmotion. Menar och på allvar att de tänker så här: Oj, nu är det någon annan som tycker som vi, så nu drar vi tillbaka alla våra förslag! Är det så ni tycker att vi skulle ha agerat? Skulle ni ha agerat på det sättet? Förlåt – kan inte svara . Men skulle ni agera så om ni lade fram ett förslag om att inte sänka värnskatten och inte höja brytpunkten för statlig skatt och såg att någon annan stödde det? Nej, jag tror inte att ni hade gjort det. av omfattande kunskapsresultatsinriktade reformer har genomförts. Vid få tillfällen i svensk historia – jag tror aldrig – har så många reformer gjorts för att höja kunskapsresultaten i . Man ska också se att de har olika effekt. En del jobbar på lång sikt och en del på kort sikt. Vi ser nu hur intresset för läraryrket ökar, och det är väldigt bra – det är helt centralt. Vi vet också att de utvärderingar som har gjorts, till exempel, har gjorts på elever som har gått i en helt annan skola än den som , Alliansen och stått bakom. De PISA-undersökningar som har gjorts utvärderade effekterna av den gamla regeringens politik. När det gäller yrkesexamen på gymnasieskolan är det sant att det borde vara fler som lyckas nå yrkesexamen. Man ska inte heller blunda för att det är en helt annan sak. Man kan inte jämföra den yrkesexamen som vi har infört med de slutbetyg som fanns tidigare, för i slutbetygen fanns också icke godkända ämnen med. Det är en helt annan sak att nu få en yrkesexamen och ett slutbetyg. Min slutsats av det där är inte att man ska tvinga varje elev att förbereda sig för universitetsstudier. Min slutsats är snarare att man ska förbättra yrkesutbildningen och underlätta för dem som i stället vill gå en lärlingsutbildning att göra det. En sak är vi överens om: att stärka professionen. Jag hoppas att de satsningar som Alliansen har gjort kan fortsätta om den rödgröna regeringen får fortsätta att styra landet. Det som måste ske är både att vi lyfter upp lärarlönerna generellt och lärarstatusen generellt och att vi ser till att det finns karriärvägar för lärare. Ingenting är viktigare än att se till att fler vill bli lärare på lång sikt. 90 (KD): I det betänkande vi debatterar finns många viktiga satsningar för svensk skola. Jag tänker uppehålla mig kring några punkter som jag tror är helt avgörande för om vi i ska bli bäst i klassen igen. I det allvarliga läge som svensk skola befinner sig i, och där skillnaderna mellan partierna inte är speciellt stora, borde vi kunna föra en konstruktiv diskussion för att vända utvecklingen. Jag tror att det är vad våra elever, föräldrar, lärare och övriga medborgare förväntar sig av oss. är ett av de länder som satsar mest pengar på skolan. Det är alltså inte i första hand pengar som saknas, utan diskussionen borde handla om vad vi gör med de resurser vi har. Viktigt är att vi nu tillsammans fokuserar på det som verkligen kommer att göra skillnad, vilket handlar om tidiga insatser för elever i behov av särskilt stöd. Det handlar om att locka fler att vilja bli lärare och att skickliga lärare vill stanna kvar i yrket.