prot · H20920 · 2014-11-12 00:00:00 — Vi vill därför satsa på ett reformerat sjuklöneansvar som innebär att varje företag får göra avdrag för sina sjuklönekostnader motsvarande sjuklönekostnaden för en genomsnittlig anställd upp till ett maxtak på nio anställda. Det skapar på så sätt ingen tröskeleffekt. Vi vill ha avskaffad allmän löneavgift för småföretag. Denna löneskatt uppfattas som djupt orättvis av många företagare och hämmar incitament och möjligheter till att nyanställa. Vi vill också reformera LAS och öka undantagen från två till fem anställda. Vi vill se mer satsningar på yrkesvux och yrkeshögskola för att kunna omskola människor och fylla luckorna på arbetsmarknaden. Vi vill se resursallokering och effektivisering av högskolor och universitet för att kunna utbilda människor till det som näringslivet efterfrågar. Vi vill utöka starta-eget-bidraget så att man kan få det i stället och sänka åldern från 25 till . Vi ser att det bland våra ungdomar finns många driftiga, innovativa och idérika individer som saknar kapital men som har viljan. Vi vill även se ett senior-RUT. vill utveckla avdraget för personer som har fyllt och helt ta bort den skatt som seniorer betalar på hushållstjänster. är inte tänkt som ett substitut för utan snarare som ett komplement. Förslaget skulle också bidra till fler arbetstillfällen. Som Värnamobo och en del av företagsregionen ligger företagande mig mycket varmt om hjärtat. Jag hoppas därför innerligt att regeringen tar näringslivets oro på allvar. Låt inte regeringens vänsterkrafter få sätta en företagsfientlig agenda! Den slår hårt mot företagen men ännu hårdare mot löntagarna. 423 (C) replik: Det är glädjande att höra att talar positivt om att vi måste göra någonting åt arbetslösheten, framför allt bland unga. Detta är ett stort problem i , och det har varit ett stort problem . När man läser budgetförslag ser man att de lägger fram förslag på att höja arbetsgivaravgiften för unga. De lägger fram förslag på att återinföra en orättvis restaurangmoms som innebär att momsen är på mat som man äter på restaurangen men på mat som man tar med sig eller köper i . Min fråga till är därför: Vad tror du att det har för effekt på arbetslösheten när man chockhöjer arbetsgivaravgifterna för unga och dessutom inför en orättvis restaurangmoms? 424 (SD) replik: Alla undersökningar har visat att detta inte har givit den effekt som man önskar. Det är därför vi i stället satsar på reformerat sjuklöneansvar och avskaffad allmän löneavgift, till exempel. Det gynnar småföretagen, och det får dem att växa utan att skapa en tröskeleffekt. Vi tror att det är mycket effektivare än sänkt arbetsgivaravgift för ungdomar. 425 (C) replik: Frågan till var inte vilken effekt reformen har gett. Frågan var vad den höjda arbetsgivaravgiften för unga riskerar att skapa i arbetslöshet. Vi ser att effekterna av restaurangmomsen är positiva. Vi har skapat en rättvisa. Skattefusket har minskat, och konkurserna har minskat. Av de jobb som har tillskapats har hälften gått till ungdomar. Det har varit väldigt många positiva effekter. Frågan handlade om vilka effekterna blir när man chockhöjer arbetsgivaravgifterna för unga. 426 (SD) replik: Om vi återgår till vad instituten har sagt ser vi fortfarande att det inte har skapat någon positiv effekt, som Alliansen vill hävda. Därför kommer det inte att påverka negativt. Det har ju inte haft någon positiv effekt, som ni säger att det har haft. 427 PER ÅSLING (C): har fyra av fem jobb skapats i småföretag. I mitt hemlän har nio av tio jobb skapats i småföretag. Mer än varannan anställd i privat sektor arbetar i småföretag. Småföretagen och deras medarbetare är den viktigaste skattebasen för kommuner och landsting där den svenska välfärden finansieras och utförs. Trots det handlar debatten nästan inte alls om hur välfärden ska skapas och hur vi ska åstadkomma de resurser som krävs för att förbättra och utveckla vårt samhälle. När vi talar om arbetslöshet nämns sällan de företag som skapar jobben. När näringslivet diskuteras handlar debatten fortfarande nästan uteslutande om de stora företagens villkor trots att är en småföretagarekonomi. behöver fortsatta satsningar på konkurrenskraftiga skatter, investeringar i forskning och utveckling och attraktiva villkor för att locka och behålla storföretagens investeringar. Men vi behöver också en mylla där nya entreprenörer, innovatörer och småföretag kan uppstå och växa. Vägen till framtidens välstånd stavas ett småföretagarklimat i yttersta världsklass. Vi behöver ett perspektivskifte där småföretagens särskilda förutsättningar också ligger till grund för politiska reformer. medverkan i den förra regeringen har varit avgörande för många av de reformer som har förbättrat villkoren för småföretag. Regelsläggan mot småföretag i form av månadsuppgifter lades på is. 3:12-reglerna har förbättrats. Investeringsavdraget, som gör det mer lönsamt och intressant att investera i företag, har genomförts. Sänkta kostnader för anställda och sänkt restaurangmoms har skapat nya jobb i besöksnäringen. Den nya regeringen har dessutom aviserat att vårt förslag när det gäller förändringar av sjuklöneansvaret kommer att genomföras. Det innebär inte att vi kan slå oss till ro. Särskilt viktigt är det att fortsätta att förbättra förutsättningarna för företagandet i hela landet. I större delen av landet är småföretagen en mycket viktig bas för sysselsättning och skatteintäkter. En fortsatt satsning på de gröna näringarna är angelägen för att klara klimatutmaningarna och klimatomställningen, för att ersätta oljan med biobränslen i våra fordon och för att öka livsmedelsproduktionen. Vi behöver en sammanhållen strategi för fler växande företag och nya jobb i hela landet. Vi behöver fortsätta att göra det billigare att anställa. Vi behöver underlätta för företag att finna rätt kompetens genom lärlingsutbildningar. Vi behöver också underlätta för småföretag att ta vara på innovationer och smarta affärslösningar genom system som inkluderar alla innovativa företag, inte bara de största företagen som har separata utvecklings- och forskningsavdelningar. Låt mig avslutningsvis konstatera att det finns en enda väg till ökat välstånd, och det är genom fler företag som vill och kan växa. Det är genom att skapa förutsättningar som innebär att landets entreprenörer får möjlighet att förverkliga sina drömmar och därmed skapa förutsättningar för fler jobb. 428 (KD): Man kan väl säga att den lagda budgetpropositionen från regeringen knappast kan glädja någon som har eget företag. Det blir dyrare för äldre företagare att jobba men även att ha anställda genom en särskild löneskatt. Vägslitageskatten ska utredas, och den kommer definitivt inte att bidra till goda villkor inom åkerinäringen, som regeringen tror i budgetpropositionen. De facto är det så att av transporterna med lastbil görs på sträckor . När vi pratar om ytterligare skatter och avgifter och avdrag har vi fått aviserat att RUT-avdraget, som skapat vita arbetstillfällen för många som annars stått långt ifrån ett arbete, ska försämras genom att halveras för personer . Anledningen till det sägs vara att med ett lägre tak för RUT-avdraget riktas avdraget mer till vanliga familjers behov av hushållsarbete och förbättras avdragets fördelningsprofil. Det är synd att regeringen har missat det faktum att RUT-avdraget har kunnat nyttjas som en avlastning som man haft råd med av både enskilda och familjer med barn eller föräldrar med funktionsnedsättningar. Det ska man alltså försämra för de familjerna och för de företag som tillgodoser familjerna med dessa tjänster. När man dessutom säger att regeringen kommer att undersöka om det finns anledning att begränsa antalet RUT-tjänster ytterligare gör det att många småföretag kommer att få lägga ned . Hur detta bidrar till en bättre ekonomi för den enskilde medborgaren eller för staten totalt sett är en gåta för mig. Även de arbetstillfällen som finns inom ideell sektor genom idéburna företag och stiftelser hotas när skattereduktionen för gåvor till ideell verksamhet är tänkt att slopas. Att den ideologiska skillnaden mellan och regeringspartierna syns extra tydligt beror på regeringens egen formulering om avdragsrätten: Den minskar utrymmet för det samhälleliga stödet och ökar den ideella sektorns verksamhets beroende av enskilda människors förmåga och vilja att bidra. Men säg då mig hur det är tänkt att det ska vara en god tanke att skapa ett medborgarskap i som också skapar en vilja och en känsla för andra människor, om det ska ses som ett beroende eller något slags välgörenhetstänk bara om man vill bidra! Det handlar faktiskt om att man har en förmåga och en vilja att bidra ekonomiskt till egna valda verksamheter, som i sin tur skapar arbete och möjligheter för andra människor att få ett bra liv. Min tro är att inget samhälle någonsin kan bestå om det inte finns en tillit och ett förtroende mellan människor för deras väl och ve. Det finns en mångfald inom turismen och besöksnäringen, som andra har nämnt, och den omsätter 284 miljarder . Utländska besökare är där en stor intäktskälla. Vi kan tyvärr inte se fram emot en ökning av dem heller, eftersom man väljer att dra ned på stödet till Visit som jobbar med att dra hit de utländska besökarna. Jag hoppas slutligen, herr talman, att vi får se en förändring av den här politiken framöver, att man inser att dessa förändringar inte är något lyckat steg att ta för våra företagare i . 429 (S): Jag skulle vilja tala om en näring – den som precis avslutade med – som växer och har stora möjligheter att växa sig än större, en näring som sysselsätter 173 000 personer från till , en näring som 2013 hade ett exportvärde på , nämligen besöksnäringen. Det är en viktig näring. Den finns i hela – den finns i glesbygd, på landsbygd, i tätort och i våra städer. Och den är sysselsättningsintensiv. ville den dåvarande socialdemokratiska regeringen att skulle industrialiseras mer, och man var väldigt framsynt och regionalanpassad. I Åre, den by där jag bor, betydde industrialisera att man byggde en kabinbana. Åres utveckling var och är ett utmärkt exempel på hur bra det kan bli när det offentliga samarbetar med näringen, med de fackliga organisationerna, med frivilligorganisationerna och med forskningen. Om besöksnäringen i ska ta marknadsandelar och ha möjligheter att växa på ett hållbart sätt krävs det en långsiktig strategi och fortsatta insatser. Jag skulle vilja nämna några av dem. Det måste finnas infrastruktur och kommunikationer, och vi måste definitivt ha kommunikationer som vi kan lita på. Att utöka satsningen på järnvägsunderhållet och bredbandsutbyggnad är därför välkommet. Vi måste ha utbildad personal. 720 kockar söks på Platsbanken, och då vet jag av erfarenhet att många rekryteringar inte går via Arbetsförmedlingen. Det är för få som söker sig till hotell- och restaurangskolorna, och det är för få av dem som sedan etablerar sig på arbetsmarknaden. Även arbetsmarknadens parter inom besöksnäringen måste ta sitt ansvar för att vara en attraktiv bransch med sjysta villkor så att fler väljer den och inte, som , att en fjärdedel av de anställda väljer att lämna näringen . Besöksnäringen i tävlar om uppmärksamhet och reseanledningar i konkurrens med hela världen. Därför är det viktigt att ge Visit goda möjligheter att marknadsföra . Men det finns andra sätt att marknadsföra . Något som jag skulle vilja lyfta fram är stora internationella idrottsevenemang. Om man som jag är en idrotts- och snöälskande person har man mycket att se fram emot. är det i . är det i och alpina i Åre. Utvärderingar av stora mästerskap har visat vilken bra regionalpolitik det är, vad de ger i arbetstillfällen, hur de ökar investeringsviljan, vad de ger i infrastruktur, vilken marknadsföring det blir av såväl ort och region som . När det gäller idrottsevenemang innebär ett fokus på sporten att vi även får fler aktiva utövare. Några elitsatsar, och andra motionerar. Det har också en positiv effekt för de verksamma inom sportindustrin som får ett uppsving och utvecklas. Därför är det glädjande att samarbetsregeringen verkligen ser möjligheterna med stora evenemang. När besöksnäringen präglas av samarbete med offentligheten, med forskningen, med idrotten, med kulturen, med handeln, ja, allt som får människor att vilja använda sina viktigaste timmar och sin semester för att göra kortare eller längre besök på en ort, då kommer den branschen att växa. Och visst, herr talman, vill vi samarbeta och ge möjligheter för att den orten ska ligga här i och med det skapa fler jobb och en växande besöksnäring. 430 (KD) replik: Det är roligt att möta en meningsfrände i besöksnäringsfrågor eftersom de ligger mig varmt om hjärtat. Min fråga är bara: Hur ser Socialdemokraterna på skillnaden mellan turism och mötesindustri? Det är ju en ganska rejäl skillnad i intäkter från turister och mötesbesökare av olika slag. Jag hörde Sätherberg tala om evenemang och så vidare. Oavsett om det är idrottsevenemang eller någonting annat vet vi att det genererar ganska mycket pengar. Mitt intresse ligger i hur Socialdemokraterna ser på skillnaden där och på de olika insatser som behöver göras för de två olika delarna inom besöksnäringen. 431 (S) replik: Som Årebo är jag glad att vi har både och, för när mötesindustrins resultat faller och den inte går lika bra eller ger lika mycket har vi ändå turisterna som kommer upp och fyller bäddarna. behöver verkligen både och. Vad vi också talar om är bland annat en nationell strategi för stora evenemang, någonting som jag vet att utlovade i sin regeringsförklaring men som vi sedan inte har sett mycket av. tar Visita tillsammans med fram en strategi som den här regeringen verkligen kommer att titta på. 432 (KD) replik: Det här är intressant – jag tror att Sätherberg är den första jag någonsin hört talas om inom besöksnäringsfrågor som säger att det är den enskilda turisten som räddar situationen. Turism är ju ofta säsongsberoende medan mötesindustrin har verksamhet året om. Det kan dock bero på vilka orter det handlar om. Mitt intresse ligger i hur man ser på finansieringen av evenemang och hur man ska fortsätta att locka utländska turister – eller mötesbesökare – när man drar ned anslaget till Visit . 433 (S) replik: Basanslaget till Visit har vi ökat med 20 miljoner, , och ökningen kommer att fortsätta. Jag förstår inte vart du vill komma med din fråga. Det är klart att mötesindustrin lockar man genom att finnas ute på marknaden och marknadsföra sig. Men det finns även en svensk mötesindustri. Jag talade om perspektivet utifrån den by jag kommer från och den näring jag alltid har jobbat i, men det får vi ta sedan, du och jag. 434 (C): Det är skillnad på att leva i bygder där det startas, etableras och utvecklas företag, där det investeras och anställs, och att leva i bygder där det avvecklas och där jobben försvinner. Det är jätteviktigt att vi har ett gemensamt engagemang och ambitioner för att hålla ihop landet. I då urbaniseringen är stark och omstruktureringar har slagit hårt, inte minst mot många landsbygdskommuner, behöver vi ägna mycket tid och kraft åt att stärka företagsklimatet och göra det gynnsammare och intressantare att bedriva näringsverksamhet i hela landet. Många säger att vi har ett väldigt bra företagsklimat och ett näringsklimat i världsklass. Det stämmer, men det finns stora regionala skillnader. Vi kan se det när vi drabbas av omstruktureringar och nedläggningar, när jobben försvinner och när verksamheter centraliseras. I går förde man en rejäl jobbpolitisk debatt här i kammaren. Man diskuterade bland annat regeringens ambitioner och målsättningar . Jag hoppas att den fortsatta diskussionen kan brytas ned till att handla om regionala målsättningar för näringspolitiken och om hur vi 2020 ska kunna konstatera att antalet jobb och företag har utvecklats och växt i samtliga regioner i landet. Det är en viktig ambition att koppla ihop förutsättningarna för att få fart på företagandet ute i landet med jobbpolitiken. Jag anser att det behövs en tydlig målsättning för landet. Precis som vi diskuterar översiktsplaner i kommunerna behöver vi en samlad bild och målsättning för hela landet när det handlar om näringspolitik och om hur vi kan vända befolkningsutvecklingen i många bygder till en positiv utveckling och se till att få fler företag. Jobben är grunden för levande bygder. Jobben och förutsättningarna för jobb och tillväxt behövs. Det gäller såväl i städer som på landsbygden. Vi ser att myndighetsutövningen är oerhört viktig. Den statliga tillämpningen som sker ute i landet behöver präglas av engagemang, konkret kunskap, driv och stöttning av det lokala näringslivet. Jag tror till exempel inte att en utökning av strandskyddet i många bygder leder till fler jobb eller ökad inflyttning, vilket vi behöver inte minst för att locka med attraktivt boende för industrianställda och så vidare. Det är det dagliga hantverket som avgör hur engagemanget och besluten i företagen ser ut och vilka som väljer att satsa. belyser problematiken med avindustrialiseringen som är rätt betydande och tudelar landet. Många människor har förlorat industrijobb, och det kommer inte särskilt många nya på alla platser. Vi har en av de snabbaste urbaniseringstrenderna, och det är enligt Fölster delvis kopplat till industrikrympningen. Jag anser att det behövs oerhört stabila villkor för både basnäring och exportindustri tillsammans med de gröna näringarna och jord- och skogsbruket så att vi kan få ett starkare företagande i hela landet. Jag tänkte göra en koppling till och värmländska förutsättningar. Jag vill bara nämna och belysa det viktiga arbete vi behöver göra för att stärka gränsöverskridande samarbete och få företag på norska sidan att investera i . Det ger nya jobb, inte minst utmed hela norska gränsen. 435 (M): Brottslighet utgör ett problem i alla samhällen. Genom brott kränks människors liv, frihet, hälsa och rätt till sin egendom. Brottslighet kan aldrig tolereras eller accepteras. Brottslighet ska förebyggas, motverkas och bekämpas. Men det finns inget enkelt svar på hur kampen mot brottsligheten ska nå den framgång vi önskar. I grunden handlar det om att samhället ska fungera i många olika avseenden. Därför oroar det mig att regeringen för en politik som i många avseenden så uppenbart riskerar att öka det utanförskap som vi moderater och övriga allianspartier har försökt minska och lyckats minska . Det måste finnas framtidstro i alla delar av samhället, hopp om att kunna skapa ett bättre liv, utsikter att få ett jobb och övertygelse om att det är bättre att vara en del av samhället än att välja ett liv vid sidan om. Men det måste också finnas vetskap om att när det begås ett brott kommer samhället att reagera snabbt och tydligt, såväl för att bistå brottsoffret som för att utreda brottet som sådant med målsättningen att den som gjort sig skyldig till den brottsliga gärningen ska ställas till svars. av historiska resursförstärkningar och stora reformer av såväl straffrättslig lagstiftning som arbetsmetoder är utvecklingen inom rättsväsendet på väg åt rätt håll. Under en följd av år har människor känt sig tryggare och upplevt en minskad risk att utsättas för brott. Förtroendet för rättsväsendets olika funktioner och aktörer har ökat. Trots detta kvarstår stora utmaningar. I opposition spretade de rödgröna partierna i synen på rättsväsendets utveckling. Att döma av förslagen i budgetpropositionen är det tydligt att de rödgröna partierna inte klarar av att enas om en fortsatt offensiv reformagenda för svenskt rättsväsen. Alliansregeringen presenterade en lång rad initiativ kring hur rättsväsendet och den straffrättsliga lagstiftningen kan fortsätta att utvecklas. Flera av dessa förslag är redan utredda och redo att omsättas i arbetet för ökad trygghet och minskad brottslighet. Tyvärr vet vi att det inom både regeringspartierna och finns ett motstånd mot exempelvis straffskärpningar. Det finns även skäl att ifrågasätta regeringens förmåga att möta nya behov vad gäller tillgången till effektiva och rättssäkra tvångsmedel, detta i när teknikutvecklingen innebär nya utmaningar och där grov organiserad brottslighet och gränslös terrorism ställer särskilda krav på rättsväsendet. Några punkter berördes särskilt i regeringsförklaringen och budgetpropositionen, men det är bara att konstatera att den historiskt svaga regeringen har svårigheter att presentera förslag som möter behovet av utveckling inom rättspolitikens område. Det finns några rättspolitiska frågor som oroar särskilt. Regeringens stödparti, , har föreslagit att halvtidsfrigivning ska återinföras och att eget bruk av narkotika ska legaliseras. När det gäller frågan om legalisering av eget bruk av narkotika finns det av olika skäl också anledning att undra var står i den frågan. Avslutningsvis vill jag säga: Den bristande förmågan på det rättspolitiska området kommer möjligen till uttryck också genom att varken Socialdemokraterna eller har bemödat sig om att debattera rättspolitik här . 436 (M): Politiker försöker ständigt identifiera samhällsproblem och har ambitionen att lösa dem. Det är lätt att förblindas av ambitioner. Det är lätt att söka sig till lösningar som skapar stora rubriker. Det belönas inte alltid att se den stora bilden. Det kan framstå som driftigt att som lösning på ett straffrättsligt problem hitta på en ny rubricering eller att skjuta in ett nytt rekvisit. Då har man i alla fall gjort något – i mediernas ögon, i allmänhetens ögon och i en ens egen mening. Men hur går det sedan? Resultatet står inte alltid i fokus. Vem kan plocka politiska poäng på att ompröva, på att erkänna att man faktiskt har misslyckats och söker ett nytt svar? Då är det lätt att i stället kort konstatera: Vi gjorde i alla fall något. En synnerligen aktuell problemdiskussion gäller situationer då det är svårt att styrka uppsåt till våldtäkt. Ett par medialt uppmärksammade fall har vunnit politikers intresse, och man skriker nu olika högt efter ny lagstiftning på området. Man debatterar vilken lagteknisk konstruktion som är optimal för att man – i alla fall i teorin – ska kunna fälla så många som möjligt för våldtäkt. Kanske kan vi kräva samtycke. Men det finns situationer och sovrum som lagstiftningen aldrig kommer åt. Det är frustrerande att konstatera att det är så, men det är viktigt att ha det i åtanke. Bevisläget för att samtycke har lämnats eller – vilket kan vara ännu svårare – att samtycket på vägens gång har återkallats förblir knepigt. Risken är stor att vi inte alls får fler fällande domar. Det kan vi se i andra länder där man har infört samtyckeslagstiftning. Många inser att det är så, men de efterfrågar ändå lagstiftning, för de menar att en sådan i alla fall sänder viktiga signaler. Lagstiftar vi har vi i alla fall gjort något. Resultaten står som sagt inte alltid i fokus. Jag tycker inte att man ska nöja sig med att sända signaler. Jag tycker inte att vi ska bemöta allvarliga samhällsproblem med symbolisk lagstiftning. Vi måste våga se skogen bortom de allra mest iögonfallande träden. Varje våldtäkt är en tragedi, och varje förövare som inte lagförs är ett samhälleligt misslyckande. Vi har en omfattande brottskatalog. Tyvärr är brottsutredningarna inte alltid lika omfattande. När den politiska debatten nu snävar in till att handla om rekvisit missar vi det stora målet. Att tillåta att diskussionen bara handlar om samtycke eller inte samtycke är att missa killen och tjejen som våldtogs men där åtal aldrig kunde väckas. Fysisk bevisning förstördes eller försvann, dna-träffar följdes aldrig upp och minnen bleknade – och i takt med dem även möjligheten att lagföra förövaren. Ett effektivare rättsväsen med tydliga krav på resultat är en långt större utmaning än att bara ta fram förslag på nya brott, nya rubriceringar och nya straffskalor. slog fast att den enskilt viktigaste faktorn för att det ska bli en fällande dom i ett våldtäktsmål är att ett målsägandebiträde förordnas i rätt tid.