prot · H20923 · 2014-11-18 00:00:00 — Framför allt syns detta i restaurangsektorn, en sektor som normalt drar ned väldigt kraftigt i lågkonjunktur och där man ofta ser många konkurser. Under den senaste krisen påpekar till och med restaurangfacket att det är mycket färre konkurser. Faktum är att antalet anställda i restaurangsektorn ökade som man i andra sektorer såg en normal minskning vid en lågkonjunktur. Kombinationen av sänkt restaurangmoms och sänkta arbetsgivaravgifter har gett en god effekt. Finansministern talar om att ersätta en nedsättning av socialavgifterna för unga med nya, mer målinriktade och effektiva åtgärder. Det är tyvärr väldigt svårt att se några sådana förslag från regeringen. Det handlar mer om vackra ord. Finansministern påstår också i sitt svar att antalet utbildningsplatser har minskat. Men enligt är andelen vuxna 18–som är i studier på högskola, vuxenutbildning eller eftergymnasiala utbildningar högre än 2006. Finansministern säger också att nedskärningarna inom högskolan ska stoppas. Jag undrar vilka nedskärningar hon menar. fanns det 283 000 platser i högskolan. är platserna över 20 000 fler. På vilket sätt är en ökning av antalet högskoleplatser med 20 000 en nedskärning? Att fortsätta att successivt bygga ut , folkhögskoleplatser och så vidare är vettigt och bra, och det är en konstruktiv åtgärd. Men om man tror att man minskar långtidsarbetslösheten bland unga genom att tillskapa fler högskoleplatser är man fel ute. De flesta långtidsarbetslösa har inte högskolebehörighet och kan inte börja på högskolan. Dessutom finns det många högskoleutbildningar där det är gott om lediga platser. Att dessutom göra gymnasieskolan obligatorisk och tvinga alla elever att läsa in högskolebehörighet är en återvändsgränd. Det kommer bara att öka avhoppen från gymnasiet när eleverna fyller , och det kommer i sin tur att öka ungdomsarbetslösheten i stället för att minska den. Jag upprepar det som har sagts tidigare under debatten: Före valet sade Socialdemokraterna en sak, och efter valet gör man en annan. verkar regeringen till och med ha gett SCB nya direktiv om att inte längre följa upp sysselsättningsgrad och sysselsättningsutveckling. Jag vill passa på att fråga finansministern om detta är korrekt och varför man i så fall har gett nya direktiv till SCB att inte längre följa upp detta. 33 (M): Jag vill tacka finansministern för svaret. Men jag ställer mig fortfarande frågande till förslaget om hur jobben kan bli fler. Min fråga löd: Hur kommer en så kraftig höjning av arbetsgivaravgiften för unga att bidra till fler jobb? I den budget som regeringen presenterade står det i er egen budgettext: ”De skatteförslag som lämnas och aviseras i denna proposition kommer att bidra till att sysselsättningen och BNP dämpas något.” Vi har alltså en regering som avsiktligt försämrar jobbtillväxten. Ni säger att ni är en regering för jobb och företagande som ni föreslår reformer som ni vet kommer att dämpa sysselsättningen. Det är allvarligt att regeringens skattehöjningar på jobb och arbetsinkomster är drygt 40 gånger så omfattande som era satsningar på företagande. Om man höjer skatten på ungdomsjobben och kostnaden för arbetsgivaren att anställa en ung och oerfaren blir densamma som att anställa en erfaren är valet för arbetsgivaren oftast rätt givet. Det kommer att slå hårt mot unga och försvåra för dem att få sitt första jobb och ett inträde på arbetsmarknaden. Det kommer att leda till ökad ungdomsarbetslöshet och slå hårt mot de ungdomsintensiva branscherna, till exempel besöksnäringen och detaljhandeln, som tidigare påpekats. Nästan hälften av de anställda i hotell- och restaurangbranschen och knappt en tredjedel av de anställda i detaljhandeln är . Inom handeln motsvarar de höjda arbetsgivaravgifterna kostnaden för att anställa 14 000 personer. Dessutom är företag i dessa branscher inte sällan viktiga också utifrån en integrationsaspekt, då de utgör en viktig väg in på arbetsmarknaden för utrikesfödda och andra grupper som har svårare att få en anställning. I en rapport som kom från redovisas en undersökning om effekterna av en höjning av arbetsgivaravgifterna. Slutsatsen är att effekterna av en höjning av avgiften är mycket större än vad som har framkommit. Rapporten visar att effekterna av en höjning är större än av en sänkning – de är med andra ord asymmetriska. En höjning av arbetsgivaravgiften är alltså mer skadlig än vad en sänkning av densamma ger i positiva effekter. I rapporten slås också fast att minst 16 000 jobb kommit till på grund av reformen. Det är betydligt fler än vad som tidigare framkommit. Det visar att regeringens förslag om en höjning av skatten kommer att leda till att tiotusentals ungdomsjobb förvinner när det per ung person blir dyrare för företag att anställa. Jag ställer återigen mina frågor till finansministern: Hur kommer en så kraftig höjning av arbetsgivaravgiften för unga att bidra till fler jobb? Hur kommer finansministern och regeringen att kompensera de stora ungdomsarbetsgivarna som tvingas säga upp ungdomar när ni nu höjer skatterna? 34 (S): Tack, ministern, för svaret! Det här är en väldigt intressant debatt. Jag skulle vilja börja 2006, fru talman, när regeringen tillträdde. Då hade man ungefär 70 miljarder i överskott, och det var en bra situation på arbetsmarknaden. , när man lämnade regeringsbyggnaden, lämnade man 90 miljarder i underskott. Då hade man sålt vår gemensamma egendom för 170 miljarder. undrar kanske fru talmannen vad detta har med den här debatten att göra. Jo, jag ville säga att den ansvarslösa politiken var ett för regeringen . Sänkta socialavgifter är också en del av den ansvarslösa politiken. När man gjorde dessa sänkningar kom direkt och berättade om effekterna: 900 000 för att eventuellt skapa ett jobb. Samhället subventionerade alltså ungdomsjobb med . Det var väldigt kostsamt. Jag känner inte till om det finns någon 18‑, 19- eller 20-åring som tjänar 900 000 . Men så mycket fick vi betala. Så högt blev priset för den politiska åtgärden. Intressant är det också att man har angreppssättet att säga: Bara vi sänker kostnaderna för att anställa ungdomar blir de anställbara. Då undrar jag: Vart har produktiviteten tagit vägen? Betyder den någonting? Betyder kompetensen någonting i samband med rekrytering av ungdomar, eller är det bara ålder och sänkta kostnader som har betydelse? Det är ju de enda kraven för att kunna få jobb. Varför har vi, trots att vi subventionerar ett jobb med 900 000, fortfarande hög arbetslöshet? Finns det inte något samband där – att det inte fungerar, att åtgärden är ineffektiv? Jag skulle vilja säga att det är därför, fru talman, och det är intressant. Vad har man använt de 900 000 till? Vad har de pengarna gått till? När vi väl gör en åtgärd för att ta tillbaka pengarna vill vi göra investeringar. Vad är det med de långtidsarbetslösa ungdomarna? Varför kommer de inte ut på arbetsmarknaden? En av debattörerna här nämnde högskolan och sade att alla långtidsarbetslösa inte kan gå i högskola. Nej, det kan de inte. Därför satsar vi på kunskapslyft och på komvux för att höja kompetensen och göra dessa unga människor anställbara och gångbara på arbetsmarknaden. Det är det man behöver göra. Man ska inte sänka kostnaderna för redan anställbara så att de som inte är anställbara blir ännu mindre anställbara och får ännu färre möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Det är vad den här åtgärden har bidragit till, fru talman. 35 Finansminister (S): Problemet med åtgärden med generellt sänkta ungdomsarbetsgivaravgifter är att man utgår från att alla ungdomar är likadana. Alla ungdomar får alltså samma stöd oavsett hur deras behov ser ut. Det är samma nedsättning av arbetsgivaravgifterna oavsett vilket stöd de enskilda ungdomarna behöver. Det är därför dyrt och ineffektivt. Huvuddelen av åtgärden går till ungdomar som hade haft ett jobb i alla fall och var anställda långt innan åtgärden var genomförd. Av tio ungdomar på arbetsmarknaden är två arbetslösa medan åtta har jobb. Det man gör med den här åtgärden är att lägga pengar på de åtta som har jobb och hade haft jobb i alla fall i förhoppning om att någon av de två arbetslösa ska få jobb via sänkta arbetsgivaravgifter för de åtta som har jobb. Hade det fungerat hade ungdomsarbetslösheten kraftigt minskat när man införde åtgärden. Då hade jag haft lite svårt att stå här i talarstolen och argumentera. Men det är ju inte riktigt det vi har sett. Den här regeringen säger att i stället för att satsa pengar på de åtta som har jobb och hade haft jobb i alla fall är det bättre att satsa på de två som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Det är det vi gör i stället. Vi lägger resurserna på de ungdomar som behöver resurser, och de får stöd utifrån de behov de har för att komma in på arbetsmarknaden. Det är dumt och onödigt att lägga stora resurser på att nyutexaminerade handelshögskolestudenter eller läkare eller någon som har gått yrkesprogrammets elektrikerlinje ska få jobb. De får jobb i alla fall. Det är bättre att lägga samhällets gemensamma resurser på de ungdomar som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden och att anpassa stödet till individen. Människor ser olika ut, och olika ungdomar behöver olika stöd. Det är orsaken till att regeringen föreslår det här. Vi ökar generellt satsningarna på skolan så att fler får möjlighet till en bra gymnasieutbildning och möjlighet att gå på högskola. Vi gör också särskilda insatser för de ungdomar som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Det ifrågasattes om ungdomsarbetslösheten har ökat. I diagrammet från SCB som jag har framför mig har arbetslösheten ökat bland ungdomar. Har man skurit ned på högskolorna eller inte? Ja, antalet högskoleplatser per 1 000 unga, alltså chansen för ungdomar att komma in, har minskat rejält . Antalet högskoleplatser per 1 000 unga, andelen ungdomar som får högre utbildning, har sjunkit av borgerlig regering. Besöksnäringen är en viktig och växande näring i där många ungdomar får sitt första jobb. Jag, till exempel, fick mitt första jobb i besöksnäringen – med full arbetsgivaravgift. Det anställs många ungdomar i den branschen. Det gjordes det före nedsatta arbetsgivaravgifter för ungdomar; det görs det naturligtvis också efter nedsatta arbetsgivaravgifter för ungdomar. Det finns stor potential för besöksnäringen – det ser jag också – både i den inhemska turismen, där det finns stor ytterligare potential, och i den utländska. Det finns möjlighet till ytterligare besökare från , inte minst och . Vi ser även potentialen i en växande medelklass i till exempel och . Regeringen genomför också ytterligare satsningar på att stärka turistfrämjandet utomlands, inte minst på nya marknader. Det finns också potential för ekoturism i . Jag ser alltså stor potential i besöksnäringen och turistbranschen. Det finns goda förutsättningar för att stå sig starkt i den konkurrensen. 36 (M): Det är intressant att effektivitet nämns här. Jag vill bara påminna om att IFAU, den myndighet som ansvarar för att mäta just effektiviteten i arbetsmarknadsåtgärder, har dömt ut det socialdemokratiska som skedde sent 1990-tal och som den mest ineffektiva och den dyraste arbetsmarknadspolitiken någonsin i svensk historia. Det är intressant att just kunskapslyft nämns här. 100-dagarsgarantin som regeringen genomförde utdömdes också. Effekten av 100-dagarsgarantin jämfördes med att inte göra någonting alls. Skillnaden var noll. Det är alltså regeringens politik – att föra fram en metod som redan utdömts av experter och som inte ger någon effekt alls. På det lägger man ökade kostnader för att anställa ungdomar. Exemplen du tar upp, , är också intressanta. Det är inte så att många företag är helt mättade med arbetskraft. Om man har många ungdomar anställda och kostnaden för att ha ungdomar anställda dras ned, då kan man anställa fler tack vare det utrymme som skapas. Vi vet också att det finns en stor poäng med att arbetsgivaravgifter har hög elasticitet, nämligen att en sänkning leder till löneökningar ganska snabbt. Sänker man arbetsgivaravgiften stiger lönerna. Det är väl främst från IFAU:s rapport ni hämtar er kritik och siffran per jobb. Men i den finner IFAU också att pengarna till stor del går till löneökningar. Alternativet som ni bygger upp är att klimatinvesteringar och så vidare ska se till att ungdomar får jobb. Men de traineejobb ni föreslår, på vilket sätt ökar de ungdomars kompetens på det sätt du beskriver? Hur får ungdomar större möjlighet att komma in på arbetsmarknaden genom att de får en 75-procentig traineeplats som är helt statligt sponsrad och där de inte får utföra reguljära arbetsuppgifter mer än i begränsad skala som de ska söka jobb och annat? Vi har provat den modellen. Det var ju 100-dagarsgarantin. Den kombinerad med plusjobb skulle få ungdomar i arbete. Men, som vi fick höra tidigare här, när facit kom hade det inte gett några effekter. Ungdomsarbetslösheten var högre då än . Trots att vi har ett mer omfattande ansvarstagande för till exempel flyktingar, trots att vi har haft en större kris och trots att vår omvärld är i ganska stor gungning ser siffrorna bättre ut . Ska ingen kredd ges för den förra regeringens arbete? Du drar upp Handelsstudenter som får denna rabatt. Det kan man tycka är ganska orättvist. Men det var därför den förra regeringen föreslog att åldersgränsen skulle dras ned. Det satte ni stopp för. Det var vi som vill dra ned åldersgränsen till i stället . Ni får vara lite konsekventa i argumentationen. 37 (M): har tittat på svensk ekonomi och sett att den har varit ett föredöme under finanskrisen. Men man ser att det fortfarande finns vissa utmaningar. En av utmaningarna är att ingångslönerna för unga i är höga. Detta problem kan lösas på två sätt. Ett sätt är att man sänker ungdomarnas löner, vilket inte är en modell som vare sig jag eller ungdomar i vill förespråka. Ett annat sätt är att sänka arbetsgivaravgifterna för unga. Att arbetsgivaravgifterna för ungdomar tidigare sänktes har lett till att man har gjort det attraktivt att anställa ungdomar men också att ungdomars löner har kunnat upprätthållas, vilket är mycket viktigt. I regeringsförklaringen talas det om att man ska stärka besöksnäringen. Men att 50 miljoner skulle stärka besöksnäringen när man tar bort de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga kan jag inte se är möjligt. Tvärtom kommer det att bli ökade kostnader för besöksnäringen. Det kan också bli ökade kostnader för statskassan, eftersom mycket av de inkomster som vi har från turismen kommer från besöksnäringen. Det handlar om stora skatteintäkter. Om 173 000 personer jobbar i dessa branscher, och många börjar där som unga, är det en stor bransch som faktiskt är hotad av ökade kostnader. Man kan naturligtvis se på ekonomin på olika sätt och tala om att det är tomt i ladorna och att vi hade skulder. Exempelvis kan man se det på följande sätt: hade vi en stor fin bil som stod på garageuppfarten. Den var inte betald, och vi hade höga skulder. har vi sålt bilen och betalat av en del på skulderna. Då ser det naturligtvis annorlunda ut. Men vi har en bättre och stabilare ekonomi. Jag tror att man behöver se över många saker. Om det ska räcka med dessa 50 miljoner för att stärka besöksnäringen och höja avgifter och kostnader, då är jag allvarligt bekymrad för detta. Många av våra studenter jobbar i dessa branscher under loven. Det är ofta så de finansierar sina studier. Många ungdomar, särskilt sådana som kommer från hem där man inte har så stor erfarenhet av långa utbildningar, oroar sig för höga studielån. Då är dessa sommarjobb enormt viktiga. Om dessa jobb minskar och om besöksnäringen i minskar, då ser jag även andra problem. För mig är det därför ofattbart hur man kan lägga pålagor på besöksnäringen när en stark besöksnäring har så många goda effekter. 38 (M): Eftersom jag satt i utbildningsutskottet under den förra mandatperioden och hade ansvar för vuxenutbildningsfrågor och den typen av siffror har jag faktiskt tagit med en liten som jag ska ge till finansministern om . Finansministern skryter om alla skolsatsningar som den här regeringen gör och motiverar skattehöjningarna med det. Men de allra flesta av dessa satsningar är vi helt överens om, och de finns med även i Alliansens budget. Vi klarar dessa satsningar utan skattehöjningar. Dessutom satsar vi faktiskt lite mer än regeringen på skolan. Det duger därför inte som motivering för dessa skadliga skattehöjningar. När det sedan gäller vuxenutbildning och högre utbildning sade jag förut att det är en större andel av den vuxna befolkningen, både om man räknar dem som är 16–och om man räknar dem som är 18–, som finns i eftergymnasiala utbildningar och högskoleutbildningar än 2006. Det är precis det som den här visar. sade förut att de personer som är i fas 3 tidigare inte skulle ha haft någon chans till utbildning och att det är därför som man nu vill göra dessa förändringar. Men det stämmer inte riktigt. De personer som finns i det som kallas fas 3, sysselsättningsfasen, har tidigare gått igenom alla tänkbara varianter i Arbetsförmedlingens tidigare steg och haft hur många möjligheter som helst att få olika typer av utbildningar, till exempel de motivationsutbildningar som vi införde på folkhögskolor för att kunna locka folk tillbaka till gymnasieskolan. De har alltså inte saknat chanser till utbildning. Alliansen har faktiskt byggt ut alla utbildningssystem över huvud taget när det gäller vuxenutbildning och eftergymnasiala utbildningar. Alla utbildningar har fått fler platser under Alliansens tid än tidigare, och komvux har fått mer pengar. Den här bilden av att Alliansen skulle ha rustat ned utbildningssystemet stämmer alltså över huvud taget inte. sade också något annat mycket intressant, nämligen att vi hade en väldigt stark arbetsmarknad 2006. Vi hade alltså nästan lika hög arbetslöshet mitt i en högkonjunktur 2006 som vi har efter den djupaste krisen i . Det är en stark arbetsmarknad. I så fall har vi alltså en väldigt stark arbetsmarknad också. Dessutom hade vi ytterligare 200 000 personer som gömdes i annan typ av statistik och i olika former av utanförskap och inte syntes i arbetslöshetsstatistiken. Vi hade inte en stark arbetsmarknad 2006, utan vi hade en väldigt svag arbetsmarknad. Det sägs att vi hade ett överskott i statsfinanserna 2006 och att det är ett underskott 2014. Det är siffror för två enskilda år. Men man får titta på vad som har hänt under alla . Då är det faktiskt så att är det enda landet i EU som kommer att minska sin statsskuld . är det enda landet i hela EU som har lyckats med det. På finansministern låter det också som om Alliansen närmast har avskaffat skatterna. Man får den bilden. Men vi har troligen fortfarande världens näst högsta skattetryck av alla länder. Varför skulle det inte räcka till välfärden om man prioriterar? Till slut ska jag upprepa min fråga till finansministern. Vilka direktiv har regeringen gett SCB? Stämmer det att man inte längre ska följa upp sysselsättningsutveckling och sysselsättningsgrad? Jag vill ha ett ja eller nej på den frågan. 39 (M): Vi har här hört finansministern tala om andra möjliga åtgärder för att få ungdomar i jobb. Jag tror att det som hon försöker tala om är den så kallade 90-dagarsgarantin. Som min kollega har påpekat har denna metod prövats tidigare, och . IFAU gjorde en utvärdering där man kom fram till att de kommuner som inte införde den dåvarande 100-dagarsgarantin till och med hade lägre arbetslöshet än de kommuner som faktiskt införde den. Det är också osäkert om subventionen är tillåten enligt . Även en hel del fackföreningar är mycket kritiska till detta. har tagit fram en utvärdering av vad de dubblerade arbetsgivaravgifterna skulle innebära för unga. Man har kommit fram till att de skulle öka välfärdens kostnader med nästan . Om man tittar på landstingen skulle kostnadsökningen motsvara kostnaderna för att anställa över 1 000 sjuksköterskor. Det är väldigt mycket. För kommunerna skulle kostnadsökningen motsvara kostnaderna för att anställa över 7 000 förskollärare och lärare. vill regeringen kompensera kommunerna för detta. Det kan man också diskutera. Varför ska en skattehöjning som regeringen menar har en liten påverkan på jobb kompenseras? Om det är som regeringen säger, alltså att den åtgärd som alliansregeringen genomförde inte har haft någon större påverkan, varför ska man då kompensera kommunerna för densamma? Jag tror också att det är farligt att kompensera kommuner men inte företag – här riskerar faktiskt konkurrensen att snedvridas. Mina frågor kvarstår därför. Hur kommer en höjning av arbetsgivaravgiften för unga att kunna bidra till fler jobb? Hur kommer regeringen och finansministern att kompensera de stora ungdomsarbetsgivarna när de nu blir tvungna att säga upp ungdomar på grund av höjd skatt? 40 (S): När det gäller det sade nämnde jag faktiskt två årtal: 2006 och 2014. När jag talade om en stark arbetsmarknad menade jag att vi hade tillväxt 2007. Vi hade till och med tillväxt 2008, innan finanskrisen slog till. Där har vi även de ca 70 miljarder man hade i skattkistan på efter regeringen . Jag tycker också att det är lite anmärkningsvärt att man från sida raljerar över det här med att ge människor möjlighet till kompetens. Hade vi inte haft hade vi fortfarande haft folk som bara har grundskola eller folkskola. De har fått möjlighet att komplettera med gymnasiekompetens och den kunskap man får med det. En del av dem har fått möjlighet att gå vidare till högre utbildning och kan faktiskt konkurrera på arbetsmarknaden, och förmodligen har de jobb. Det är kärnan, och det blir jättekonstigt när ni raljerar över att folk får kompetens. Däremot går det att subventionera – det kan ni försvara – men när människor ska ges möjlighet att förkovra sig och få bättre kunskaper raljerar ni. Det tycker jag är mycket anmärkningsvärt och en mycket konstig syn på hur man kan bygga ett samhälle där människan, och den kunskap varje människa i samhället har, är det som är centrum i vårt land. 41 (S): Vi har en debatt om ungdomsarbetslösheten, som ligger och har exploderat av moderatledda regeringar. En sak aldrig talar om när de i bred svärm angriper från talarlistan är ungdomarnas villkor. Jag håller i min hand en mobiltelefon. Tusentals ungdomar i vårt land har haft en sådan på och längtat efter ett sms där det står: Du får komma in och jobba . Åtskilliga ungdomar i vårt land har fått höra: Det är så lite folk här, så du får gå hem och komma tillbaka sedan. Ett antal har sagt: Skulle jag inte ha fått lön ? Svaret har blivit: Nej du har bara varit här , och vi har sett det som ett prov. Någon lön blir det inte. Om detta talar aldrig . Nej, vad de talar om – till exempel – är att vi har en för komprimerad lönestruktur. Ni tjänar för mycket, ungdomar, och ni har det för bra! För att ni ska kunna anställas måste det till bidrag, annars förlorar ni jobben. Det är sätt att argumentera, för de förstår inte arbetsmarknaden. De förstår inte vad det är som brister. Som nyliberaler är de rena utbytesekonomer, som ska piska in människor på en arbetsmarknad som inte expanderar. De är nämligen oförmögna att se de nycklar som behöver finnas för en expansion av arbetsmarknaden. En nyckel är att det ska finnas en efterfrågan i ekonomin för att den ska expandera. Ett sådant inslag om efterfrågan är att regeringen nu lägger fram en budgetproposition som förbättrar köpstandard för arbetslösa, sjuka och pensionärer. Det är en tydligt efterfrågeinriktad politik. En annan nyckel är en politik för investeringar som får ekonomin att växa. Det handlar om infrastruktur, byggnation och annan nytta. Det är precis ett sådant inslag som finns i regeringens politik i budgetpropositionen. Ytterligare en nyckel handlar om att förstärka utbildning, för att man ska ta de nya jobb som växer fram och som skapas i samklang med utbildning. De här nycklarna har ni aldrig förstått. Ni har aldrig förstått ungdomarnas villkor.