prot · H109128 · 2014-06-18 00:00:00 — Innan vi inleder debatten vill jag fästa kammarens uppmärksamhet på att vi bland åhörarna vid dagens debatt har en delegation från under ledning av talmannen i deputeradekammaren Valeriu Zgonea. I would like to greet the delegation from the Parliament of , under the leadership of Valeriu Zgonea, President of the Chamber of Deputies, a warm welcome to the Swedish Parliament. 2 Statsminister (M): I den lilla belgiska staden dog nästan en miljon människor under . Där samlas för att minnas och hedra dem som föll. Det var uppemot 20 miljoner människor som dog i , vilket är en ofattbar siffra för oss som har fötts i fredens . är krig och våld fortfarande verklighet i många delar av världen. Kriget i är inne på sitt fjärde år. Fler än 150 000 har dödats, och nästan tio miljoner är på flykt. Vi ser en av de största flyktingströmmarna till vårt land sedan . Så snabbt kan det gå att rasera ett samhälle. Så svårt är det att få stopp på en negativ våldsspiral. Våldets gränslöshet och våldets tendens att sprida sig från ett land till ett annat ser vi också i , där extrema krafter med våld och förtryck utmanar en bräcklig statsbildning. Det är en svår utmaning att skapa frihet, demokrati, ekonomiskt välstånd och förtroende i ett samhälle. Ännu närmare oss ser vi annektering av . Situationen i är en fara för . Det är en utmaning mot den internationella rättsordningen. agerande utgår från en kalla-kriget-mentalitet som bara har förlorare. Homs, , Donetsk – alla tre ligger långt bort, men de är våra grannar. Det finns mänskliga broar mellan våra länder. Många svenskar har nära band till , , , och , och många är oroliga. Det finns politiska krafter i , också här hemma, som profiterar på motsättningar, som får sin näring ur ett vi-och-de-tänkande och som ser människors olikheter som ett hinder, inte som en möjlighet. Till dem vill jag säga: Det är den sortens människosyn som har skapat så många krig och konflikter i världen. Vår uppgift är att tydligt stå upp för tolerans, sammanhållning och ömsesidig respekt. (Applåder) Herr talman! går svenska folket till vallokalerna. Då folkomröstar om arbetslinjen. Vi vill att över fem miljoner människor ska ha ett jobb . Ett jobb utvecklar oss som människor. Det ger oberoende och möjlighet att stå på egna ben. Det skapar en känsla av tillhörighet och gemenskap att ha ett jobb att gå till. Man får jobbarkompisar, fikapauser, ny kunskap, trygghet och sommarsemester. När fler jobbar stärks sammanhållningen mellan människorna i vårt land. Jag vill att fler människor ska få uppleva allt det som det innebär att ha ett jobb. har jobben vuxit med över 250 000. Över en kvarts miljon fler människor har fått allt det som kommer med ett jobb – och det är bara början. Vi har satt upp ett ambitiöst mål för hur jobben ska bli fler. Det bygger på att det är fler som arbetar, och det kan bara nås om jobben blir ännu fler. Vi vill att över fem miljoner människor ska ha ett jobb , vilket är 350 000 fler än . Mot oss står Socialdemokraternas arbetslöshetsmål och därtill bristen på besked från övriga vänsterpartier. Arbetslöshetsmålet kräver inte ett enda nytt jobb. Det är med andra ord som vanligt med Socialdemokraterna. När de hade makten stod var femte svensk i arbetsför ålder utanför arbetsmarknaden. fick 140 människor veta att det var dags för förtidspension. En regering som sätter jobben främst kan aldrig acceptera en sådan väg. Vi har konsekvent satt jobben främst, för alla människor vill och kan bidra utifrån sina egna förutsättningar. Närmare 200 000 människor som tidigare gömdes och glömdes i åtgärder och program har lämnat utanförskapet. Många av dem är nu en del av arbetskraften och söker jobb. De som tidigare sökte jobb har i stor utsträckning fått jobb, i flera fall , med god löneutveckling. Många av dem är dessutom födda i ett annat land. Vårt fokus på jobben har gett resultat. Vi har högst sysselsättningsgrad och arbetskraftsdeltagande i hela EU. Vi ligger i topp när det gäller hur många kvinnor som jobbar. Det är fler kvinnor som jobbar heltid. Nästan dubbelt så många äldre jobbar. Reallönerna och de disponibla inkomsterna har vuxit. Människor har fått mer kvar av lönen. (Applåder) Vårt jobbmål kräver att vi fortsätter att hålla arbetslinjen tillsammans med nya åtgärder och reformer och att vi fortsätter att ta ansvar för ordning i ekonomin så att människor och företag vågar tro och så att vi bygger skyddsvallar inför nästa kris. När vi säger att över fem miljoner ska jobba står vi inför en ny typ av utmaning. Trösklarna till att få ett jobb är allt högre som många som söker jobb står längre från arbetsmarknaden och möts av högre krav än kanske . Den skoltrötta 20-åringen som inte gick klart gymnasiet, 59-åringen som blev av med jobbet men som inte kunnat komma tillbaka, kvinnan som i vuxen ålder kommit till från och försöker hitta en plats i samhället eller den rullstolsburna som mitt i livet tvingas möta en arbetsmarknad som inte är anpassad – alla är de exempel på hur utmaningen ser ut . Men vi säger: Alla människor behövs. Alla jobb behövs. Detta kräver en regering som tar ansvar för att jobben ska komma alla till del. Vi vill att det ska gå snabbare att komma in på arbetsmarknaden för människor som kommit hit från andra länder. Fler ska kunna påbörja sfi så snart de fått uppehållstillstånd. Instegsjobben ska kunna kombineras med komvux. Utländska akademiker ska få snabbare hjälp med översättning av sina meriter och större chans till kompletterande utbildning. Vi vill ge mer stöd till människor med funktionsnedsättning och bättre möjlighet till studiemotiverande kurser. Fler ska få chans att jobba inom verksamhet och på så sätt få in en fot på arbetsmarknaden. Vi vill satsa mer på unga som vill gå sin egen väg och starta eget. Starta-eget-bidraget ska kunna omfatta fler. Ung Företagsamhet och Drivhuset ska få mer resurser. Vi vill fortsätta våra förändringar av den svenska skolan. Vi vill ha tioårig grundskola, skolstart , mindre klasser, mer matematik och fler behöriga lärare. Fram till valdagen kommer vi att presentera fler förslag för hur jobben ska komma fler till del. Vill man att jobben ska bli fler måste man ha politiken för det. har så många människor haft subventionerade anställningar som . Därtill är arbetsmarknadspolitiken väl utbyggd. De viktiga skattefinansierade välfärdsjobben beräknar vi kommer att bli fler. Allt är dock beroende av en långsiktig strategi för att fler företag ska kunna växa. Många tänker nog på stora företag som , ABB och när man talar om som exportland. Men jag har träffat många mindre företag runt om i landet som har tillverkat och exporterat allt från pepparkakor, underställ och plastförpackningar till fröer och motorvärmare. Deras beskrivning är att om man vill växa måste man ut i världen. Ett växande företag i blir snabbt ett exportföretag. Den svenska marknaden är för liten. Att svenska företag växer är bra för . Då växer vår ekonomi, och jobben blir fler. Vi ser hur världsekonomin förändras. Om vi ska kunna behålla företagen här hemma måste de tycka att det är värt det – att starta, att växa och att stanna i . är ett av världens mest konkurrenskraftiga länder. Vi behöver mer frihandel och ännu bättre företagsklimat. I detta läge ser vi partier på vänsterkanten som skulle förskjuta den politiska tyngdpunkten längre ut till vänster än . Arbetstiden ska förkortas, det ska bli dyrare att anställa unga, valfriheten ska begränsas och skatterna ska höjas för människor som jobbar och för företagen som anställer. I när vi verkligen behöver människor från andra länder som kommer hit och jobbar vill Socialdemokraterna försvåra arbetskraftsinvandring. Ge svenska jobb åt svenskar först, heter det. Hur kan det vara bra för ? Hur kan det vara bra för svenska företag och för jobben? Partierna på vänsterkanten har en sak gemensamt: De är emot arbetslinjen. Deras politik är direkt skadlig för jobben och för företagen i – Socialdemokraterna: minus 80 000 jobb, : minus 70 000 jobb och : minus 140 000 jobb. Resultatet av en vänsterpolitik är färre jobb. Det hotar ekonomin och resurserna till skolan, äldreomsorgen och allt som är vårt gemensamma. I våra fyra partier i Alliansen förbereder vi oss tillsammans. Vi har satt upp ett ambitiöst jobbmål. Våra förslag och reformer är helt inriktade på detta. Vi kommer aldrig att släppa tyglarna om ekonomi. Vi lovar inte allt till alla. På vänsterkanten verkar man ha en annan syn på politiskt ansvarstagande. I allt fler frågor är partierna på vänsterkanten splittrade. De har inga förberedelser, inga gemensamma förslag och ingen som helst aning om vägen framåt. Väljarna förtjänar att få veta vad som skulle vänta med en eventuell vänsterregering, men när kommer svaren? är på rätt väg. Svensk ekonomi är starkare än . har jobben blivit över en kvarts miljon fler, och det är ändå bara början. 3 (S) replik: Jag tackar statsministern. Jag håller i min hand statsministerns första regeringsförklaring från . När jag läste den fastnade jag framför allt på ett stycke som handlar om skolan. talade statsministern inte särskilt mycket om skolan, men då sade han så här: Fler elever skall lämna skolan med kunskaper och förutsättningar för att tryggt kunna fungera som medborgare och i arbetslivet. Genom att sätta kunskap i centrum och satsa på kvalitet skall resultaten i den svenska skolan förbättras. Hur har det gått med detta löfte till svenska folket? Jo, under dessa år har resultaten sjunkit dramatiskt i svensk skola. har de snabbast fallande kunskapsresultaten i hela PISA-undersökningen. Sammanlagt 91 000 elever har lämnat skolan utan att ha behörighet att komma in på gymnasiet under dina regeringsår, . visar också att förklaringen till kunskapsresultaten stavas ökad ojämlikhet. Skolresultaten skiktas och segregeras mycket mer . konstaterar att en av huvudförklaringarna till de fallande skolresultaten är den bristande likvärdigheten i skolsystemet. Jag lyssnade på statsministern i en radiointervju för inte så länge sedan. Då förnekade han att det är ett problem att segregationen mellan skolor ökar i . Men faktum är att andelen elever som går i skolor med riktigt låga resultat har fördubblats vid makten, . presenterar vi socialdemokrater ett nytt förslag om att satsa stort på de skolor som har stora problem och utmaningar. satsas på att höja resultaten för alla elever. Jag vill fråga statsministern: Hur tänkte du, , när du tog bort det nationella stödet till de skolor som har tuffast utmaningar och i stället prioriterade skattesänkningar? 4 Statsminister (M) replik: Jag har väntat på detta. Inför valet sade Socialdemokraterna: överger det här med jobben. Det var likadant , och är det igen. Det spelar ingen roll vad de skriver i sina eftervalsanalyser om att de en gång för alla ska lova att aldrig mer släppa jobben. Varenda gång vi närmar oss valet gör de det. Då är det andra frågor som gäller. Det är aldrig jobb och ekonomi när det verkligen blir skarpt i mötet med väljarna. Det är det första beskedet. Det andra är att det ni föreslår för att möta detta ungefär är vad vi föreslår, det vill säga att resurser riktas till de skolor som är mest utsatta. Det jag sade i intervjun var att och de experter som har uttolkat det säger att skillnaderna mellan elever är mer påfallande och större än den mellan skolor. Men viktigast av allt är kanske att säga att inte fångar den känsla som sprids när man går genom skolans korridorer. Det är inte känslan av att alla är på väg att dö och att allting är förskräckligt. Känslan är att man kämpar med att skapa en bättre skola och att man pratar mycket om alla reformer som har kommit. Vi får inte beröm . Jag har varit ute och träffat många gymnasieelever som tycker att det är otroligt mycket betyg: A har blivit tuffare än MVG – vem är ansvarig för det? När jag säger att det är jag säger de: Då ska du få höra vad vi tycker. Så pratar man i svensk skola. De säger: Oj, vad mycket prov och tester det är! Föräldrar märker att nio- och tioåringar kommer hem och säger: Jag ska ha nationellt prov, och jag är lite nervös. Det är svensk skola. har missat alltihop. Han är bara stolt över att framställa det så här: I det här landet dör allting, allt bara faller ihop och vi socialdemokrater är så himla glada över det. Men jag är inte glad över det. Jag är glad över att det finns lite framtidstro i svensk skola och att de reformer vi har satt in är på väg att göra den svenska skolan bättre. Försök lyssna på det , ! Försök tro på någonting! Försök stå för något som riktar sig framåt! Det gör vi. Vi begär stöd av väljarna för att fortsätta med vår inriktning: tidigare skolstart och mer matematikundervisning. Det är den vägen vi ska välja. 5 (S) replik: Jag börjar förstå varför rasar i opinionen. Statsministern är tondöv om han inte hör vad svenska folket säger om svensk skola, nämligen att det har varit fel väg att gå att prioritera skattesänkningar framför skolan. – i den budget som du, , lade på bord – prioriterar man att satsa tjugo gånger mer på skattesänkningar än på insatser till skolan. Det är inte första gången, . Du prioriterade krogmomsen framför skolan, du prioriterade bolagsskatten framför skolan och du prioriterade jobbskatteavdrag 1, 2, 3 och 4 och sedan 5 framför skolan. Då hamnar man till slut i en situation där skolan inte orkar med sitt uppdrag och där lärare och rektorer känner att de inte får det stöd och den hjälp de behöver. När du dessutom tog bort stödet till de skolor som har tuffast utmaningar hamnade du väldigt snett, herr statsminister. Resultatet är ingenting att vara energisk över. Resultatet är fallande skolresultat – vi faller snabbast i hela OECD-området. Det behövs en ny skolpolitik där vi vågar prioritera skolan. Tyvärr har du prioriterat skattesänkningar , . 6 Statsminister (M) replik: Ska vi avslöja för Socialdemokraterna vad vi andra vet? Har ni sett deras opinionskurva? har missat det – vad tråkigt. (Applåder) Jag vill återigen säga att när det gäller de skattesänkningar vi har föreslagit är vi stolta över att folk har mer kvar av lönen. Vi har noterat att ni inte tänker ta bort dem – Socialdemokraterna accepterar av skattesänkningarna. Har ni hört det, svenska väljare? Vilket hyckleri det är. De står i vartenda tal och låtsas som att de är emot, men om de får makt och inflytande tänker de inte ta bort dem. Och vi får se vad det blir när och är klara – då kommer det inte att vara så roligt. Det är så det låter. Vi ska göra mer av det vi redan har påbörjat. Utmaningen att svenska skolelever ska lära sig mer tar vi på allvar – mer matematikundervisning, fler lärare och fler behöriga lärare. Vi är på rätt väg. Sedan ska vi berätta för eleverna när de skriver PISA-proven att det är på allvar. Det verkar möjligen inte ha nått fram. Men det är mycket prov, och det är en förändrad skola. Det kommer att leda rätt. Med en vänsterregering blir det högst oklart vad som sker, men det de brukar göra är att ta bort kunskapslinjen. Det är farligt. 7 (MP) replik: Ojämställdheten har ett pris, statsministern, ett pris för de talanger som inte tas till vara i ett näringsliv där manligt kön fortfarande väger tyngre än kompetens, ett pris för de tjejer som slås ut i en skola där självkänslan reduceras till prestation, ett pris för de kvinnor som slits ut på en arbetsmarknad där kvinnor slits så mycket hårdare än män. 10 miljarder är den årliga samhällskostnaden direkt ur statsbudgeten för att kvinnor får bära välfärden på sina axlar, själva får bära det som vi behöver bära tillsammans. var kvinnors sjukskrivning inte högre än mäns. Men sedan kom 90-talskrisen, nedskärningar i vården, omsorgen och skolan, slimmade organisationer, färre medarbetare och hårdare villkor – och får vi betala priset: 10 miljarder . Så hög är kostnaden för kvinnors högre sjukskrivning än mäns. Under de som har gått har en del gjorts för männens arbetsmarknad. I flera manligt dominerade branscher har man förhandlat sig till bättre villkor i avtalen. I , Pappers, Metall och Unionen finns det avtal om arbetstidsförkortningar. Det finns kvar arbetsmiljöutmaningar, men just detta har man lyckats med, och detta är bra, för när medarbetarna mår bra blir också lönsamheten bättre. Men för kvinnor som sliter i äldreomsorgen finns inte den chansen. När kroppen tar stryk får man i stället betala själv eller be om deltid eller också fastnar man i sjukersättning, och när pensionen kommer tackas man med lägsta möjliga pension. Vi vill att de arbetstidsförkortningar som har kommit männen i industrin till del också ska bli möjliga för kvinnor i omsorgen. Jag har förstått att det är ett krav som har fått flera moderater att protestera högljutt. Därför vill jag nu ge statsministern möjlighet att förklara: Varför ska kvinnor i omsorgen inte få den möjlighet till arbetstidsförkortning som män i industrin har fått? 8 Statsminister (M) replik: Detta kommer att vara dagens tema: vänsterpartiernas attack på arbetslinjen, hur mycket jobb som ska försvinna, hur mycket kortare våra arbetsdagar ska bli, hur mycket friår och ledighet vi ska introducera i när de får inflytande. Då vill jag säga till alla svenska väljare: Nyckeln till allt vi vill är arbetade timmar. Det vet varenda suppleant i kommunfullmäktige i vartenda land som har läst en budget. Nyckeln sitter i att man får upp antalet arbetade timmar, för att finansiera skolan, för att finansiera äldreomsorgen, för att klara det stora välfärdsåtagandet. Kom ihåg att vi lever på en kontinent som har av världens befolkning. av världens bnp-tillväxt skapas här – det är snabbt på väg nedåt – men över hälften av världens sociala välfärdskostnader finns på vår kontinent. Ska den ekvationen hålla är nyckeln arbete: arbete därför att det är bra för människor, arbete därför att det utvecklar vårt samhälle och inte som säger är hotet mot mänskligheten – jag håller inte med. Där finns det vägval som svenska folket står inför. Låt mig säga: Jag respekterar om man i avtal väljer att gå fram med arbetstidsförkortning. Man kan välja det – jag tror på den svenska modellen. Man kan välja att ta en del av löneutrymmet för att förkorta arbetstiden. Men jag tror inte på att tvinga fram detta med lagstiftning, och jag tycker inte att och , som föreslår detta, är ärliga med att det kraftigt skulle minska bnp och skapa stora problem för . Jag delar uppfattningen att omsorgstrycket är ett tecken på att är ojämställt – det ligger tyngre på kvinnor än på män. Men jag delar inte beskrivningen av att det stora problemet och utmaningen i svensk skola bara skulle handla om unga tjejer, för det tycker jag är en felaktig beskrivning. Vi ser snarare en utveckling där många tjejer har väldigt bra skolresultat medan vi har problem med många av pojkarna, de unga, arga männen, som kommer ut ur en skola där de inte riktigt finner sig till rätta och inte verkar klara de bästa skolresultaten. Det är också en samhällsutmaning. Jag tror på att se hela samhället – inte bara halva. 9 (MP) replik: Den riktigt stora utmaningen i svensk skola är att vi har haft en regering som har lagt på lärarna nya pappersuppgifter, som man har skurit bort medarbetare från skolan. Nio av tio lärare vittnar om att de har fått ägna mer tid åt att fylla i papper, och har nästan 10 000 medarbetare skurits bort från svensk skola. Man behöver inte ha högsta resultat i PISA-provet för att inse att om färre medarbetare ska ägna mer tid åt att fylla i papper blir det mindre tid över för eleverna, mindre tid över för den bråkiga killen som har svårt att koncentrera sig, mindre tid över för den oroliga tjejen som behöver någon som ser just henne bortom prestation, prov och betyg. Det är resultatet av Alliansens skolpolitik. Statsministern måste ha missat hur det faktiskt ser ut i svensk äldreomsorg , att många kvinnor tvingas lämna arbetsmarknaden eller gå ned till deltid redan vid 50–. Var är arbetslinjen i det? Var är arbetslinjen i att slita ut människor långt före pensionen? Det är den stora samhällskostnaden – inte förslag. 10 Statsminister (M) replik: Vi har skjutit till resurser till svensk skola. Jag delar inte beskrivning, men jag har svårt att förstå hur lösningen på det problem som du beskriver är att vi låter lärarna lämna strax efter lunch, med din arbetstidsförkortning. (Applåder) Du hade en fråga till mig. Ursäkta, nu tappade jag bort den. ((MP): är jag mest intresserad av varför du tycker att detta är ett bra tillfälle att hitta på saker om andras politik.) Det var inte din fråga. ((MP): Nej, min fråga var: Har du sett hur det ser ut i äldreomsorgen?) Ja, det har jag! ((MP): Har du sett hur människor lämnar ) (TALMANNEN: är det replikrunda!) Så här borde vi ha det oftare – det är en härlig dialog! Låt mig då säga när det gäller äldreomsorgen ((MP): Eller så lyssnar man från början!) Jag har varit mycket i svensk äldreomsorg. Min uppfattning är att det absolut är viktigt att lyssna på den personal som finns där. Man jobbar nu ofta med utrustning som avlastar de lyft som fanns . Många kommuner börjar bli bättre på att inte dela på passen. Det finns mycket att lyssna in. Men jag delar inte din uppfattning när du beskriver alla som uttröttade och utan möjlighet att arbeta. Det tycker jag återigen är en vanbeskrivning av ett område där många gör uppskattade insatser. 11 (SD) replik: Jag tänkte göra statsministern glad genom att prata lite jobb – det var det han ville, sade han. Det är en mycket positiv bild som målas upp i anförande. Han är oerhört stolt över vad regeringen har åstadkommit som han har haft makten, och han får applåder av församlingen för detta. Det är naturligtvis fantastiska resultat att ha skapat 250 000 nya jobb i . Det är oerhört många. Däremot hörde jag inte i anförandet nämna arbetslösheten över huvud taget. Jag tror inte att han nämnde det en enda gång. Men det är inte så konstigt. som sysselsättningen har ökat med säkert fler än 250 000 har arbetslösheten ökat. Vi har alltså en ökad sysselsättning men en arbetslöshet som ligger kvar på väldigt höga nivåer. Förklaringen till det är att vi ständigt fyller på arbetskraften mer än vad vi lyckas skapa jobb, mer än vad man lyckas öka sysselsättningen. Det är det jag inte riktigt får ihop. lovade och regeringen: Till 2020 ska vi ha fem miljoner människor sysselsatta. Det innebär ungefär 350 000 nya jobb. Då är min fråga till : Med hur många människor kommer man att öka arbetskraften ? 12 Statsminister (M) replik: Det finns inte bara ett ord eller en siffra som kan beskriva svensk arbetsmarknad, utan man måste beskriva sysselsättning, arbetslöshet och arbetskraft och titta på olika former av sysselsättningsdeltagande. Jag nämnde faktiskt flera av dessa. Vi har byggt en politik för att inte förtidspensionera stora delar av arbetskraften. Det har gjort att arbetskraften växer mycket snabbt i . Till det bidrar att vi har en av de snabbast växande befolkningarna i , både därför att vi har ett barnafödande som är positivt men också därför att människor kommer från andra länder. Jag har diskuterat med att det inte är ett statiskt förhållande att man kommer hit och kanske inte får jobb dag ett, utan det är mer en fråga om hur snabbt man kommer i arbete. Det är en samhällsutmaning som vi har anledning att ta på allvar. Jag delar inte uppfattningen att de som ännu saknar jobb bara skulle vara människor som kommer från andra länder. Det är inte experternas mening när de går igenom detta, utan de nämner flera grupper. De nämner människor som har varit arbetslösa länge och som har dålig kontakt med arbetsmarknaden och oftast inte grundläggande utbildningar. De nämner människor som lever med funktionshinder av olika slag. De nämner unga som har svårt att komma in. De nämner också gruppen utrikes födda, framför allt dem som inte har lärt sig svenska språket eller kommer med kort eller ingen utbildningsbakgrund. Vi har ganska goda kunskaper om detta. Mitt svar blir inte: Sätt en dörr i ansiktet på dem, skyll dem för allt ont! Så tycker jag att gör – absolut.