prot · H10962 · 2014-01-29 00:00:00 — Det gäller inte bara det ungerska företag som verkar i eller det portugisiska företag som verkar i , utan det gäller även det svenska företag som verkar i . Förmodligen finns det kunnande, kunskap och komponenter, delar av produkterna, som kommer från , respektive som har sina rötter i de tre länderna och många fler länder. Det är också viktigt att kunna definiera vad som är en företagshemlighet. I det här ärendet om företagshemligheter, herr talman, har kommissionen gjort definitionen att en företagshemlighet är information som inte är allmänt känd eller lätt tillgänglig, som har kommersiellt värde genom att den är hemlig och som innehavaren av företagshemligheten vidtar rimliga åtgärder för att hålla hemlig. Det är inte lätt att ha koll på exakt vad som är en företagshemlighet och vad som inte är det. Än mindre lätt är att skydda en företagshemlighet. Med internet, alla intranät och framför allt kommande möjligheter att nå information och nå hemligheter blir jakten ganska obalanserad och svår att hantera. Det är olagligt att anskaffa företagshemligheter utan samtycke genom stöld, muta eller brott mot god affärssed, om det finns uppsåt. Det förslag som är framlagt överensstämmer väl med avtal om handelsrelaterade aspekter på immateriella rättigheter, det som regleras genom det så kallade . EU:s största handelspartner har liknande lagstiftning på området: , och alla de många andra länderna. Med andra ord är detta ett bra initiativ och ett bra direktiv för framför allt mindre och medelstora företag i alla länder men också för de stora företagen. Kom ihåg att den gamla tidens industrispion – som smög omkring i korridorerna och försökte komma ned på fabriksgolven och kanske fotografera eller sno med sig en produkt – inte finns utan ser ut på helt annat sätt och kanske till och med verkar utanför företagets fysiska miljö. Detta är bra för EU som helhet. Vad är förslaget inte bra för? Ja, det är inte bra för oseriösa aktörer som bryter in och olovligen försöker tillskansa sig hemligheter som andra har skapat. Detta gagnar i förlängningen också innovationskraften och den utveckling som är så välbehövlig inom EU men också utanför EU. Ju mer harmoniserad syn man har på företagshemligheter och hur man ska värja sig mot hot mot dem, desto bättre värld får man. Detta gagnar den internationella konkurrensen på ett bra sätt. Men i slutändan handlar det om att det ska gagna medborgare och konsumenter. Det är ju därför vi är här, för att i slutändan ta vara på den enskilda människans rättigheter, vad som är bäst. Jag ber att få yrka att lägger utlåtandet till handlingarna. 50 (S) replik: Jag vill börja med att påpeka att vi i har en bra lagstiftning på området. Vi har en lagstiftning som är starkare och bättre än den lagstiftning som EU och kommissionen nu föreslår. Det kan vara viktigt att komma ihåg det. säger i sitt anförande att det inte är lätt att veta vad som är en företagshemlighet. Nej, det är precis det som är ett av de stora orosmomenten. Vad är en företagshemlighet? Det blir min fråga till . Redogör för kammaren för vad en företagshemlighet är, så att det blir tydliggjort och vi vet och inte behöver känna osäkerhet om vad det handlar om! 51 HANS (M) replik: Tack för frågan, ! Den ger mig anledning att upprepa vad jag sade i mitt anförande. Jag hänvisade till den definition som har gjort. Enligt kommissionen är en företagshemlighet information som inte är allmänt känd eller lätt tillgänglig, som har kommersiellt värde genom att den är hemlig och som innehavaren av företagshemligheten vidtar rimliga åtgärder för att hålla hemlig. Det är kanske inte lätt att definiera och exakt exemplifiera vad detta kan vara. Men vi vet att det förekommer olovliga intrång när det gäller företagshemligheter. De blir mycket svårare att hantera i och med att tillgängligheten till hemlig information är så mycket större . Det är en komplexitet, och den varierar . Man kan måla spöken på väggen, eller vad det heter, men det viktiga är väl ändå att vi någonstans försöker hinna i kapp och motverka de intrång som görs när det gäller företagshemligheter? Lagen ligger efter gärningsmännen. Så har det varit. Men låt oss nu inte se till att det bästa blir det godas fiende här och att vi avstår från att ta detta internationella samlade grepp, som faktiskt är det viktiga. Jag förklarade här tidigare hur gränserna överskrids i princip i varenda handling när man gör affärer. Detta är självklarheter och ingenting som jag kommer med upplysningar om. Men det är detta perspektiv som vi måste ha. Därför är det viktigt med ett större grepp, ett grepp som vi kan ta inom ramen för Europeiska unionen. 52 (S) replik: Jag kommer tillbaka till att vi i har en bra lagstiftning i fråga om vad som är en företagshemlighet och hur intrång ska åtgärdas. Med det förslag som kommissionen nu lyfter fram blir det inte lika tydligt, vilket regeringen har uttryckt och känner en viss oro för. Det är därför lite märkligt att och hans kolleger här i inte alls vill kännas vid det. Det är lite intressant att talar om att vi ska försöka hinna i kapp. Det är precis det som detta handlar om. Varför ska man ha så bråttom att man inte tar sig tid att göra en ordentlig konsekvensanalys utifrån vad detta i grund och botten handlar om och vad en företagshemlighet är? Det som kommissionen har lagt fram om vad en företagshemlighet är måste man sätta kött och blod på för att man ska förstå konsekvenserna när man ska leva upp till den lagstiftning som kommer att vara på EU-nivå. Det kommer att betyda att EU-lagstiftningen kommer att stå över den svenska lagstiftningen, och vi har en starkare lagstiftning. Man kan tycka att det borde föranleda en viss oro hos Alliansen, precis som när fackförbunden framför kritik om att det finns osäkerhet om vad som kommer att gälla angående grundläggande rättigheter när det gäller tryck- och yttrandefriheten. Detta är så grundläggande i vår lagstiftning att det finns all anledning att inte fatta beslut om det på EU-nivå. 53 HANS (M) replik: Vid tidigare tillfällen har Socialdemokraterna sagt att det går för fort fram, att man ska vänta, utreda och se konsekvenserna. Vi kan gå när det var fråga om att slå samman Invest med till Business . I detta fall visade det sig att det nog var bra att inte vänta, inte minst med tanke på synpunkter därefter. Det finns goda exempel på när det var bra att inte vänta för . När det gäller att beivra intrång i fråga om företagshemligheter arbetar tiden faktiskt emot oss. De invändningar som har kommit från några remissinstanser är högst relevanta. Det ska jag inte säga någonting annat om. De är så relevanta att detta är någonting som det är viktigt att den beaktar i arbetet med att upprätta detta direktiv och se till att intrång när det gäller företagshemligheter beivras. Om inte skulle vara med på detta kommer den rösten att vara ganska tyst. Regleringen måste utformas så att den inte begränsar tryck- och yttrandefriheten. Detta är ett svenskt och någonting som kan ta med sig i förhandlingarna i . Men om vi ska ställa oss utanför där kommer denna röst inte att finnas med, och då kommer förmodligen inte beivrandet av intrång när det gäller företagshemligheter i det slutgiltiga förslaget att bli lika bra som om är med på banan. Det ska inte heller hindra anställda att avslöja brott och missförhållanden. Direktivet ska formuleras så att det är förenligt med grundlagsskyddade rättigheter i . Detta är någonting som utskottet ser som oerhört viktigt. Det är någonting som regeringen redan har signalerat, och det är viktigt att man tar med sig det och tar ett samlat grepp inom EU i denna mycket angelägna fråga. Det här kommer att bli bra för stora företag och för små företag, det kommer att bli bra för svenska konsumenter, och det kommer att bli bra för världshandeln och för innovationskraften i dess helhet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) betänkande 2013/14:UbU16 Studiestöd föredrogs. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 11 § Associationsrätt m.m. betänkande 2013/14:CU8 Associationsrätt m.m. föredrogs. 54 (S): Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 1 och 2. Den första fråga som jag vill ta upp här gäller könsfördelningen i bolagsstyrelser. Det finns forskning som visar att kompetens inte är det enda urvalskriteriet för att hamna i en bolagsstyrelse. De som sitter i valberedningen utgår mycket från vilka de känner och, kanske omedvetet, från likhet, det vill säga att män utser andra män. Därför är problemet inte bara att det är för få kvinnor i bolagsstyrelserna utan också att det är för få kvinnor i valberedningarna. Vi kan se att kvinnor inte har sämre kompetens än män, inte har lägre utbildning och inte har mindre arbetslivserfarenhet. Argumentet att kvinnor skulle sakna kompetens i detta sammanhang håller alltså inte. Vi kan se en mycket långsam förbättring. Denna förbättring kan dessutom kopplas till att det har varit en debatt i samhället om dessa frågor och även hot om lagstiftning – att ha kvotering i bolagsstyrelser. I införde man kvotering i bolagsstyrelser . Man sade att det skulle finnas av vartdera könet i de stora bolagens styrelser. Det fanns först ett motstånd mot detta. Men kan man se att det finns positiva erfarenheter av det. Man kan se att i och med att det har kommit in fler kvinnor i bolagsstyrelserna har utbildningsnivån generellt höjts. Man kan även se en föryngring. Det är alltså många unga kvinnor och många välutbildade kvinnor som har kommit in. På EU-nivå jobbar man också med denna fråga. har satt upp ett mål om att det ska vara av vartdera könet i bolagsstyrelserna . Detta är regeringen tyvärr emot. har tidigare röstat ja till det, och det finns ett stöd för det inom EU. Men regeringen här hemma är emot detta med hänvisning till att denna fråga inte är lämplig att besluta om på EU-nivå. Jag tror att det är ett svepskäl. Regeringen är nämligen emot detta arbete även på hemmaplan. Jag tror att det är den främsta invändningen. Annars säger man att frågor om jämställdhet, mänskliga rättigheter och demokrati ska beslutas på EU-nivå där länderna har krav på att leva upp till detta. Det som vi nu vill är att få en lagstiftning i som innebär att både bolagsstyrelser och valberedningar ska ha av vartdera könet. Förutom att detta skulle lösa problemet är vi övertygade om att det skulle snabba på den frivilliga processen i väntan på att lagstiftningen träder i kraft. Det som har gjorts när det gäller kommunala bolag tycker vi är positivt. Även där finns det ett problem med att det inte är en jämn representation, och det är kvinnor som är underrepresenterade. En utredning har föreslagit att man ska bredda utnämningarna, vilket vi tycker är bra. Vi hoppas framför allt att utredningen kan titta på frågan om en jämn könsrepresentation. Den andra fråga som jag tänkte ta upp här gäller jämställdhetsredovisning. Det finns utredningar, bland annat från , som visar att om man ökar jämställdheten i företagandet ökar man också produktiviteten. Det går alltså bättre ekonomiskt för de företag som har mer jämställdhet och mångfald. De företag som omfattas av årsredovisningslagen har inte skyldighet att göra någon omfattande jämställdhetsredovisning. Om de hade varit skyldiga att göra det skulle det synliggöra problemen offentligt, men framför allt i företagen själva. Kanske är man inte medveten om hur illa det ser ut, och när man synliggör problemen kan man vidta åtgärder för att lösa dem. Därför vill vi att de företag som omfattas av årsredovisningslagen också ska omfattas av krav på att göra ordentliga jämställdhetsredovisningar. Bland annat handlar det om könsuppdelad lönestatistik. Lönediskrimineringen är ett av de allra största jämställdhetsproblemen. Kvinnor som utför samma arbete som män diskrimineras konsekvent med sämre lön. Även uppgifter om sjukfrånvaro är intressanta när det gäller redovisningen. Där kan man se att kvinnor ofta är sjukskrivna mer än män. Det är viktigt, inte minst för företagets egen lönsamhet, att man förebygger problemet. Det gäller till exempel arbetsmiljöfrågor. Föräldraledighet är en annan viktig sak som bör ingå i jämställdhetsredovisningen. Där kan man se att det för det mesta är ett ojämnt uttag. Männen tar bara en femtedel av föräldraledigheten. Detta missgynnar kvinnorna på när det gäller karriär och löneutveckling. Man kan se att för varje extra månad föräldraledighet som män tar ut ökar kvinnans lön . Det handlar alltså om en man och en kvinna i ett förhållande; när mannen tar mer föräldraledighet och kvinnan därmed mindre ökar hennes lön. Detta är en intressant siffra för att öka jämställdheten och dessutom se till att både män och kvinnor är föräldralediga. En annan fråga som jag tänkte ta upp gäller ekonomiska föreningar. Kooperationen är viktig för , och det är en bra form för dem som jobbar där. Inte minst är kooperativt boende, där man kan få ned köpesumman för dem som vill komma in och bo där, en bra form. Tyvärr drivs de flesta kooperativa företag som ekonomiska föreningar. Det finns problem med denna företagsform. Man kan till och med se att den missgynnas jämfört med andra företagsformer. Därför hoppas vi att regeringen kommer tillbaka i frågan och ser till att den ekonomiska föreningen fungerar lika bra som andra företagsformer. Min partikollega kommer att tala mer om franchising. Jag kan säga att vi helt och fullt står bakom det han kommer att säga. Franchisetagare är missgynnade. De är den svagare parten i förhållande till franchisegivaren. Det handlar om att vi behöver få förhandlingsrätt för franchisetagare, möjligheter till uppsägningsavtal, ekonomisk kompensation i samband med uppsägningar, förbud mot oskäliga avtalsvillkor och så vidare. kommer alltså att utveckla detta. 55 (MP): I civilutskottets betänkande 8 om associationsrätt behandlar utskottet ett tjugotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Många av förslagen har behandlats av tidigare. Det bör, inte minst av regeringen, uppfattas som att frågorna är mycket angelägna. Några nya initiativ kan man emellertid hitta bland motionerna. Var femte medborgare i vårt land är född utomlands alternativt har föräldrar födda utomlands. Det var länge sedan kvinnorna till antalet passerade oss män på de högre utbildningarna. Trots dessa båda fakta ser de flesta en vit man framför sig när de tänker på en ledande person i samhället, oavsett om det handlar om näringslivet, politiken eller statsapparaten. Det finns mycket att göra i vårt samhälle när det gäller fördelning av makt och inflytande. I betänkandet behandlas motionsförslag om åtgärder för en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser. har länge drivit kravet på en lagstiftning om att det underrepresenterade könet ska ha rätt till av antalet platser i en bolagsstyrelse. I nästan alla bolagsstyrelser handlar det om att öka kvinnors inflytande. Frågan utreddes under de år som hade inflytande över den socialdemokratiska regeringen, men förslaget hann aldrig bli lagstiftat före alliansregeringens tillträde. Den kvinnofientliga alliansregeringen valde då att snabbt avskriva alla tankar på att öka kvinnors inflytande. Bara som ett tips till den journalist som vill beskriva skiljelinjer mellan regeringen och en stor del av oppositionen: Skriv om en regering som anstränger sig för att hålla tillbaka kvinnorna och en opposition som kämpar för att lyfta fram dem! Varför är då detta en så viktig fråga att vi återkommer till den? Förutom det uppenbara om dolda manliga maktstrukturer och orättvisor handlar det faktiskt om rent praktiska fördelar. Vi i har mer än någonsin behov av ett framgångsrikt näringsliv, och det är bevisat, om, att företag med stort kvinnligt inslag i ledande ställning gör ett bättre jobb än de där enbart män styr. Precis som konstaterar jag att kvinnor helt enkelt är bättre företagsledare än män. Vi män borde därför av ren självbevarelsedrift anstränga oss för att lyfta fram fler kvinnor i ledande befattningar. Det argumentet kanske jag inte borde ha använt här, för det är väl inte politiskt korrekt att säga så. Det är ju för att öka jämställdheten i samhället som vi driver frågan och inte för att männen ska få fler fördelar. Jag tror ändå att det behöver sägas att även vi män vinner på att fler kvinnor får ledande positioner i näringslivet. har, precis som påpekade, med stor framgång infört kvotering i bolagsstyrelser – precis så som vi miljöpartister har föreslagit – trots att vi gröna när det skedde inte hade någon representation i det norska . Det gör att det känns lite misslyckat att stå här. Det är märkligt att en enig riksdag i , som så ofta framställs som ett föregångsland när det gäller jämställdhetsfrågor, inte kan säga ja till den modell för könskvotering i bolagsstyrelser som vi i har föreslagit och som man har infört i utan ett miljöparti i . Betänkandet innehåller även en del andra intressanta förslag. Eftersom jag själv har ägnat en stor del av mitt vuxna liv till att initiera, bygga och förvalta olika former av ekonomisk verksamhet med utgångspunkt från lagen om ekonomiska föreningar är jag särskilt glad för förslaget i motion N210. Det råkar också vara så att en av mina gamla skolkamrater var huvudsekreterare i en utredning som 1980 – tror jag att det var – lade fram ett förslag om revidering av lagen om ekonomiska föreningar. Inom ramen för denna lag huserar såväl några stora företag med miljardomsättning som ett mycket stort antal små, praktiska kooperativa verksamheter – och allting däremellan. Det som förenar verksamheterna är en medlemsnytta som man sätter i fokus. Vi anser att det finns samma behov här som i aktiebolagslagen av att skilja på vinstdrivande och icke vinstdrivande verksamheter. Regler för kapitalbildning och beskattning skulle exempelvis kunna utformas på ett sätt som är bättre för alla om man genomför en sådan uppdelning. Exempelvis kreditgivningsfrågor är mycket speciella för ekonomiska föreningar – det har jag erfarit. En utredning för att se över villkoren för alla de verksamheter som bedrivs inom ramen för lagen om ekonomiska föreningar borde emellertid inte vara så låst i sitt uppdrag att den inte skulle kunna komma fram till en än mer genomgripande uppdelning av alla dessa verksamheter med alla de olika karaktärer de har. Man skulle helt enkelt kunna få flera olika lagrum för olika typer av verksamheter. En näraliggande fråga är det som brukar benämnas socialt företagande. Det innebär att personer med nedsatt funktionsförmåga bedriver yrkesverksamhet i företagsform. Det kan självklart ske i form av enskilda firmor, handelsbolag eller aktiebolag eller i kooperativa former, till exempel inom ramen för lagen om ekonomiska föreningar. växer det fram en hel del nya företag av den här typen. Totalt finns det över 380 sociala företag i landet. Enbart i 16 sociala företag sysselsätts totalt 104 personer. Jag besökte ett socialt företag som arbetar med enbart döva, Dalahänder. Deras främsta krav på oss politiker var en höjning av grundnivån för lönebidraget. Hörde ni det på allianssidan? Som ett litet kuriosum kan jag berätta att jag skrev en motion om just den frågan. Jag fick då inte stöd från Socialdemokraterna för att genomföra det. Men de motionsyrkanden på det här området som behandlas i betänkandet handlar om att vi i borde göra som i flera andra länder, nämligen skapa en lagstiftning som underlättar för socialt företagande. Det normala är att personer med nedsatt funktionsförmåga vill försörja sig genom eget arbete, precis som alla andra i samhället. Att underlätta det tycker man borde vara en självklarhet. I takt med att ny teknik hjälper till, så att allt fler med olika former av funktionsnedsättning kan vara så aktiva att ett arbete känns som en naturlig del av livet, blir detta ändå mer angeläget. Jag utesluter inte, herr talman, att en översyn av lagen om ekonomiska föreningar, om den får ett brett uppdrag, skulle kunna behandla de frågor som särskilt skulle underlätta för så kallade sociala företag. Samhället förändras snabbt, inte minst genom medicinska och tekniska framsteg. En genomtänkt arbetslinje borde även innehålla utveckling och översyn av regler som skulle underlätta för fler att bli en del av vår gemensamma försörjning. Jag står självklart bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservation 1. 56 (M): Ärendet vi debatterar nu är som sagts ett motionsbetänkande om associationsrätt. Ordet associationsrätt kan låta torrt, men det är det inte, för det handlar om grundstenarna för näringslivet. Näringslivsfrågor är oerhört intressanta och viktiga. Vi behöver näringslivet för vår välfärd och sunda statsfinanser, men också för att människor ska ha möjlighet att förverkliga sina livsdrömmar, driva företag, utvecklas och bidra till samhället. Det går inte att ta miste på intresset för näringslivsfrågor. Vi debatterar dem , men det har också funnits ärenden som berört näringslivsfrågor. I mitt anförande kommer jag att beröra i huvudsak tre områden. Jag börjar med könsfördelningen i bolagsstyrelser. Det är ingalunda någon ny fråga. Vi har debatterat frågan om könsfördelning i bolagsstyrelser . Jag skulle vilja lyfta fram att det naturligtvis är en oerhört angelägen fråga att kvinnor kan driva företag och att kvinnor kan finnas med i bolagsstyrelser. Det handlar om något så självklart som möjligheten att göra karriär och utvecklas, men också om ett samhällsekonomiskt perspektiv och ett företagarperspektiv. Men det finns också andra kriterier som är viktiga, och det är något som vi inom Alliansen har lyft fram. Det handlar om grundförutsättningarna för ett fungerande näringsliv och om ägaransvaret. Att vi via lagstiftning skulle besluta hur en styrelse ska vara konstruerad skulle vara ett stort intrång i äganderätten. Det skulle också vara ett sätt att via lagstiftning ta över hur en valberedning ska arbeta. Det skulle vara att ta över aktieägarnas ansvar. Detta är något som vi inte vill i Alliansen. Vad kan vi då göra för att andelen kvinnor ska öka i bolagsstyrelser? Vi har vidtagit flera åtgärder. Först och främst vill jag säga att det finns en stor mängd kvinnor i statliga bolag. I statligt ägda företag är av styrelseledamöterna kvinnor. I helägda statliga bolag är det . Detta visar att det är möjligt att öka andelen kvinnor i styrelser utan lagstiftning. Vad har vi då gjort inom Alliansen? Jo, vi har startat mentorprogram för att välkvalificerade kvinnor ska kunna utveckla sin kompetens och bygga nätverk. har också fått i uppdrag att stödja kvinnors företagande, så att kvinnor ska starta företag, driva företag och expandera. Man ska se till att det växer. Det finns en annan fråga som jag vill lyfta fram. Många kvinnor arbetar inom vård och omsorg. Många kvinnor inom vård och omsorg har också en vision om att kunna utveckla företag. Jag tycker att det är oerhört angeläget att säga detta, eftersom det finns en pågående debatt som lyfts fram från framför allt vänstersidan om att begränsa företagande inom vård och omsorg. Självklart måste det också finnas med i perspektivet att kvinnor är yrkesverksamma inom vissa områden. Då tycker jag att det skulle vara fel att säga att den delen inte skulle kunna vara föremål för företagande. Jag vill gå vidare och säga några ord om lagen om ekonomiska föreningar och socialt företagande. Precis som det har sagts här tidigare, men inte riktigt lika tydligt, pågår det inom en utredning, . Den handlar bland annat om hur fler föreningar ska kunna utvecklas och bedriva företagande. Det skulle vara väldigt fel att föregripa en utredning här i . Vi har normalt inte gjort det i andra sammanhang, och därför bör vi inte göra det nu heller. Slutligen vill jag ta upp frågan om franchising. Jag vet att oppositionen inte har nämnt franchising ännu men att det kommer . Därför vill jag också säga några ord om denna fråga. I finns det ca 500 franchisekedjor och ca 2 400 franchisetagare.