prot · H20930 · 2014-12-02 00:00:00 — Det som gjorde var att han förtidspensionerade bort människor. Han såg till att sopa undan människor under mattan så att de inte syntes i statistiken. Då såg det fint ut, och han kunde stå och säga: Titta så låg arbetslösheten är! 150 000 människor som var förtidspensionerade under tid förde vi tillbaka på arbetsmarknaden. Det är klart att det kommer att synas i statistiken. Men vi var mer besjälade av att hjälpa människor tillbaka till ett jobb än av att vi skulle kunna stå här och skryta om låg arbetslöshet. Det intressanta är egentligen inte arbetslösheten, utan det intressanta är hur många människor som står utanför totalt sett oavsett om de är arbetslösa, förtidspensionerade eller sjukskrivna eller om de lever på försörjningsstöd. Det är detta inte tycks ta till sig och som Socialdemokraterna inte har tagit till sig . Jag är orolig för att vi kommer att vara fast i diskussionen till. Om man tittar på budgeten ser man att den post som Socialdemokraterna och har satsat mest pengar på är en post som man kallar för beräkningstekniska justeringar och som man inte kan förklara vad det är. Jag har frågat vad det är för något, men hon har inte svarat på det utan har skjutit interpellationen . Det handlar om att man ska återföra människor till förtidspension. Man ska få människor som är arbetslösa att bli förtidspensionerade eller sjukskrivna och på så sätt lämna arbetsmarknaden så att det ser fint ut i statistiken och så att arbetslösheten blir låg. 31 Finansminister (S): Det kommer att gå till tillväxtskapande reformer. Jag noterar att ingen svarar på varför det är bra med YA-jobb när det är som står bakom dem och varför YA-jobb är dåliga när det är socialdemokrater som föreslår dem tillsammans med och . Det är precis den modell som vi föreslår att man ska använda, dock med en högre subventionsgrad än vad den tidigare borgerliga regeringen föreslog och var väldigt entusiastisk över. Poängen är just att långtidsarbetslösa ungdomar inte ska sitta hemma i tv-soffan månad ut och månad in och spela tv-spel, utan få möjlighet att komma ut i arbetslivet, utföra riktiga arbetsuppgifter och kombinera det med utbildning. Om man har fått en chans att visa vad man går för på arbetet har man naturligtvis också större möjligheter att sedan komma in på den ordinarie arbetsmarknaden. Hela poängen med YA-avtalen är att man ska utföra riktiga arbetsuppgifter. Det är ett anställningsförhållande mellan arbetsgivaren och arbetstagaren. Man har en kvalitetskontroll. Det är arbetsgivaren som anställer ungdomarna, sorterar och gallrar och ser till att det är personer som är lämpliga för arbetsuppgifterna. De får utföra riktiga arbetsuppgifter, och det kombineras dessutom med en utbildning. Detta tycker plötsligt är jättedåligt. Jag har svårt att förstå varför man tycker att det är bättre att ungdomar går långtidsarbetslösa än att de får utföra riktiga arbetsuppgifter och kombinera det med en utbildning. Min bedömning är att de har mycket större chanser att komma in på arbetsmarknaden efter detta. Därför är traineejobben en central del av regeringens politik för att få fler ungdomar i arbete och få ned inte minst långtidsarbetslösheten bland ungdomar. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2014/15:116 om hot från vägslitageavgift mot den förnybara energin 32 Finansminister (S): har frågat klimat- och miljöministern samt vice statsministern hur ministern ser på att vägslitageskatten kan medföra en negativ klimatpåverkan om uttaget av förnybara bränslen från skogen minskar. Han har också frågat hur stor minskning av klimatnyttorna vi enligt ministern kan räkna med per procent olönsam skogsråvara till följd av vägslitageavgiften och vad ministern avser att göra för att en kommande vägslitageskatt inte ska motverka användningen av förnybara bränslen från skogen. Han har dessutom frågat om det finns andra områden som ministern ser kan motverka de negativa effekterna av vägslitageavgiften på uttaget av förnybara bränslen från skogen, exempelvis längre fordon. Interpellationen har överlämnats till mig. Som jag har sagt i svar på tidigare interpellationer är skogsnäringen en av viktigaste basnäringar, med stor potential att skapa jobb och tillväxt. Skogen utgör också en viktig källa till förnybar råvara för energi. Genom ett nationellt skogsprogram prioriterar regeringen innovation och satsningar på nya produkter från skogens hela värdekedja för att motverka klimatförändringar och öka sysselsättning och tillväxt i hela . Jag har också tidigare framfört att regeringen föreslår kraftiga satsningar på den statliga transportinfrastrukturen . I budgetpropositionen föreslår regeringen att det bör tillsättas en utredning om hur en avståndsbaserad vägslitageskatt kan utformas. Genom en sådan skatt är det möjligt att i högre grad internalisera lastbilstrafikens kostnader för samhällsekonomin vilket kan bidra till ett mer effektivt utnyttjande av infrastrukturen. En effekt av detta kan vara att vissa långväga godstransporter flyttas från lastbil till tåg och sjöfart. Skatten bedöms även kunna öka möjligheterna till styrning mot mer miljöanpassade fordon på de svenska vägarna. Effekten av en vägslitageskatt beror också på hur intäkterna från skatten används. Medel motsvarande intäkterna från skatten ska användas för att stärka transportsystemet. pågår ett arbete med att ta fram direktiv till utredningen. Hur skatten ska utformas närmare kommer att ingå i utredningens uppdrag att analysera, liksom vilka konsekvenser den föreslagna skatten får för olika sektorer och regioner. Jag är inte beredd att föregripa den kommande utredningens arbete. 33 (C): Jag vill tacka statsrådet för svaret, eller kanske för bristen på svar. Ministern kanske vill veta vilka frågor jag ställde? Jag ställde nämligen fyra frågor till klimat- och miljöministern som överlämnade dem till finansministern. Det kanske berodde på att frågorna var ganska besvärande. har gjort en ny studie. Den har inte släppts , men de har berättat en hel del av resultatet som handlar om just kilometerskatten eller den avståndsbaserade vägslitageskatten som den nya regeringen väljer att kalla det hela. Resultatet visar på tydliga slutsatser om att av de primära skogsbränslena blir olönsamma att använda. Det är en enorm potential som går förlorad. Det är potential som vi i skulle vilja använda till att ställa om fordonsflottan till mer förnybara bränslen. Vi vill använda dem till att värma hus, såväl i form av fjärrvärme som pellets, ved och andra saker. Vi vill använda bränslena för att få bort den direktverkande elen och oljan samt många andra saker som kan göra stor miljönytta om vi använder de här bränslena. Finansministern hänvisar bara till att de pengar som man får in ska användas till att stärka transportinfrastrukturen. Det motverkar inte det faktumet att skogsindustrin och de förnybara bränslena i skogen kommer att få ökade kostnader. Kostnaderna för dem minskar inte för att man stärker transportinfrastrukturen. Det är inte där som vi har mer tåg och sjöfart. De transportslagen finns inte i skogen. Ministern säger också, vilket jag tycker är bra, att regeringen avser att satsa på skogsindustrin. Det är en industri som har potential och där vi i ser att det finns mycket att göra. Jag vill ändå fråga ministern igen: Hur ser ministern på att vägslitageskatten kan medföra negativ klimatpåverkan om uttaget av förnybara bränslen från skogen minskar? Det är en tydlig miljöeffekt som den här skatten riskerar att ha. Det vill jag gärna ha svar på från ministern. 34 Finansminister (S): På låter det som att skatten redan finns. Men utredningen är inte ens tillsatt , och direktiven till utredningen håller just på att skrivas. hänvisar till uträkningar som om skatten redan finns. Men det är naturligtvis hypotetiska uträkningar eftersom skatten inte ens finns och inte ens är utredd. Utredningen har inte tillsatts eftersom direktiven till utredningen ännu inte är skrivna. Alltså är detta kanske att gå händelserna lite i förväg. Det som lyfter fram är naturligtvis en oerhört viktig aspekt, och man bör ha den med sig i utredningen. Jag tycker att det är viktigt att utredningen tittar på den aspekten. Jag har märkt att vägslitageskatten väcker en hel del oro här i talarstol men även ute i landet, både hos näringen och hos politiker, inte minst från den norra delen av . Det är viktigt att regeringen tar den oron på allvar och under utredningens arbete därför för en nära dialog både med de näringar som kan komma att påverkas av skatten och med andra företag eller politiker och andra som känner oro inför den här skatten. Det är inte heller så att de intäkter som kommer från vägslitageskatt inte alls påverkar skogsindustrin. Tanken är nämligen att en del av intäkterna ska gå till bärighetsåtgärder och tjälsäkring som är centrala för skogsindustrin. Skogsindustrin har också själv räknat på att den bristande kvaliteten i transportinfrastrukturen, inklusive vägnätet, kostar skogsnäringen en halv miljard , om jag minns rätt. Det finns alltså kostnader för näringen med icke-fungerande transportinfrastruktur. 35 (C): Jag vill tacka ministern för det eftersom jag tänkte ta upp just det i mitt andra anförande. Jag skulle vilja ha besked, gärna ett löfte. Jag förstår om ministern inte vill spekulera i vad utredningen kommer att komma fram till, men just med tanke på utredningsdirektiven som till att börja med ändå ligger på regeringens bord skulle jag gärna vilja att man ser till hela skattens miljönytta på olika sätt, både indirekt och direkt, både positivt och negativt. För min del riskerar man nämligen en tydlig negativ aspekt av det här. Det blir lite skrattretande när ministern säger i sitt svar att man ska lägga över mer transporter på järnväg och sjöfart. Det är nämligen inte många tåg som stannar ute i skogen, och det finns inte mycket skog längs med havet. Jag vet inte om den nya regeringen tänker att man ska öppna nya flottningsleder och flotta timret på gammalt hederligt sätt, men jag får åtminstone lite av det intrycket när de nu hänvisar till sjöfarten. Även om viss sjöfart hanterar timmer är den ganska liten i sammanhanget, särskilt i som jag kommer ifrån där vi inte har mycket vatten att använda oss av och inte mycket järnväg heller för den delen. I svaret talar ministern om att skatten har en miljöstyrande effekt. Jag blir lite nyfiken på hur man resonerar då eftersom det här handlar om att öka kostnaderna för alla fordon oavsett hur de ser ut, oavsett vilket drivmedel de går på och oavsett hur energieffektiva de är. Det hade varit betydligt bättre att få en miljöstyrande effekt genom att de bästa lastbilarna får lite mindre i skatt och de lite mindre bra lastbilarna får mer i skatt. På det sättet blir det inte samma sak för alla. Det är åtminstone den uppfattningen som jag har fått tidigare. Jag hoppas att ministern kan ta med även det i utredningsdirektiven och göra skatten än mer miljöstyrande så att den faktiskt får en miljöstyrande effekt. Det är viktigt att vi har en utredning om fossiloberoende fordonsflotta. Och de tunga transporterna ligger såklart med där. Det är också viktigt att hitta omställningar så att vi kan ställa om till en helt förnybar fordonspark. 36 (S): Jag vill hälsa finansministern välkommen. Jag tycker att det är bra att vi har den här debatten. Dessutom skulle jag vilja säga till att det är lämpligt att läsa finansplanen, till exempel på s. 283. Där står det att det är rimligt att vägslitageskatten införs eftersom svenska åkare får betala utomlands. Men på samma sida står det också att det ska finnas möjlighet att göra en styrning till miljövänligare fordon. Vi får helt enkelt invänta utredningen och vara med och påverka den . är inte alls lika oroligt som den stämning som nu försöker piska upp ute i landet. De ser en mycket större fara i den oseriösa näringen som utnyttjar chaufförer under slavliknande förhållanden och är mer oroade över det. Eftersom hälften av den tunga trafiken utgörs av utländska transporter ska hälften av den här beräknade inkomsten betalas av utländska åkerier. Det välkomnar jag. De betalar i stort sett ingenting . 37 Finansminister (S): Precis som påpekar är tanken att man i utredningen också ska titta på möjligheten att styra skatten utifrån hur miljövänliga fordonen är. Det finns ett styrmedel i form av koldioxidskatten som ska styra mot fordon som drar mindre bränsle. Men problemet är, vilket också påpekade, att en mycket stor andel av transportarbetet sker med utländska fordon som ofta inte har tankat i . Därmed har vi ingen miljöstyrning på de fordonen. Men med en vägslitageskatt finns det möjlighet att styra alla fordon i mot en mer miljövänlig fordonsflotta. Det är oerhört positivt med den här skatten. Alla transporter kommer självklart aldrig att gå med sjöfart eller tåg. Så ser ut. Därför är det också viktigt att det finns ordentligt med pengar till vägunderhåll så att det finns goda möjligheter att transportera varor från delar av där det inte finns möjlighet till sjöfart eller tågtransporter. Däremot är det naturligtvis önskvärt att, där det är möjligt, mer av godset går med tåg och med båt än med lastbil. 38 (C): Till vill jag först säga att jag vet vad åkeriförbundet säger, men det här handlar snarare om skogsbranschen och skogsindustrin där man är orolig för vad som händer med det skogsbränsle som finns i skogen. kommer fortfarande att kunna ta betalt från sina åkare, så det är inte de som drabbas i första hand. De är inte de som är slutkunder som får betala i slutändan. Jag förstår att de inte har samma problem. Jag håller med dig om de problem som vi ser i åkeribranschen. Det gäller bland annat utländska åkare, kringgående av regler och annat. Vi är överens om att det där finns mycket att göra. Till skillnad från nöjer jag mig inte med möjligheten till miljöstyrning, som det står i finansplanen. Jag vill ha en miljöstyrning. Det ska inte bara vara möjligt; det ska vara någonting som man faktiskt konkret genomför. Jag vill tacka statsrådet nu under den som jag har kvar av min talartid. Jag har fått ett slags besked om att man kommer att ta med detta i utredningsdirektiven och titta på miljöproblemen och miljöeffekterna för att se hur man ska genomföra en tydligare miljöstyrning. Det känns bra och tryggt, om man nu ska ha den här typen av skatt, vilket man kan diskutera, men i så fall är detta viktiga aspekter att ta med. Jag håller med statsrådet om att det behövs mer pengar för vägunderhåll. Då ser jag också framför mig att vi kan räkna med mer stöd till de enskilda vägarna som utgör en väldigt stor del av det svenska transportnätet. Det är också där som de största problemen med tjälskador – som också statsrådet lyfter fram – finns. Det finansieras ju och sköts i privat regi. Som centerpartist och riksdagsledamot är jag orolig för att denna skatt slår mot landsbygden, mot de nya gröna shejkerna – skogsägarna – som har möjlighet att vara med och ställa om till ett förnybart samhälle. Det är jätteviktigt att så inte får ske. 39 Finansminister (S): Jag vill tacka för att han har lyft den här viktiga aspekten på vägslitageavgiften. Jag delar helt engagemang för att man ska använda den svenska skogsråvaran så effektivt och så grönt som möjligt. Där ser jag en stor potential för utvecklingen framöver. Mindre av skogsråvara kommer att gå till pappersmassa eftersom vi läser mindre tidningar. Då kommer man att kunna göra andra saker av skogsråvaran. Det är bra att vi har vår skog. handlar det om hur vi kommer att kunna använda den på ett sätt som skapar jobb och tillväxt i hela landet. Det som är bra med skogsindustrin är ju att den skapar jobb i hela landet, långt utanför våra storstäder. Här tror jag att vi delar ett engagemang så att vi tillsammans via gott samarbete och gott samarbetsklimat här i kan se hur man på bästa sätt kan stärka den svenska skogsnäringen för att hitta nya produkter i den ganska tuffa strukturomvandling som sker i branschen just . Den skogsråvara som kan användas för förnybar energi är ju ett väldigt intressant och spännande område. Jag tackar så mycket för interpellationen! Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2014/15:136 om säkrad finansiering av framtidens välfärd 40 Finansminister (S): har frågat mig hur regeringen ska trygga den långsiktiga välfärden och varför regeringen avskaffar reformer som den förra regeringen införde. frågar vidare hur regeringen bedömer de långsiktiga effekterna av den politik som presenterades i budgetpropositionen . Den förra regeringen har lämnat stora underskott i statens finanser. har arbetslösheten legat på en hög nivå . Flera av de reformer som regeringen nu tar bort har bedömts vara alltför kostsamma i förhållande till den sysselsättning som skapas. Exempelvis har oberoende instanser såsom IFAU, , , och bedömt att nedsatta socialavgifter för unga är en kostnadsineffektiv åtgärd för att öka sysselsättningen. När denna åtgärd slopas frigörs ca som kan satsas på mer effektiv politik. I stället för skattesänkningar prioriterar regeringen åtgärder som är mer jobbskapande. För att stärka sysselsättningen, och på så sätt minska den omfattande arbetslösheten, krävs en aktiv näringspolitik. Förutsättningarna för innovation, företagande och export ska förbättras. Svenska företag ska konkurrera med kompetens, produktivitet och innovationsförmåga. Svenska företag ska visa vägen för hållbara innovationer. En utgångspunkt för regeringens politik är att alla människors kompetens och vilja att arbeta ska tas till vara. De satsningar regeringen gör på exempelvis ökad bemanning inom äldreomsorg och skola, tillsammans med satsningar på att förbättra arbetsmiljön och att stärka arbetslivsforskningen, kommer att leda till att fler kan stanna kvar längre i arbete. Utöver detta har viktiga utbildningssatsningar föreslagits i budgetpropositionen , vilket långsiktigt höjer sysselsättningsgraden och lägger grunden för en högre produktivitet. Det är så vi ska klara den demografiska utmaningen och en god välfärd till alla. 41 (M): Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret. Det var inte riktigt vad jag hade hoppats på, så jag gör ett omtag. Statliga långtidsutredningar, fackens och arbetsgivarorganisationernas men även olika tankesmedjors rapporter verkar samtliga ta de framtida utmaningarna på större allvar än Socialdemokraterna och . Alla har mer eller mindre samma problembild: kan klara den demografiska utvecklingen på dagens standardnivå, men befolkningen kommer att ställa samma krav på ökad standard inom välfärden som i samhället i övrigt, må det vara en lite snabbare dator i skolan eller den senaste medicinen. Det innebär att det kommer att saknas resurser om vi även ska ha en bra skola, en god äldreomsorg och sjukvård för dem som behöver den. Det vill vi ju alla. Hushållen kommer att ha resurser, det visar också utredningarna. Hushållen efterfrågar välfärdstjänster och är beredda att betala för dem – frågan är bara hur det ska ske. Via höjda skatter eller avgifter? Eller genom att var och en får ta ett större eget ansvar? Alla hoppas på, och många jobbar för, teknisk utveckling och ökad effektivitet i verksamheterna. Alla inser också att fler arbetade timmar är åtminstone en del av lösningen – men hur vi ska få fler att arbeta mer verkar vi inte vara överens om. Egentligen borde det inte vara så svårt att se till att unga kommer ut på arbetsmarknaden tidigare, att fler jobbar längre när de är äldre, att vi lyckas integrera de som invandrar till och att vi självklart ska ha trygghetssystem – de är en del av välfärden. Men är det rimligt att man har mer betalt för att inte arbeta än att arbeta? Det låter väl rätt självklart, eller hur? Men hur ska det konkret gå till? När det gäller fler arbetade timmar lyckades Alliansen över förväntan med tanke på finanskris och följande lågkonjunktur. Men de åtgärder som genomförts i arbetslinjens namn vill nu S och MP delvis avskaffa. Att höja ersättningar mer för att inte arbeta och göra det dyrare att ha anställda, som många får behålla mindre av den sista tjänade kronan, kommer att resultera i att färre människor arbetar och fler människor väljer att jobba mindre. Färre arbetade timmar ger mindre skatteintäkter till kommuner och landsting och därmed mindre resurser till välfärden. Visst kan vi komma att behöva höja skatten. Men eftersom utmaningarna kommer , när vi 60-talister börjar gå i pension och de lika många 40-talisterna kommer att ha ett större behov av sjukvård och omsorg, som relativt färre arbetar, är det inte så genomtänkt att göra det . Tar vi till skattehöjningar , när vi fortfarande har möjlighet att förbereda samhället, vad ska vi då ta till sedan som nödlösning? Om vi inte nu börjar se över hur vi ska klara framtidens skola, vård och omsorg, utan sticker huvudet i sanden, kommer det att innebära att politiker i kommuner och landsting tvingas till radikala åtgärder som de som har behov av hjälp och senare kommer att drabbas av. Att vi kommer att stå inför utmaningar är inte frågan, utan frågan är hur vi ska lösa dem. Och hur kan vi redan nu hitta långsiktiga lösningar så att vi dels har svenska folket med oss men även hjälp av de delar av näringslivet som redan är engagerade? Lite omformulerat undrar jag därför hur diskussionen går inom regeringen, respektive hos Socialdemokraterna. Har ni samma problembild? Vilka lösningar diskuterar ni för att vi i ska ha en god välfärd även ? 42 FINN (M): Tack, , för en viktig interpellation, och tack, finansministern, för svaret. Jag måste börja där slutade och tala om – som har tittat framåt. Man har sagt att det finns en chans att upprätthålla en standard i välfärdens kärna med det system vi har , men någon kvalitetsförbättring kan man inte tänka sig. Jag tror, precis som sa, att framtidens generationer kommer att kräva ständiga reformer för att få förbättringar. Vad är det vi talar om? Vi talar förstås om skola, vård och omsorg. Vi talar också om socialförsäkringssystemet, vårt gemensamma trygghetssystem, sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Låt oss utgå från det perspektiv finansministern har, att ladorna är tomma. Det är alltså ont om pengar i de offentliga finanserna, som finansministern sagt i ett tidigare interpellationssvar. Ska vi då satsa på allt detta? Det verkar inte riktigt smart. Vi måste nog prioritera. Vad ska vi prioritera? Ska vi prioritera kärnan, det vill säga skola, vård och omsorg, eller ska vi prioritera reformering av socialförsäkringarna, det vill säga kostnader i sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen? Ska vi med hjälp av statliga medel se till att fler blir sjukskrivna , att fler blir förtidspensionärer, att med hjälp av statliga medel höja a-kassan fastän parterna kan lösa problemet själva, och gör så i stor omfattning? Vi tar alltså av statens utgifter och skjuter in, med en viss prioritering på utgiftssidan, på socialförsäkringssystemen. Hur kommer det då att fungera med skola, vård och omsorg? Jo, men där fanns visst pengar också. Fast ladorna var ju tomma. När ska ladorna fyllas, herr talman? De kanske aldrig ska fyllas. Vi tar bort överskottsmålet. Vad signalerar det egentligen att ta bort överskottsmålet? Det signalerar en enda sak, nämligen att vi ska ge allt till alla, men nota bene att vi ska beskatta er för detta, såväl löntagare som företag. Vi ser möjligtvis en liten gryende konjunkturförbättring på den globala finanskrisen, som har drabbat ett land som som är litet och exportberoende hårt. när vi har chansen att börja fundera över hur vi ska samla i ladorna sätter Socialdemokraterna på sig spenderbyxorna och vill ge allt till alla, tyvärr med en prioritering till bidragsförsörjning framför att säkra välfärd genom att fler arbetar, bidrar och betalar skatt, såväl löntagare som företag. Detta är ett förfärligt tydligt exempel på den ideologiska skillnad i vilka redskap och verktyg man vill angripa beroende på konjunktursituationen.