prot · H20929 · 2014-11-28 00:00:00 — Men om vi tittar på vad skattepengarna skulle användas till, nämligen att introducera subventionerad barnomsorg för alla, ser vi att det kanske skulle öka sysselsättningsgraden. Så länge man beskattar på ett begåvat sätt och sedan använder skattepengarna på ett begåvat sätt kan man höja sysselsättningsgraden. Det är det som har varit drivande för socialdemokrater när vi har utformat den ekonomiska politiken: begåvad beskattning och begåvad användning av pengarna. På så sätt har vi skapat och byggt ett med hög sysselsättningsgrad och låg arbetslöshet. hävdar att det är mycket bättre att ha ett sysselsättningsmål än ett arbetslöshetsmål. Poängen med vårt arbetslöshetsmål är att vi är tydliga med att vi ska nå det genom att öka antalet arbetade timmar och höja sysselsättningen. Därför kommer målet att vara en treenighet, där vi har ett tydligt mål för arbetslösheten. Men vi säger uttalat att vi också noga ska följa antalet arbetade timmar och sysselsättningsgraden. Man kan inte bara titta på en av de här faktorerna; man måste titta på alla tre. Det är korrekt att om man bara tittade på arbetslösheten skulle man kunna försöka få bort människor från arbetsmarknaden och på så sätt nå arbetslöshetsmålet. Det är därför vi säger att vi också ska titta på sysselsättningen. Problemet med borgarnas mål, som bara är ett sysselsättningsmål där man inte tittar på arbetslöshet eller på antalet arbetade timmar, är att man kan nå det målet utan att ett enda nytt jobb har skapats – genom att vi delar på jobben. Det kan nås genom att antalet arbetade timmar minskar i ekonomin i och med att vi delar på jobben. Det kan nås som arbetslösheten är mycket hög. Därför kan man inte bara titta på en av faktorerna; man måste titta på alla de tre indikatorerna. säger att arbetsmiljön är viktig. Det är vi överens om. Men varför har ni då skurit ned så mycket på arbetsmiljöarbetet? Varför har ni skurit ned på inspektionerna? Och framför allt: Varför har ni i er budgetmotion motsatt er vår satsning på arbetsmiljöarbetet? Vi vill öka antalet inspektioner och lägga ytterligare resurser på både arbetslivsforskning och arbetsmiljöarbete. Varför gör ni så om vi nu är så överens? Ni verkar inte tycka att det är så viktigt att ni är beredda att satsa pengar på arbetsmiljöarbetet. Jag vill avsluta med att säga att jag tycker att det är positivt att det är så många som påpekar hur viktigt det är att människor får möjlighet att arbeta men också att man får möjlighet att arbeta längre upp i åldrarna. Det gäller både när man är pensionär och att man ska kunna ha kvar sin ordinarie arbetsgivare längre om man önskar det. Detta är oerhört positivt. Det är en utveckling som vi har sett i att fler äldre väljer att arbeta längre. Här ser jag en stor potential, för kulturen på den svenska arbetsmarknaden är fortfarande att man ses som gammal när man är 65. Vi möter så många 65-åringar, 67-åringar och 70-åringar, för den delen, som har oerhört mycket kvar att ge. Här behöver vi förändra kulturen på hela arbetsmarknaden så att dessa människor också får en möjlighet att vara med och bidra som egna företagare men också som anställda. 55 (M): Jag skulle kunna prata arbetsmiljö jättelänge eftersom jag satt i det utskottet –2010. Men tyvärr har jag inte tid med det just . Vi kan i alla fall konstatera att vi också ser en hel del glädjande saker på arbetsmarknaden, exempelvis att vi har rekordfå dödsfall och allvarliga arbetsplatsolyckor . Allt är inte nattsvart. talar om ungdomsarbetslöshet. Jag vill bara påminna om att ungdomsarbetslösheten var högre 2006 än vad den är , trots att det var högkonjunktur 2006 och att vi nu har gått igenom den djupaste globala krisen i modern tid. Jag tycker att det är lite synd att göra som gör när han ställer generationer mot varandra. Jag undrar varför han gör det. En äldre person som startar ett företag som pensionär blir kanske den arbetsgivare som en ungdom får sitt första jobb hos. skryter om att ni sänker pensionärsskatten. Jag tycker att det är rena bedrägeriet mot de äldre att låtsas att ni gör en massiv skattesänkning för pensionärer. Det är en mycket liten grupp av pensionärer som får skattesänkningar i den här budgeten. De allra flesta får vänta på någonting väldigt osäkert . Låtsas inte att ni sänker skatten för alla pensionärer, för det är inte sant! Till finansministern vill jag också säga att vi har ökad sysselsättningsgrad på grund av att det har blivit mer lönsamt att anställa och mer lönsamt att arbeta. har inte längre världens högsta skattetryck. Det kan finnas ett samband. Jag vill ändå tacka finansministern för tillfället att få diskutera denna för framtid så viktiga fråga, nämligen hur allt färre som arbetar ska försörja allt fler äldre som lever . Det är oerhört glädjande att vi blir äldre och friskare, men det gör också att vi måste försöka få fler att arbeta längre innan de går i pension. Från Alliansens sida föredrar vi morötter framför en tvingande höjning av pensionsåldern för alla. Jag hoppas att finansministern har samma syn på saken, men då borde hon kasta förslaget om särskild löneskatt för dem som har fyllt 65 i papperskorgen. Detta förslag kommer att medföra risk att allt färre får arbeta . 56 (S): Det första som moderater får lära sig när de kommer till är att tala om den djupa globala krisen och hur den drabbade . Man kan fundera över hur den drabbade , i förhållande till många andra länder. kanske ska fundera på det igen, i stället för att säga detta i varje inlägg om arbetslösheten. Återigen, det är klart att vi inte kan få svar på hur många äldre som kommer att sluta arbeta på grund av skatten, helt enkelt eftersom ni moderater inte vet. Ni har bara satt upp fingret i luften och känt efter om ni kanske kan vinna en liten poäng genom att påstå att många av de äldre som har börjat jobba, fortsätter att jobba eller startar nya företag kommer att lägga av. Det är kanske inte på det sättet i verkligheten. Det är säkert någon som kommer att bli arg och sluta. Men jag tror att de kommer att vara förvinnande få. Detta är precis som då man skulle sänka ungdomsarbetslösheten till nästa ingenting alls genom att minska arbetsgivaravgiften för unga. Det visade sig inte ha den effekten och har inte heller kommit att bli den succé som man trodde att det skulle bli. Frågan återstår ändå, och den måste besvaras – inte av oss utan av dem som påstår något annat. Hur många äldre kommer verkligen att sluta jobba? Det är den stora frågan. Jag tror inte riktigt på argumentationen. 57 Finansminister (S): säger att det råder osäkerhet om pensionärsskatten. Ja, men med de borgerliga partiernas motion råder det i alla fall fullständig säkerhet; det finns inte ett enda öre till sänkt pensionärsskatt under hela den kommande mandatperioden, inte 2015, 2016, 2017 och inte 2018. De borgerliga partierna vill inte sänka skatten för pensionärer över huvud taget. De verkar tycka att det är oerhört viktigt att den mycket orättvisa skatteklyfta som finns blir kvar. Det är en straffskatt för de pensionärer som har jobbat hela livet och byggt det som vi alla är så stolta över. Och de ska betala en extra, särskild straffskatt. De borgerliga har skapat straffskatten och har inga förslag på att ta bort den under den kommande mandatperioden och inte heller minska den med ett enda öre. Den här regeringen föreslår i stället att man ska ta ett första rejält kliv för att ta bort den skatteklyftan. Vi börjar nerifrån med dem som har de lägsta pensionerna. De har jobbat men haft låga löner eller tvingats förtidspensioneras eftersom de har slitits ut på jobbet, framför allt kvinnor. Det är deras skatt vi sänker i första hand. Därutöver förbättrar vi för pensionärer med låga pensioner genom att förbättra bostadstillägget. Vi gör också en större satsning på äldreomsorgen. Vi är en regering som verkligen satsar på våra äldre eftersom vi ser att de har gjort mycket betydelsefulla insatser för landet. När man frågar människor varför de pensionerar sig är det vanligaste svaret att man pensionerar sig på grund av hälsa eller funktionshinder. Om vi vill att fler äldre ska kunna jobba längre verkar det alltså vara oerhört viktigt att arbeta med människors hälsa samt göra det möjligt för funktionshindrade att stanna kvar i arbetslivet. Den här regeringen tror att det är mer verkningsfullt än att fortsätta sänka skatten. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellationerna 2014/15:124, 132 och 135 om vägslitageavgiftens påverkan på och näringsliv 58 Finansminister (S): och har frågat landsbygdsministern på vilket sätt en vägslitageavgift kommer att gynna landsbygdsutvecklingen och näringslivet i , och i synnerhet, respektive om en vägslitageavgift är gynnsam för svensk konkurrenskraft och om ekonomisk kompensation till de branscher och områden som drabbas av minskad konkurrenskraft kommer att övervägas. har frågat mig om konsekvensen för jobben i med en vägslitageskatt samt om det enligt är möjligt att undanta vissa enskilda branscher. Interpellationerna från och har överlämnats till mig. Skogsnäringen är en av viktigaste basnäringar och har stor potential att skapa jobb och tillväxt i hela landet. Skogen utgör också en viktig källa till förnybar råvara för energi. Genom ett nationellt skogsforskningsprogram prioriterar regeringen innovation och satsningar på nya produkter från skogens hela värdekedja för att motverka klimatförändringar och öka sysselsättning och tillväxt i hela . Ett robust och effektivt transportsystem med god kapacitet är vidare en förutsättning för näringslivets konkurrenskraft och för jobb och hållbar utveckling i hela . Regeringen föreslår i budgetpropositionen att ytterligare ca ska satsas på den statliga transportinfrastrukturen . Särskilt satsningen på järnvägsunderhåll, som uppgår till , bidrar till att främja utveckling i hela landet då såväl tågpendling som industrins godstransporter på järnväg gynnas av en bättre fungerande järnväg. I budgetpropositionen föreslår regeringen att det bör tillsättas en utredning för att utreda hur en avståndsbaserad vägslitageskatt kan utformas. Genom en sådan skatt är det möjligt att i högre grad internalisera lastbilstrafikens kostnader för samhällsekonomin vilket kan bidra till ett mer effektivt utnyttjande av infrastrukturen. En effekt av detta kan vara att vissa långväga godstransporter flyttas från lastbil till tåg och sjöfart. Skatten bedöms även kunna öka möjligheterna till styrning mot mer miljöanpassade fordon på de svenska vägarna. Effekten av en vägslitageskatt beror också på hur intäkterna från skatten används. Medel motsvarande intäkterna från skatten ska användas för att stärka transportsystemet. pågår ett arbete med att ta fram direktiv till utredningen. Hur skatten närmare ska utformas kommer att ingå i utredningens uppdrag att analysera, liksom vilka konsekvenser den föreslagna skatten får för olika sektorer och regioner. Jag är inte beredd att föregripa den kommande utredningens arbete. 59 (C): Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret på min interpellation. För mig och många andra som bor på landsbygden, speciellt i norra , är det här en viktig fråga. Vägslitageavgiften är en sorts avgift som baseras på hur långt man kör, en skatt på avstånd helt enkelt. Ert argument är att det här innebär stora kostnader för samhället i form av vägslitage, trängsel, buller och utsläpp. Det håller jag med om, men jag tror inte att en kilometerskatt – en skatt på avstånd – kommer att motverka det. Jag bor i . För inte så länge sedan meddelade Lastvagnar i att de ska flytta monteringen till på grund av att de vill komma närmare marknaden. I min hemkommun kommer ett stort företag, Element Six, att flytta sin verksamhet till . Ett argument som de för fram är också att de vill komma närmare marknaden. Det är klart att en kilometerskatt – en skatt på avstånd – inte gynnar till exempel landsbygden och norra . får vi en sorts ersättning, en kompensation, genom ett transportbidrag. Min rädsla är att kilometerskatten kommer att äta upp transportbidraget. Vi har de facto ett avlångt land, och vi har väldigt långt till . Det är klart att det kommer att få konsekvenser om man beskattar lastbilsnäringen med milen. av de godstransporter som vi har sker ju med lastbil. Även om transporterna sker med tåg och flyg och så vidare svarar lastbilen för de inledande och avslutande milen. I norra har vi inte så många andra typer av infrastruktur att ta till. Det är redan fullt. Kapaciteten, som är ganska dålig, är överfylld på de järnvägar som finns, och det kommer att dröja innan vi får en eventuell Norrbotniabana. Jag hoppas i och för sig på den, men den kommer att dröja väldigt . Vad gör vi fram till dess? Jag är också rädd för att svensk industriproduktion kommer att påverkas. Även transporter när det gäller mat, bensin och diesel och allt sådant kommer att bli dyrare för konsumenten. När man säger att kilometerskatten skulle göra miljön bättre är jag lite tveksam. Skatten uppmuntrar ju inte till någon sparsam körning eller byte till mer miljöanpassade lastbilar. Kilometerskatten stävjar inte heller fusket och den osunda konkurrensen från utländska åkerier utan gör att lastbilstransporterna blir dyrare för alla. En annan sak som jag undrar över är att om man inför en sådan här sak som slår så hårt mot lastbilstransporterna och mot skogsnäringen, då kan man tycka att det på något sätt borde skatteväxlas – kanske genom lägre arbetsgivaravgifter eller kompenseras på något sätt. Men det gör det inte, så det kommer att innebära dödsstöten för åkerinäringen. Det kommer också att innebära en väldig straffbeskattning för svensk landsbygd, svensk industri och därmed i förlängningen svenska jobb. Det skrämmer mig också lite grann att själva systemet inte bara är billigt eller enkelt att införa. Installationen ska göras, tekniken ska tas fram och allt ska administreras. Då kan man börja undra hur mycket som blir kvar av de 4 miljarder som ni räknar med att få in . Min fråga till finansministern är: På vilket sätt kommer ett införande av kilometerskatt att gynna jobben i och framför allt på landsbygden, till exempel i , där de stora avstånden finns? 60 (M): har på ett föredömligt sätt beskrivit de bekymmer som kan uppstå. Jag tycker att hennes lokala exempel om är väldigt bra. De har bedrivit hyttillverkning i och transporterat dessa hytter på järnväg. Men det blev för krångligt, och då flyttar man industrin. Det tror jag är precis den utveckling vi kommer att få se även . Godset kommer inte att flyttas till järnvägen i den utsträckning som många tror, utan det blir att flytta företag närmare marknaden. Det är ingen tvekan om att vi lever i ett avlångt land. Om jag håller mig till där jag kommer ifrån kan vi ta Fiskarhedens Trävaru som exempel. Det är ett sågverk i , vilket inte ska sammanblandas med villan med samma namn. Det är ett annat företag. För Fiskarhedens Trävaru skulle det kosta mellan 18 och 20 miljoner att införa denna skatt. Det är otroligt svårt att göra någonting åt den kostnaden för företaget. har man börjat trafikera järnvägen för att köra ut färdigsågade trävaror. Det kan man göra tack vare att vi har fått en konkurrens på järnvägen som gör att det nu är försvarbart och kostnadseffektivt att transportera, vilket i sin tur naturligtvis leder till färre lastbilstransporter. Det tycker även vi är positivt. Men det går inte att ersätta lastbilen med järnväg när man ska hämta skogsråvara efter den lilla enskilda vägen där timmerupplaget, massavedtraven eller groten som ska bli biobränsle finns. Det är klart att vi måste ha lastbilen. Om man fortsätter resonemanget om biobränsle lite djupare är det så att om det ska vara effektivt med biobränsle så ska det flyttas till stora tätorter. Om jag producerar el får jag nämligen spillvärme, och den ska naturligtvis tas till vara i fjärrvärmeanläggningar och värma större tätorter. Då måste vi flytta biobränslet från och där det finns skogar till och för att komma åt de fjärrvärmeverk som ska värmas med biobränsle. är det tyvärr väldigt dålig lönsamhet i biobränsle, bland annat i konkurrens med sopor som importeras. Det är naturligtvis ett bekymmer, för här tror jag att vi är politiskt överens om att en ökad biobränsleanvändning vore otroligt bra dels för klimatet, dels för oss som bor utanför , där skogen är så viktig för jobben. En som kör en skotare eller en skördare i skogen gör ett bra jobb, och det gör även den som serverar caffe latte på . Men en sak är säker: För vår nationalekonomi är skogen oerhört mycket viktigare. Den drar in över 100 miljarder som vi kan bygga välfärd för, och den måste vi naturligtvis vårda. Min något provocerande fråga blir då: Tycker finansministern att det är bra att friställer nu och att det blir färre lastbilar? Det är ju det som är er avsikt med kilometerskatt. 61 (M): Tack för svaret, finansministern! I regeringens skatteförslag, utgiftsområde 22, står det att läsa att regeringen och skyndsamt påbörjat ett arbete för att införa en avståndsbaserad vägslitageskatt som även ska omfatta utländska åkare. Ambitionen är att genomföra detta . Jag kommer att återkomma till detta, för den tidsplanen verkar helt omöjlig. Det här förslaget ger upphov till åtskilliga frågor. Oron är väldigt stor ute i landet bland åkeriföretag och producenter. Även fackförbund har uttryckt sin oro för förslaget. Det står i finansministerns svar att man håller på att ta fram direktiven till utredningen, men redan där är det viktigt att också näringen får finnas med och komma med sina inspel så att oron kanaliseras. Det man rimligen kan anta är att ett sådant här förslag skulle kunna införas först kring 2021, alltså under nästa mandatperiod. Att hämta hem de intäkter som regeringen tror ska kunna komma in med det här förslaget verkar därför helt omöjligt. Det finns en annan sak i detta. Från början hette det vägslitageavgift. heter det vägslitageskatt, och en skatt går inte att öronmärka, vilket torde innebära att regeringen utan särskild förklaring kan lägga skatteintäkten på annat än vad man utlovar, det vill säga lägga pengarna på ett bättre transportsystem och stärka det. Den oron finns naturligtvis också. Kilometerskatten är feltänkt. Den skadar såväl industrin och åkerinäringen som landsbygden. Jag bor i . Det kan ju anses ganska storstadsnära, men även där är åkeriföretagen bekymrade över hur det här ska gå till och hur det kommer att se ut. De som står i begrepp att köpa nya miljövänliga lastbilar för mångmiljonbelopp står och väntar på att få veta hur förslaget ser ut. Konkret innebär det att det blir ett hårt slag för svensk basindustri, som redan är hårt prövad, och samma sak för åkerinäringen, näringslivet och landsbygden i stort. Det finns också ett tankefel i detta med kilometerskatt, och det är att den utgår från avstånd i stället för miljöpåverkan som har med CO2-utsläppen att göra. Den åkare som köper en ny, miljövänlig lastbil premieras inte alls, därför att den här skatten ska vara på kilometer, på avstånd. Det finns väldigt många osäkra faktorer i regeringens förslag. Därför är det bra att det tillsätts en gedigen utredning, som vi får hoppas på. Men om man tittar på kostnaderna som har räknats fram bland annat i en Sikarapport ser man att införandet, initialt, är otroligt dyrt. beräknade kostnaden till 900 miljoner när man tittade på det här. Risken för väsentligt dyrare produktion är störst för dem som har långa, många och tunga transporter, vilket framför allt gäller skogsindustrin. I valrörelsen figurerade att vissa näringar kan undantas från skatten. Kommer man, finansministern, i ett system med en kilometerskatt att kunna exkludera en viss del av näringen, till exempel skogsindustrin? Anser finansministern att sådana undantag skulle vara förenliga med EU:s konkurrens- och statsstödsregler? 62 (S): blir man lite förvånad över det höga tonläget om en tanke eller en idé: Det här skulle man kunna göra. Tankeförbud är något som man brukar ogilla hos kamraterna till höger – just nu till vänster om mig i kammaren. Det finns en annan sak som jag tycker är konstig i sammanhanget. måste vara ett land som det går fruktansvärt dåligt för om industrin flyr från . Det måste vara det tydligaste exemplet. Det är därifrån ni uppenbarligen får bevisen. har en avgift – fast den kallas för något annat. Jag kan berätta att när trängselskatterna infördes i ville man från början ha en trängselavgift. Men det går inte enligt vår grundlag att kalla detta för något annat än skatt. Det vet som har suttit i skatteutskottet. Det är komplicerat, men det är faktiskt så. Det finns ibland andra avgifter som tas ut som ligger i gränslandet, och de kan vara lite besvärliga. Det intressanta är att fråga sig varför det skulle vara så orimligt att betala för slitaget på vägarna i när man får betala på många vägar i och inte minst i . Många lastbilar kör igenom dessa länder och vidare ned till . Vad är skillnaden? Är näringslivet så dåligt i dessa tre länder, eller klarar de sig i alla fall? Jag vill bara bekräfta att skogen är viktig. Får man över huvud taget tänka? Vi vill utreda frågan. Är det förbjudet? Det är inte så att det finns ett förslag. Man har sagt att man vill göra detta . Sedan kan jag sympatisera med vad undrar, nämligen om det kan vara möjligt rent praktiskt. undrar också vad det kostar att införa en avgift. Jag hänvisar återigen till trängselskatterna. Jag vill minnas att det kostade sammanlagt med arrangemang av betalsystem och annat. Är detta något nytt för ? Där finns eurovinjetter, som mycket väl känner till. Jag har inte hört talas om att man har lagt ned några fabriker på grund av eurovinjetter. Avgifterna måste drabba företag mycket hårdare i norr än vad de gör söder om – om jag får generalisera lite grann. Slutligen handlade det om flytt av företag. Jag beklagar verkligen att man lägger ned eller vill flytta verksamheten från . Men är det något nytt i sig? Detta har jag sett , inte minst under mina år i . Att företag flyttar utanför är inte heller nytt. Tvärtom har vi varit med om det förut. Den argumentationen är lite svag. Är verkligen motiveringen att man inte vill betala en vägslitageavgift? Det är intressanta frågor. 63 Finansminister (S): , precis som påpekade, men även , , , och har vägslitageavgifter. är på väg att införa vägslitageavgift. Det är länder där svenska åkare betalar vägslitageavgift. Givet att svenska åkare betalar vägslitageavgift i dessa länder, och det kommer att bli ytterligare länder i , tycker jag inte att det är orimligt att utländska åkare också får vara med och betala vägslitageavgift i . På så sätt får vi en jämnare konkurrenssituation, och även de utländska åkarna får möjlighet att vara med och bidra till den svenska transportinfrastrukturen. Det är tänkt att intäkterna vi får från skatten ska gå till att förbättra infrastrukturen i . Precis som säger har vi inte öronmärkta skatter i , men på samma sätt som trängselskatten tydligt går till investeringar i är det tänkt att den här skatten tydligt ska gå till att förbättra transportinfrastrukturen i . Det är inte gratis för svenska företag att infrastrukturen inte fungerar. Till exempel har skogsnäringen räknat ut att den dåliga kvaliteten på den svenska infrastrukturen kostar dem över en halv miljard . Det är också en kostnad. Om en skatt tas ut och pengarna läggs på att förbättra infrastrukturen kan den också vara till gagn för näringslivet. Den här skatten kan också stävja fusket. Det beror på exakt vilken lösning man väljer, men det finns lösningar där det finns större möjligheter än att följa lastbilar och eventuella olagliga omlastningar som sker med utländska lastbilar. Detta är en möjlighet att också stävja det fusk vi vet finns i åkeribranschen och som tyvärr har vuxit. Här finns en möjlighet att via skatten förbättra miljön. Självklart sker det genom att man förändrar konkurrensförhållandena mellan lastbilstransporter och sjöfarts- och järnvägstransporter.