prot · H10964 · 2014-02-04 00:00:00 — Så är det också nu när det gäller riskkapitalbolagen. Den viktiga frågeställningen rullas iväg över valet. Ty egentligen har man ingenting emot att släppa in de här intressena i välfärdspolitiken, för de kommer att vara motorer i den omdaning som den moderatledda regeringen längtar efter. Om ni inte gör det skulle jag vilja, här och , , att du säger: Vi kommer inte att acceptera blandfinansiering i välfärden. Om du gör det kommer din trovärdighet att öka en smula. 52 Finansminister (M): Utgångspunkten för den här debatten är att man inte kan debattera välfärd utan att debattera tillväxt, reallöner och jobb. Allting hänger ihop. Det är så man bygger ett samhälle som hänger ihop. Låt oss då ta den här diskussionen utifrån de utgångspunkter vi har. Välfärden ska vara skattefinansierad. Den ska vara lika för alla, och den ska vara av bra kvalitet. Det är regeringens utgångspunkter för hur vi ser välfärden i . Vi tycker att det är bra att det finns inslag av valfrihet. Vi är alltså inte upprörda över att det är av verksamheterna som är offentliga. Det är bra att det är lite balans mellan personalkooperativ, föräldrakooperativ, aktiebolag, småföretag och andra aktörer på det här området. Det är inte ett problem. Det är inte heller ett resultat av vår politik. När styrde hade vi också den här typen av företag. Då var det uppenbarligen en väl avvägd politik som hyllades i förstamajtalen också av . Värdet av riskkapitalets roll för välfärden var uppenbarligen helt oproblematiskt eftersom man inte gjorde någonting åt det. Detta väcker en del frågor om hur det ser ut med konsekvensen. Låt oss prata lite om uthållighet. Jag måste säga att jag i grund och botten är både förvånad och glad över nya hållning till kapitalismen. Att vi ska ha starka och uthålliga privata ägare som kan ta ansvar för bolagen har jag alltid tyckt. Jag är glad åt att , och nu ger uttryck för att problemet är de kortsiktiga riskkapitalbolagen, inte privat ägande och inte kapitalister som vill producera lastbilar, bygga ut telekommunikationsnät eller bedriva välfärd eller skolverksamhet – långsiktigt, uthålligt och brinnande – för att det ska vara världens bästa lastbilar eller världens bästa skola. Det är vi nu överens om. Jag tycker inte att det är bra om eller, för den delen, en friskola tas över av en kortsiktig riskkapitalist som bara vill suga ut pengar ur bolaget. Skälet till att Hennes & och har blivit världsbolag är att det har funnits starka och långsiktiga ägare som har levt med bolagen i med- och motgångar. Det tycker jag är jättebra. Det är en del av en svensk modell som vi tappade när Socialdemokraterna, berusade av 68-vin, förde in löntagarfonder i debatten. är vi tillbaka där vi ska vara, i ett folkhem där vi har starka ägare som också ska ta ansvar långsiktigt. Ska vi ha en idé om långsiktiga och starka ägare när det gäller dem som driver välfärdsverksamhet? Ja, jag tycker att det är rätt självklart att vi som politiker har en skyldighet, rättighet och möjlighet att ställa större krav på dem som ska driva verksamheter med skattepengar. Det är rätt uppenbart att vi då kan lägga till olika typer av krav på kompetens eller uthållighet eller olika krav på att man har en finansiell styrka som gör att verksamheten kan bedrivas långsiktigt. Problemet är att jag inte är riktigt övertygad om att det är där skon egentligen klämmer för . Är man nöjd om vi får de långsiktiga, bra, uthålliga och stabila kapitalisterna, som vill satsa på välfärden? Är det inte egentligen så att tycker att valfrihet är en störning? I enhetsmodellen ska det inte finnas något annat än och statlig verksamhet. Är det inte där skon klämmer på riktigt? 53 (V): Det här är intressant. Vi har haft en finansminister som har varit här för att besvara en interpellation med frågor om han har analyserat effekterna av privatiseringarna i välfärden, effekterna på kvalitet och personaltäthet samt de höga vinstnivåerna. Han har inte ens berört frågorna under alla dessa minuter. Vi har dessutom en finansminister som inte verkar se skillnaden mellan att tillverka lastbilar och bedriva utbildningsverksamhet för barn och unga. Det gör mig rätt orolig. pratar gärna om mångfald och valfrihet, men han döljer att nio av tio av de största bolagen i välfärden ägs av riskkapitalbolag. Det är inte så mycket mångfald utan snarare enfald. I den privatiserade äldreomsorgen är av alla aktörer någon form av kooperativ, ideella aktörer eller icke vinstdrivande aktörer. De andra är alltså vinstdrivande bolag, framför allt riskkapitalbolag. Jag kallar inte det mångfald. Det är snarare så att de mindre, ideella aktörerna som inte drivs av ett vinstintresse försvinner från välfärden eftersom de äts upp av de stora aktörerna. har inte nämnt med ett ord de 9 miljarder som gjordes i privata vinster i den privatiserade välfärden. Han har inte nämnt med ett ord att den privatiserade äldreomsorgen har så hög avkastning som bankerna har eller att utbildning och skola har dubbelt så hög avkastning som bankerna har på eget insatt kapital. Jag tycker att det är djupt bekymmersamt. , till skillnad från mig, lovordar vinstintresset i välfärden medan jag menar på att det leder bort från demokratiska beslut, insyn och en behovsstyrd välfärd. Vi får en välfärd som inte fördelas efter behov och inte blir lika. Vi har en finansminister som inte vill se konsekvenserna och ta ansvar för sina beslut. Det beklagar jag djupt. Privatiseringar handlar enbart om ideologi och inget annat. 54 Finansminister (M): Det centrala i diskussionen är att vi ska förbättra välfärden långsiktigt i . Det ska vi göra genom att vi har en konkurrenskraftig ekonomi där många människor jobbar, där vi bygger företag som har råd att betala sina skatter och driva produktion i . Då får vi in pengar till att bedriva en bra välfärd, så att alla barn som börjar på förskolan eller dagis upplever att det finns en bra verksamhet där de får lära sig att leka med både bokstäver och siffror, att man kommer till skolan och upplever att det finns lärare som orkar vara engagerade och brinna för just de elever som sitter i klassrummet, att man kommer till en vårdcentral och känner att man möter en bra verksamhet där man snabbt träffar en läkare eller sjuksköterska för att få hjälp när man är förkyld eller har ont. Vi ska ha en sjukvård i som är i världsklass, bättre än i de allra flesta andra länder när det gäller att säkra att man överlever en cancer eller klarar en långvarig sjukdom. Det är bra och viktigt. Det handlar ytterst om att vi har resurser, att vi har tillväxt, produktion, arbete och kapital i som driver verksamheter. Det är sådant som engagerar människor. Vi ska ha en bra välfärd som är tillgänglig för alla. Sedan har vi diskussionen om valfrihet eller inte. Jag tror att det är bra med valfrihet. Om vi ska klara långsiktig uthållighet i finansieringen av välfärden behövs konkurrens, nytänkande och nya former. Är allt frid och fröjd med de system vi har? Jag kan naturligtvis se att det finns en del uppenbara brister i systemen. Det är därför vi ska säkra en högre grad av långsiktighet, ha bättre kontroll och stänga möjligheten till skatteplanering när vi ser hur bolag, precis som under S-regeringarna, använder räntesnurror för att undvika betalning. De sakerna ska vi korrigera, och då blir välfärden bättre. Det, herr talman, måste vara utgångspunkten för debatten. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 11 § Svar på interpellation 2013/14:231 om svensk mat i kommunerna 55 Statsrådet (KD): har frågat landsbygdsministern varför läggs ned och hur regeringen kan garantera att stöd för hållbar livsmedelsupphandling till kommuner och offentliga aktörer kan säkerställas i fortsättningen. Interpellationen har överlämnats till mig. Jag vill inleda med att klarlägga att AB Svenska uppgifter vad gäller upphandlingsstöd och upphandlingskriterier inte ska läggas ned. Regeringens förslag, som redovisades i budgetpropositionen , är att de ska inordnas i som ett led i regeringens ambition att koncentrera, förbättra och förstärka upphandlingsstödet. I flera utredningar och rapporter, bland annat av och , har det framkommit att kunskaperna om effektiv offentlig upphandling hos upphandlande myndigheter och enheter samt leverantörer behöver förbättras. Det handlar dels om en utbredd osäkerhet om regelverkets tillämpning, dels om brister i genomförandet av upphandlingsprocessens samtliga delar. Det statliga upphandlingsstödet har varit utspritt på flera myndigheter, bland annat och Kammarkollegiet, och ett delägt statligt bolag, . En rimlig utgångspunkt är att den som har både juridiska och praktiska frågor kring en upphandling inte ska behöva vända sig till flera olika ställen för att få stöd. Både de tidigare nämnda utredningarna och utfallen i remitteringen av dessa understryker vikten av en minskad splittring och att stöd, information och vägledning om upphandlingsprocessens samtliga delar koncentreras och förbättras. Regeringen har aviserat en förstärkning av anslag med . Ett skäl till satsningen är att det är viktigt att höja kompetensen hos de upphandlande myndigheterna och enheterna om vilka krav som kan ställas och hur de kan följas upp. Av regleringsbrev framgår bland annat att verket ska arbeta med att målen för långsiktigt hållbar utveckling uppnås, och det omfattar givetvis även livsmedelsupphandlingar. Enligt regleringsbrevet ska även återrapportera till regeringen hur verket arbetat med att inordna uppgifter om metodstöd och andra insatser inom områdena för hållbarhet, det vill säga för miljöhänsyn och sociala hänsyn. Regeringen kommer att noga följa hur hanterar och utvecklar sitt nya uppdrag för att säkerställa att det stöd som lämnas av tas om hand på ett bra sätt och att förutsättningarna ges för fortsatt vidareutveckling. Förändringarna kommer att innebära ändringar i instruktion och regleringsbrev, och det är på detta sätt som regeringen kommer att säkerställa att de uppgifter som överförs från till kommer att utföras med samma höga kvalitet. 56 (S): Jag menar att har något riktigt bra att bygga på. Det är bra matråvaror som produceras med god miljömässighet och gott djurskydd och medvetna konsumenter som intresserar sig alltmer för mat och matens kvalitet. Det borde borga för jobb inom svensk matproduktion och för mat som vi kan lita på. Jag vill ha just det: Mat som vi kan lita på och fler jobb. Jag hävdar att ett gemensamt engagemang och rätt prioriteringar skulle kunna ge oss bättre mat inte minst till barnen i skolan, de äldre inom äldreomsorgen och varför inte patienterna på våra sjukhus. Det är en del av vår välfärd och våra jobb. Med offentlig upphandling, det vill säga den mat som kommuner och landsting köper in, kan vi göra skillnad. Vi kan stärka jobben och matproduktionen i . Regeringen har med Matlandet utlovat 20 000 nya jobb. Det är en god ambition. Men kan vi konstatera att någonting har gått snett. I stället för 20 000 nya jobb har det blivit minus 15 000 helårsjobb. Det är 15 000 jobb som har försvunnit från jordbruket. En granskning som har genomfört visar statistik för hur kommuner och landsting upphandlar svensk mat. Av morötterna är odlade i , 96 av 100 äpplen är importerade, och endast var fjärde kycklingfilé har svenskt ursprung. Svensk mat kämpar för sin överlevnad. Arbetslösheten har bitit sig fast på höga nivåer. Allt fler kommuner och landsting sliter med ekonomin och tvingas prioritera. Det gör att trots att de vill ge exempelvis bättre mat till barnen i skolan räcker inte pengarna eller kunskapen för att göra rätt. I det läget väljer regeringen att lägga ned . Det är det begränsade men mycket uppskattade och avgörande stöd som finns för kommuner och landsting och andra offentliga aktörer för att ge handfasta råd, vägledning och riktlinjer för att upphandla livsmedel närodlat och ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbart. Med all respekt, minister : Du blir svaret skyldig. Varför lägger regeringen ned och dess verksamhet? Hur kommer det sig att ni i detta läge drar undan det enda stöd som har haft påvisbar effekt för kommuners och landstings hållbara livsmedelsupphandling? Varför inte vidareutveckla dess roll och uppgift? På vilket sätt garanterar regeringen att stödet för just hållbar livsmedelsupphandling för offentliga aktörer, kommuner och landsting bibehålls och utvecklas? Du är fortfarande svaret skyldig, minister . 57 Statsrådet (KD): Man ska ha bilden klar för sig. Det pågår stora förändringar av offentlig upphandling. Vi har nya EU-direktiv som vi har förhandlat nere i som skapar större möjligheter att beakta de små företagens organisation men också mer av sociala, miljömässiga och etiska hänsyn i upphandlingen med mer flexibla regelverk. De nya direktiven ska implementeras i svensk lagstiftning. Vi har sett att vi behöver höja kompetensen och kunskapen hos de upphandlande aktörerna. Det gäller kommuner, landsting och också statliga myndigheter. Då måste vi förstärka upphandlingsstödet. Vi har också sett en tendens till att vi har fått ett mer spretigt upphandlingsstöd än vi har haft tidigare. Vi har haft verksamheter vid Kammarkollegiet, och . Vi har haft , och dessutom har ett antal andra aktörer gett råd och vägledning på olika sätt. Regeringen säger: Vi måste samla ihop detta. Vi måste ha en tydlighet, förstärka upphandlingsstödet och göra det bättre. Det är inte för mycket kompetens och för mycket stöd som vi har haft problem med utan tvärtom. Regeringen säger att det är klokt att samla ihop stödet. Det verkar råda fullständig enighet om att vi behöver samla ihop det hela, möjligtvis med undantag av Socialdemokraterna, att döma av det senaste inlägget. Vi har valt att lägga detta på en befintlig myndighet där det finns en ram, en kompetens och en struktur så att man slipper bygga upp detta igen från grunden. Då har ansetts vara det lämpligaste, och vi skickar med mer pengar för att bygga vidare och förstärka. Vi ska göra någonting bättre av upphandlingsstödet än det vi har . Jag tror att de flesta aktörer inser att det är klokt. Sedan kan man diskutera hur man ska organisera detta och om man ska ha en ny separat myndighet. Vi har diskuterat det alternativet. Men vi har bedömt att det är bättre att bygga på en befintlig struktur för att undvika de overheadkostnader som skapas på en relativt liten myndighet, och vi kan komma i gång snabbare i stället för att ha en lång process att bygga upp en ny myndighet. Jag tolkar inlägg som att hon anser att vi ska ha ett spretigt upphandlingsstöd på olika aktörer . Vi ska alltså inte göra denna kraftsamling på att förstärka det hela, utan allt är bra som det är. Sedan påstår att det finns en rad olika brister. Javisst – det är dem vi ska jobba med. Men jag tror också att man ska ha klart för sig att det finns ett antal grundläggande principer i upphandlingslagstiftningen som är på EU-nivå och som man måste ha med sig, så man ska inte dra för stora växlar. Det måste vara likabehandling, öppenhet och transparens och proportionalitet i upphandlingen. Det innebär att man inte per definition kan ställa krav på att maten ska vara från ett visst land. Det måste vara kvalitetskriterierna som man ställer krav på, så att man får bra kvalitet. För en helsingborgare som säger att man ska ha närodlat kanske det blir dansk mat i stället för norrländsk mat, mat från eller något liknande. Det är sådana faktorer som man ska ha med i bilden när man talar om svensk mat. Det är kvaliteten vi måste gå efter, och sedan måste svenska bönder ha så goda villkor och själva producera så pass bra att de kan konkurrera. Vi vet att det finns brister när det gäller kvalitetskraven i sättet att lägga upp upphandlingen, och vi ska bli bättre på att stödja dem som vill ställa kvalitetskrav. Det ska göras på ett korrekt sätt så att man får fram den produkt som man vill ha till exempel till sina skolbarn. Jag ställer frågan: Vad är Socialdemokraternas alternativ? Jag mötte , näringspolitisk talesman, i en debatt , och det var ett något annorlunda besked som jag fick av henne. Vad tycker Socialdemokraterna? Regeringens politik är tydlig. Men var står Socialdemokraterna? Det kan vara intressant att veta det också. 58 (S): Det är just regeringens bedömningar och beslut som vi debatterar här. Många vittnar om hur arbete för en hållbar livsmedelsupphandling är handgripligt och viktigt för den hållbara upphandling som ändå har kunnat göras. Det kan handla om konkreta muntliga tips om hur man ska formulera en upphandling för att få precis det man vill ha. Det handlar om omfattande e-postkorrespondens med mera. I konsekvensbeskrivning framgår klart och tydligt att en myndighet, som ju är, inte kan ge enskilda konkreta råd på det sätt som har gjort. Finns det inte en poäng med att vi har ett system där någon ger råd och någon annan sedan utövar tillsyn? Ytterst blir det domstolarna som prövar om råden håller. Ponera, ministern, att ger en kommun råd om en formulering i en upphandling och detta sedan blir överklagat och rivs upp av en domstol. Då får vi en märklig situation. egen konsekvensanalys visar att råden från myndigheten måste notifieras i EU, alltså godkännas av 27 länder. När till exempel Sala kommun ringer till om en fråga får de vänta på svar från handläggaren, som har skickat ut frågan på notifiering till EU. Är det så? Både ministern och jag vet att det inte kommer att bli så. Handläggaren kommer inte att ge något konkret råd, utan i stället citera lagen och berätta hur domstolar har dömt. Det blir stor skillnad mot , när ger kommunen förslag på konkreta formuleringar som faktiskt fungerar. Detta kommer att leda till mer importerad mat i skolan och på äldreboenden och mer mat som har besprutats med gifter som vi inte tillåter i EU. Det kommer att leda till fortsatt hög arbetslöshet i och sämre med jobb inom svensk matproduktion. Jag minns plötsligt regeringens stolta paroller i det ni kallar Matlandet . Här finns rikt illustrerade broschyrer och tal på galor och tillställningar som hålls i projektets namn. Här finns stora ord om hur svensk mat ska ligga på allt fler tallrikar, så också i kommunerna. Men verkligheten talar ett helt annat språk. I och med regeringens beslut att lägga ned och inlemma det i utan att kunna garantera någon effektiv fortsättning för en hållbar livsmedelsupphandling blir allt luft. Det blir en uppblåst ballong som spricker, och en av dem som effektivt pyser ballongen är statsrådet . Med all respekt, minister – du är svaret skyldig. Varför sänker denna regering den hållbara livsmedelsupphandlingen? 59 Statsrådet (KD): Först och främst tycker jag att interpellationen bör riktas till landsbygdsministern och handla om Matlandet om det är det man vill diskutera. Matlandet har samma principer som näringspolitiken i stort; det handlar om att skapa goda förutsättningar för svensk konkurrenskraft och att utveckla svenska produkter som ska klara sig på en konkurrensutsatt marknad. Det gäller självfallet både om vi talar om bilar och om vi talar om mat – vi ska förstärka vår konkurrenskraft. Det handlar då om ekonomi och även om produktutveckling av olika saker. Det är detta som Matlandet handlar mycket om – att skapa just denna goda miljö. för notifiering gäller oavsett om det är miljöstyrningsråd eller myndigheter. Det finns ingen skillnad i regelverken där; jag vill bara klargöra detta. har fungerat väl – javisst. Men det har också Kammarkollegiets upphandlingsstöd gjort. Det är inte några dåliga verksamheter vi talar om. handlar det om att vi kommer i en ny fas där vi får större möjligheter att ge vägledning och stöd när det gäller att ta just miljömässiga, sociala och etiska hänsyn. Vi ser ett behov av att höja kompetensen hos de upphandlande aktörerna. Då förstärker vi upphandlingsstödet och samlar ihop det för att få en tydlighet. Vi gör någonting bättre av det befintliga. Det är detta det handlar om. Det handlar om att gå från ett läge där verksamheter är bra för sig på lite olika ställen till att få en kraftsamling och även en förstärkning med mer resurser. Vi kan använda befintliga resurser bättre och låta det som har legat på olika myndigheter korsbefrukta varandra på ett bra sätt. Man måste ha klart för sig att en myndighet självfallet inte kan och bör hålla på med egen konsultverksamhet i enskilda fall. Det är rimligt att det är så. Det ska andra aktörer göra. Det har kanske funnits lite olika diskussioner inom om exakt vilken roll de ska spela i det avseendet. Jag tycker att man måste ha klart för sig att en myndighet har en myndighetsroll. Den ska se till att det sprids god information om vad olika rättsinstanser har sagt. Den ska också ge ut goda vägledningar och gott underlag för aktörerna för att de sedan ska kunna utforma sina upphandlingar på ett bra och rimligt sätt. Man ska se det hela i ljuset av de olika saker som sker där vi utreder hur vi ska implementera nya EU-direktiv i svensk lagstiftning, ser över livsmedelsdirektivets tillämpning på svensk lagstiftning och ser över hur vi hanterar överklagandeärenden och liknande saker. Vi samlar nu ihop det hela och förstärker upphandlingsstödet, och vi kommer att komma till med en del mindre förslag i vår om upphandlingsstöd. Allt detta gör vi för att skapa ett bättre, starkare och mer användbart upphandlingsstöd och en bättre fungerande offentlig upphandling bland annat för att stödja kommuner som vill köpa mat med god kvalitet till sina barn i skolor och förskolor och till äldreboenden. 60 (S): Det blir alltmer uppenbart att det alltid är och förblir viktigare för regeringen med ytterligare ogenomtänkta och ineffektiva skattesänkningar eller andra förändringar än att satsa på riktigt bra mat. Jag menar att det är en felprioritering. Det går att vända utvecklingen. Det är dags att vända en politik som lägger uppgiften att lösa otaliga problem i varje enskilds knä – person eller kommun – till en politik där vi antar gemensamma utmaningar tillsammans. Vi socialdemokrater har lanserat fem initiativ för mat som du kan lita på och för fler jobb. Vi vill ha en långsiktig livsmedelsstrategi som ska stärka konkurrenskraften för svensk mat och jobb. Vi vill ha en nysatsning på svensk mat – ett bolag som gemensamt ägs av staten, branschen och intresseorganisationer i samverkan. Det ska vara byggt på våra mervärden om god miljömässighet och gott djurskydd. Vi vill stärka konsumenters rätt med tydliga innehållsförteckningar och märkningar. Vi vill vidareutveckla och en aktiv, genomtänkt offentlig upphandling. Vi vill minska gifterna i maten, och vi gör det genom att stödja ekologisk produktion med . Vi vill lyfta fram de goda exemplen, som i som lagar av maten från grunden och har ekologiskt. Eller varför inte mitt hemlän, läns landsting, som har högst andel ekologiskt, , och siktar på ? Det är dags att ta klivet till mat som du kan lita på – gärna ekologisk och gärna svensk. På så sätt får vi fler jobb och bättre mat. 61 Statsrådet (KD): Visst märks det att har varit på partiombudsmannautbildning alldeles ! När vi går fram med mer pengar till upphandlingsstöd får hon det till att vi ändå hellre sänker skatten. Retoriken från valrörelsen måste in till och med i en diskussion om offentlig upphandling. Vi förstärker upphandlingsstödet och ger mer pengar, mer skattepengar, och det får hon till att vi hellre sänker skatten. Argumentationen är barock, tycker jag. Vi gör någonting för att förstärka upphandlingsstödet just för att det landsting eller den kommun som vill ha exempelvis ekologisk mat ska kunna få hjälp och vägledning när det gäller hur man gör det på ett rättssäkert och korrekt sätt så att det följer lagstiftningen och EU-direktiv. Vi har ett gemensamt regelverk på Europanivå, och då måste vi hjälpa till så att man kan använda det regelverket på bästa möjliga sätt så att man utifrån lokala beslut och prioriteringar kan göra det som är bra för medborgarna och passar den verksamhet som man ska bedriva.