prot · H109104 · 2014-04-28 00:00:00 — Talar han om amerikanska nivåer eller om europeiska? Vem ska ändra sig? Hur ska bestämmelserna göras lika? Kan handelsministern utveckla vad som står i de amerikanska förhandlingsdokumenten mot bakgrund av det som rapporterade om den amerikanska hållningen i förhandlingarna? Vem ska anpassa sig, eller EU? Kan vi få några exempel? Jag upprepar mina frågor: Kan handelsministern lova att vi folkvalda äntligen får se texten? När nu forskare, över hundra miljöorganisationer, tyska , världens största fackförbund med flera varnar för riskerna med som det kan komma att se ut och säger att det hotar konsumentskydd, miljö, arbetarnas rättigheter och hälsa, kommer handelsministern då att säga nej till ett sådant avtal om hon är i ställning att göra det? Om kritiken kvarstår – kommer handelministern och nuvarande regering att backa från sin extremt positiva och okritiska hållning? 84 (V): I alla internationella handelsavtal uppstår det tvister om hur man ska tolka paragraferna i gällande avtal. Det är kanske inte så konstigt. Det som är speciellt med handelsavtalet med är att man ska låta separata skiljedomstolar avgöra i de fall där storföretag påstår att de kan tappa vinst för att ett land har ändrat sin lagstiftning. Det kallas för att man inför ett investeringsskydd till avtalstexten. Den mekanism som ska lösa detta brukar kallas för ISDS. Man går alltså inte till en vanlig domstol om man tolkar avtalstexten olika. Det finns redan några exempel på förfarande med investeringsskydd. stämde den australiensiska och den uruguayanska staten för att de hade infört lagstiftning om blanka cigarettpaket utan reklam. Detta ska inte avgöras av lokal domstol i eller utan i helt separata förfaranden som ligger helt utanför ordinarie rättsväsen. har stämt tyska staten för att ska avveckla kärnkraften. menar att de tappar stora vinster på detta sätt. Det holländska försäkringsbolaget stämde den slovakiska staten för att man har lagstiftat mot privata vinster i välfärden. Det holländska bolaget vann tvisten. Detta kommer att leda till att stater blir rädda för progressiv lagstiftning. Det är bara storföretag som får dra stater inför detta separata domstolsförfarande. Staterna får inte stämma storföretagen. I ditt svar till mig och säger du, , att det är viktigt att hitta rätt balans mellan investeringsskydd och staters rätt att lagstifta. Det var i princip ett citat. Vad är det för balans vi ska hitta? Vad är det i vår lagstiftning som är problemet? Vad är det som ska balanseras i vår lagstiftning? Vad vill du ta bort från vår lagstiftning? Jag tycker att det är självklart att vi ska få ha våra lagar för arbetsrätt, för välfärd, för djurskydd, för miljö och så vidare. ska vi kunna ha en internationell handel. Men handeln får inte pressa ned nivån på vår lagstiftning. I ditt svar, , säger du att du minsann vet att detta frihandelsavtal inte kommer att urholka nivån på lagstiftningen för till exempel miljö, livsmedel, djur och folkhälsa. Låt mig åter referera till mötet mellan EU:s chefsförhandlare och chefsförhandlare. Den senare heter . De hade en presskonferens i och fick då frågan om hormonbehandlat kött var uteslutet ur förhandlingarna. Han svarade: Jag har aldrig hört talas om att det ska vara uteslutet. Sedan fick den europeiska förhandlaren samma fråga, och han sade också att han inte hade hört något om ett undantag för hormonbehandlat kött. Kan du, , berätta för mig klart och tydligt vad på livsmedelsområdet och miljöområdet som är uteslutet ur förhandlingarna? Det verkar ju som att toppförhandlarna tycker att allt ligger på bordet vid förhandlingarna om ett frihandelsavtal. 85 Statsrådet (M): Regeringen lät göra en ekonomisk konsekvensanalys för att uppskatta de ekonomiska effekterna av TTIP i termer av bnp och utrikeshandel. Eftersom det är förhandlingar vi talar om, alltså ännu så länge ett hypotetiskt avtal, kräver liknande konsekvensanalyser också olika antaganden om hur förhandlingarna kan komma att falla ut. Den publicerade rapporten från innehåller ett antal olika antaganden som täcker in diverse scenarier för förhandlingarna, utifrån mer begränsat avtal till mer omfattande reformer. Utifrån samma modell, samma data och samma metod kan man sedan laborera med flera scenarier. har för UD presenterat ytterligare resultat baserat på andra scenarier, till exempel vad gäller en fullständigt öppen transatlantisk marknad för handel och investeringar, vilket är viktigt för att visa på potentialen med TTIP. Värt att notera i detta är att även i resultatet som baseras på relativt mindre omfattande handelsliberalisering kan exporten öka betydligt. Vad gäller effekterna på tillväxten varierar de från ringa 0,01 procents högre bnp vid ett starkt begränsat avtal till 0,43 procents högre bnp vid en öppen transatlantisk marknad. Denna siffra kan enkelt appliceras på bnp och folkmängd för att komma fram till vad den potentiella vinsten med TTIP skulle kunna bli motsvarande person och år. Som jag sade i mitt tidigare inlägg är det viktigt att komma ihåg att de uppskattade resultaten är försiktiga på det sättet att de inte tar hänsyn till några som helst dynamiska effekter av TTIP, det vill säga att vi ökar vår export och att företagen ser som en bättre marknad när vi får mindre tullar och handelshinder. Så ser bakgrunden ut till siffran 1 700. Man kan välja vad man vill däremellan, men jag tycker att det är viktigt att kunna berätta för svenska folket vad det ger var och en i plånboken i stället för att tala om tekniska handelshinder. Jag tror att och har erfarenhet av att när man är ute och talar med människor i brukar det mest intressanta vara vad som rör dem hemma vid köksbordet. Då handlar det inte om tekniska handelshinder utan om hur det blir bättre för just mig. Jag tycker också att både och målar upp en ensidig bild av överdrivna risker som går ut på att onda amerikanska företag kommer till och förstör vår demokrati. Men det är ett skräckscenario som har föga förankring i verkligheten. Det pågår förhandlingar och konsultationer. Dessutom bortser du, , från det faktum att är en betydande investerare i och att sådana här klausuler kan behövas för att skydda svenska företag där. Vi är världens största investerare i per capita. Det tenderar vi att ofta glömma bort. Jag tycker att det är obehagligt när man målar upp det som onda avsikter. Det är precis tvärtom. Vi förhandlar om detta för att människor ska få det bättre, för att fler företag ska tycka att det är enklare att exportera till och för att vi ska få en ökad handel så att vi får fler jobb och ett ökat välstånd här hemma. Det är inte skräckscenarier om amerikanska företag som ska komma hit och stämma den svenska staten. Det tror jag för övrigt väldigt lite på. Det är på sin plats att säga att kommissionen ännu inte har kommit med något förslag. Just nu lyssnar man ute bland medborgarna – för eller emot. 86 (MP): Välstånd är också sådant som god miljö, god hälsa, goda arbetsvillkor och väl fungerande demokrati, inte bara pengar i plånboken. Även om vi utgår från regeringens enligt de flesta bedömares orealistiska scenario med avskaffande av av de politiskt påverkbara icke-tariffära handelshindren uppgår de potentiella effekterna inte till mer än per svensk och år . I bästa fall – ekonomiskt – skulle det först därefter kunna handla om per svensk och år, om den tänkta tillväxten fördelas helt lika mellan svenskarna, förstås. Det handlar om framåt 2026 i så fall. När det gäller ISDS-mekanismerna, som var inne på, skulle jag vilja ha svar om detta med balans mellan investeringsskydd, det vill säga företags rätt att stämma stater och staters rätt att lagstifta, och ett modernt system för detta. Vad menas med det? Kan handelsministern utveckla det lite grann? Staters rätt att lagstifta är absolut, och vi i MP ser det här förslaget om mekanismer som väldigt oroande. Handelsministerns resonemang går inte ihop, varken vad gäller ekonomi eller demokrati. Jag tycker att detta framstår ännu tydligare efter vår debatt . Jag har inte fått tillfredsställande svar på mina frågor. Trots de uppenbara riskerna och de välgrundade farhågorna fortsätter den att okritiskt stödja det planerade avtalet och drar sig inte för att skönmåla det med vaga påståenden och illa underbyggda siffror. Vi i har varit tydliga med att vi säger kategoriskt nej till ett avtal som innehåller ISDS eller riskerar att underminera miljölagstiftning, konsumentskydd eller arbetares rättigheter. Demokrati och öppenhet är inga handelshinder. Vi kompromissar inte med grundläggande demokratiska principer, och vi är genuint oroade för vad detta avtal kan komma att leda till. Det borde regeringen också vara. Vi hoppas att de tar till sig den välgrundade kritiken och intar en mer balanserad hållning. 87 (V): Det finns några frågor som handelsministern inte svarade på. Den första rör det som tog upp: Vad, , är det i vår demokrati som ska balanseras till förmån för investerarskydd? Du säger i ditt svar till mig och att man måste ha rätt balans mellan investeringsskydd och staters rätt att lagstifta. Jag fick heller inte svar på vad exakt, , som är undantaget från förhandlingarna. chefsförhandlare säger att hormonkött inte är undantaget. Är hormonkött undantaget? Är GMO undantaget? Är kycklingkött som är doppat i klorlösning undantaget? Är alla andra områden där vi har en högre standard på miljö, djurskydd och konsumenträttslagstiftning undantagna? Kan du berätta någonting om vad som egentligen är undantaget i förhandlingarna? Som jag förstår det är allt uppe på bordet. Då kommer vi till frågan om skiljedomsförfarande, helt separat från det ordinarie rättsväsendet. Här i skulle Handelskammaren sköta det. Det skulle vara tre domare som i total hemlighet fattar besluten. Vad, , är det för fel på det ordinarie rättsväsendet? Vi har ganska utvecklade lagar, både i , i EU och i , som ska kunna väga intressen vad gäller handel och ekonomi å ena sidan och kanske miljö, arbetsrätt och annat å andra sidan. Detta är våra domstolar vana vid. Vad är det för fel på det ordinarie rättsväsendet, ? har sagt att de vill lyfta ut hela detta förfarande ur förhandlingarna. Varför driver inte den positionen? Jag hoppas, , att du verkligen ger mig och svar på våra frågor. Jag vill tacka för debatten. Jag tycker att den är viktig. 88 Statsrådet (M): Det är nästan komiskt att höra företrädare från USA-fientliga Vänstern hylla det amerikanska rättssystemet. Förra gången vi debatterade i denna kammare stämplade rättsväsen som effektivt. Men jag ska erkänna att jag tvivlar på och Vänsterns nyfunna förkärlek för rättssystem. Att lyfta fram rättsväsendet som effektivt och fritt från problem är inte bara ohederligt utan också missvisande. Faktum är att utan ISDS i TTIP skulle svenska företag fortfarande ha ett undermåligt skydd i . Det amerikanska rättssystemet tillåter nämligen inte utländska företag att väcka talan vid dess domstolar med stöd av internationella avtal. har heller inte förbud mot diskriminerande lagstiftning, vilket i stället skulle kunna bli en skyddsprincip som kan verkställas enligt TTIP. Vidare, när det gäller ett modernt ISDS, har vi sagt att vi vill ha ett modernt, innovativt, brett och djupt avtal mellan och . Vi har ISDS med ett sextiotal stater. Varför har ni aldrig klagat på det? Eller är ni beredda att nu riva upp alla andra ISDS vi har, bland annat ett pågående avtal med ? Jag tycker att det är lite intressant att det helt plötsligt bara gäller . Avseende är det fortfarande så att alla EU:s medlemsstater, även , har gett kommissionen mandat att förhandla inom alla områden utom det audiovisuella. Alla andra områden innebär faktiskt också ISDS. Jag är övertygad om att även kommer att vänta och se vad det är för förslag som kommer att komma på bordet. Där är vi inte . Att i det läget kategoriskt ta ställning för att vara negativ mot TTIP och säga att det aldrig går att rösta ja till det, innan vi ens vet vad det innebär, tycker jag inte är hederligt mot svenska folket. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: Motioner med anledning av prop. 2013/14:213 Cirkulär migration och utveckling /14:Sf28 av m.fl. (S) 2013/14:Sf29 av (SD) med anledning av prop. 2013/14:214 Strandskydd vid små sjöar och vattendrag 2013/14:MJ28 av m.fl. (MP) med anledning av prop. 2013/14:215 Ny lag om näringsförbud 2013/14:C16 av (SD) med anledning av prop. 2013/14:220 Ändrade regler om introduktionsperiod och legitimation för lärare och förskollärare 2013/14:Ub20 av m.fl. (S) 2013/14:Ub21 av m.fl. (MP) betänkande 2013/14:KrU5 Politik för det civila samhället m.m. betänkande 2013/14:SoU11 Ett värdigt liv – äldrepolitisk översikt 2006–2014 betänkande 2013/14:TU16 Några sjömansfrågor betänkanden /14:KU25 Integritets- och sekretessfrågor 2013/14:KU26 Offentlig förvaltning 2013/14:KU28 Etermediefrågor 2013/14:KU31 Ökad effektivitet, säkerhet och tillgänglighet i valförfarandet 2013/14:KU36 Kommittéberättelse 2014 betänkande 2013/14:UbU12 Skolväsendet 17 § Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: /14:453 Arbete i EU mot illegal lastbilstrafik av (S) till statsrådet (M) 18 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf. 38 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut.