prot · H109119 · 2014-06-04 00:00:00 — Detta gäller inte bara mellan samer och icke-samer, utan de särskilda rättigheterna återfinns också inom den grupp som kallar sig för samer. Vi har tidigare röstat för en reservation som gör gällande att regeringen bör göra en översyn av rennäringslagen i syfte att garantera alla medborgare likhet inför lagen, oavsett börd och etnisk tillhörighet. Man kan ju tycka att detta vore en självklarhet i ett land som kallar sig för rättsstat, men så ser det faktiskt inte ut . I den aktuella reservationen för dagen föreslås att samefonden bör ombildas till fjällfond. Fjällfonderna bör vidare på ett demokratiskt sätt förvalta och dela ut medel till alla som bor i de så kallade renbetesområdena, oavsett etnisk identitet och näring. Fjällfonderna ska ha lokal förankring och bestå av ledamöter från olika näringar och etniciteter. På samma sätt vill vi att rennäringsdelegationerna bör ombildas till fjälldelegationer och att andra ursprungliga näringar och kulturer ska jämställas med rennäringen när det gäller rättigheter och skyldigheter. Detta är känsliga och komplicerade frågor, men för mig är det solklart att allt inte står rätt till, och då kan det vara bra att ta upp dessa åsikter och uppfattningar till diskussion. Det handlar alltså inte om vare sig att vi vill förhindra rennäringen eller att vi skulle ha någon udd riktad mot samerna. Det handlar enbart om att lyfta upp debatten på bordet och förhoppningsvis kunna komma framåt med tanke på de som känner sig förfördelade uppe i fjällmarkerna. 96 (M): Vi debatterar nu ett betänkande om landsbygdsfrågor som innehåller dels motioner från allmänna motionstiden, dels regeringens skrivelse utifrån om landsbygdsprogrammet för perioden –2013. Jag har själv i hela mitt liv bott på den skånska landsbygden på . Till drev jag också aktivt mitt lantbruk. Landsbygden ligger därför mig varmt om hjärtat, och jag kämpar för en levande landsbygd med livskraftiga företag. Vårt land har omdanats rejält under det senaste seklet. bodde merparten av invånarna på landsbygden, men efterhand har folk lämnat landsbygden och flyttat in till tätorterna. Samhället har förändrats, och vi har gått från bondesamhälle till industrisamhälle och till tjänstesamhälle. Företag koncentrerar sin verksamhet för att bli mera konkurrenskraftiga och kostnadseffektiva. Detta har märkts tydligt inom lantbruket där det har skett en omfattande strukturrationalisering. fanns i vårt land 428 600 lantbruksföretag, och av dessa hade mindre än . fanns det 71 100 lantbruksföretag, och blott av dessa hade en areal mindre än . var medelarealen , och 2010 hade siffran ökat till . Konsekvensen av detta har blivit att färre har sin utkomst från lantbruket. Antalet sysselsatta inom lantbruket sjönk kraftigt i samband med en kraftig mekanisering och strukturrationalisering inom jordbruket. var nästan en miljon sysselsatta inom lantbruket i vårt land. var siffran 177 000. Omdaningen av landsbygden är en svår utmaning, men det gäller att inte ge upp. På landsbygden finns fina och lugna boendemiljöer nära naturen och långt från storstadens stress. Dessutom är kostnadsläget oftast lägre på landsbygden, vilket gör att man kan skaffa en rymligare bostad till lägre kostnad. Det finns då utrymme att i stället prioritera annat i sin livsföring. Det gäller därför att skapa förutsättningar för att fler ska kunna bo och utöva en verksamhet på landsbygden. All kraft måste sättas in för att stimulera och uppmuntra till verksamhet som ger en levande landsbygd. Det finns många saker att göra. Sannolikt är det rimligt att på landsbygden främst fokusera på mera småskalig verksamhet där man kan bygga upp olika nischer. Det gäller därför att skapa förutsättningar för just detta. Regelverken måste vara enkla så att det är lätt att starta och driva företag. Den som satsar på företagande måste känna uppmuntran och stöd från samhället. Regelverken ska vara tydliga och enkla. Regeringen har jobbat mycket med frågan om regelförenklingar, och det finns en tydlig målsättning. Vidare får skattesystemet inte vara utformat så att det på ett onödigt sätt belastar företagen. Våra företag ska kunna konkurrera på lika villkor gentemot sina konkurrenter i andra länder. Därför har det varit viktigt att ta bort förmögenhetsskatten, sänka bolagsskatten och arbetsgivaravgiften och dessutom ta bort handelsgödselskatten för lantbrukarna. Regeringen har stärkt landsbygden med genom sänkta inkomstskatter, sänkta arbetsgivaravgifter, djurvälfärdsersättning och sänkt slakteriavgift. Tillsynen från det offentliga inom olika sektorer som miljö och djur får heller inte onödigt belasta företagen. Det är viktigt att tillsynen är utformad så att den som sköter sig och bedriver en verksamhet med hög kvalitet uppmuntras. Tillsynen ska fokuseras på områden där det finns problem, och åtgärder måste sättas in. Ett viktigt område för en fungerande landsbygd är en väl utbyggd infrastruktur. Regeringen tar nu rejäla tag och satsar historiskt mycket, 522 miljarder, på utbyggnad och underhåll av infrastrukturen under kommande planperiod. Till detta kommer satsningar på speciella projekt i kommuner och landsting. En levande landsbygd förutsätter att det är lätt att transportera såväl personer som gods dit och därifrån. Det ska vara lätt att arbetspendla till närliggande orter. Det måste gå att bo på landsbygden och jobba på annat ställe. En väl fungerande kollektivtrafik är ett stort plus för landsbygden. Det kommer inte att vara möjligt att överallt erbjuda kollektivtrafik, utan man kommer på landsbygden att vara beroende av bil och lastbil för sina transporter. Det är därför viktigt att de inte straffbeskattas. Vi säger bestämt nej till en ny lastbilsskatt, och vi motsätter oss kraftiga höjningar av drivmedelsskatterna. En annan infrastruktur, bredbandet, är helt avgörande för ett boende på landsbygden. Regeringen gör nu rejäla satsningar i landsbygdsprogrammet just för att stödja utbyggnaden av bredband. Stöden för detta kommer att fördubblas. Allmänt innehåller landsbygdsprogrammet ett antal viktiga områden för utveckling av landsbygden. Det kommande landsbygdsprogrammet har ökats med nästan 1 miljard till totalt drygt 36 miljarder, detta tack vare en rejält ökad satsning från regeringen. EU minskar sitt engagemang, och då har regeringen valt att gå in och med råge täcka upp den minskningen. Regeringen svarar nu för av programmets finansiering. Utöver en fördubblad satsning på bredband innehåller landsbygdsprogrammet också stöd till ökad service på landsbygden, såsom handel och mackar. fattade beslut om att alla mackar oavsett storlek skulle erbjuda alternativt bränsle. Följden av det blev en mackdöd på landsbygden då de mindre mackarna inte klarade av det utan i stället valde att stänga. har regeringen gjort en ändring och lättat på kraven. I landsbygdsprogrammet finns ett investeringsstöd till om-, ny- och tillbyggnad av stallar för nöt, svin, får, höns, kycklingar och getter. Det finns också en djurvälfärdspeng inte bara till suggor med , som tidigare, utan även till kor med och tackor med . Vidare innehåller landsbygdsprogrammet stöd till ekologiskt jordbruk samt satsningar på natur- och kulturmiljöer, idrottsanläggningar, matupplevelser och rekreation. Matlandet har haft som målsättning att skapa ökad sysselsättning, nya företag, ökad export, god mat, fler upplevelser och ökad turism på landsbygden. Satsningarna har gjort att 9 000 fler jobbar inom dessa områden. En viktig del är reexporten, alltså att förädla importerade livsmedel som sedan exporteras igen. På landsbygden har flera butiker med småskalig livsmedelsförsäljning startats. På så sätt kortas vägen mellan producent och konsument, och konsumenten får en färskare produkt som inte behöver några tillsatser för att hålla sig. Vi moderater vill tillåta gårdsförsäljning av öl och vin. Den lokala produktionen av öl och vin ökar, och vi ser det som naturligt att producenter i vårt land i likhet med producenter i andra EU-länder får sälja sina produkter hemma på gården. Livsmedelsindustrin är den fjärde största tillverkningsindustrin i vårt land. Antalet företag inom sektorn ökar som de större företagen genom rationaliseringar minskar antalet anställda. Det innebär att vi får en utveckling mot en förhållandevis större andel små företag inom sektorn, alltså ökad småskalighet. Då det gäller att uppmuntra lokal produktion och närodlat har det offentliga och handeln en viktig roll. Det offentliga är en stor uppköpare och måste i sina upphandlingar av livsmedel ställa samma krav som de som gäller för produktionen av livsmedel i . Lagen om offentlig upphandling, , ger nu större möjligheter för det offentliga att ställa precisa krav. Upphandlingarna får heller inte göras för stora så att enbart stora företag kan vara med och konkurrera. Handeln har en viktig uppgift att marknadsföra och fokusera mer på svenskproducerade livsmedel. Här spelar märkningen en viktig roll så att konsumenten får veta var olika livsmedel producerats och under vilka betingelser. Därmed kan konsumenten själv lättare avgöra vad han eller hon vill köpa. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. 97 (S) replik: Det är valår , . Jag hörde det på ditt anförande, och det känns bra. Det var go i det. Och det säger jag inte på något skojfriskt sätt, utan jag menar det. Du är engagerad, och det gläder mig. Vi har ju haft många diskussioner även tidigare, du och jag. Jag har två frågor. Behöver en egen livsmedelsstrategi? Kommer den svenska matexporten att fördubblas ? 98 (M) replik: Beträffande livsmedelsstrategin tror jag att det är viktigt att vi lyfter upp den frågan och ser var möjligheterna finns för att vi ska kunna öka livsmedelproduktionen. Vi är väl alla överens om att mer än bara varannan tugga som vi äter ska komma från svenska producenter. Vi vill öka mängden. Vi vill ta ett helhetsgrepp om frågan och se på vilka olika sätt vi kan agera. Det finns många olika sätt, icke minst har vi dem jag nämnde i mitt anförande. Vi måste titta på skattelagstiftningen och regelverket, och vi måste se över frågan hur våra producenter kan konkurrera på samma villkor som de som gäller i andra länder. Det är viktiga förutsättningar för att vi ska kunna öka den inhemska produktionen. Vi måste också få med det offentliga, som är en stor upphandlare, så att de ställer krav som motsvarar dem som gäller för svenskproducerade livsmedel. Dessutom har vi handeln gentemot den privata konsumenten som måste lyfta fram de svenskproducerade livsmedlen och kanske marknadsföra dem på ett kraftfullare sätt. Regeringen har tagit initiativ och haft överläggningar med hela kedjan från jord till bord just för att få hela kedjan med på att lyfta fram det svenskproducerade. Glädjande nog har handeln ställt upp på det. Vi har nog aldrig upplevt att man så mycket i vårt land har diskuterat just livsmedel och livsmedelsproduktion som . Det är viktigt, och det är otroligt glädjande. 99 (S) replik: Jag fick inte svar på frågan om den svenska matexporten kommer att fördubblas . Jag har sett och läst den moderata livsmedelsstrategin. Är den Alliansens gemensamma, eller är den ? 100 (M) replik: Jag trodde egentligen att det skulle vara en onödig fråga för dig att ställa, . Du vet att vi agerar enat i Alliansen. Vi är ett tydligt regeringsalternativ. Du lever inte riktigt i samma lycka. På din sida står partierna var för sig. Det är viktigt att ni mer berättar för väljarna vad som kommer att gälla efter valet. Vilken politik är det som kommer att styra landet i det fall olyckan är framme och det blir ett regeringsskifte? Det är viktigt. Väljarna vet inte hur det kommer att landa. Däremot är Alliansen tydlig och har presenterat ett enat förslag. Alla partier står givetvis bakom alla punkter i Alliansens valprogram. 101 (FP): Denna vår har landsbygdsfrågorna varit mycket heta. EU:s landsbygdsprogram är nu inne i slutfasen inför beslut och godkännande av kommissionen. har presenterat en granskning. Landsbygdsriksdagen, som gick av stapeln, samlade partiledare och landsbygdsföreträdare från samtliga partier till en stor avslutande debatt. Olika partier har på olika sätt lyft fram landsbygdsfrågorna i rapporter och dokument. skrev och presenterade bland annat rapporten i samband med landsbygdsriksdagen. Under slutskedet i valrörelsen inför valet till kom rena landsbygdsfrågor och jordbruksfrågor att dominera. Det handlar om djurskydd, livsmedel och säkra livsmedel. och regeringen är av uppfattningen att EU:s gemensamma jordbrukspolitik borde reformeras mycket kraftigare än vad som sker. Vi vill att direktstöden ska fasas ut och att vi ska fokusera miljöersättningar inom pelare 2, det vill säga landsbygdsprogrammet. Jag välkomnar att vi sätter fokus på landsbygden och också den granskning och utvärdering som har genomfört. Det är viktigt att granska hur gemensamma skattemedel förvaltas och att vi tar de synpunkter och rekommendationer som har kommit fram på största allvar. och regeringen välkomnar därför de breda insatser för att stödja näringslivet som görs. Det görs till exempel genom den mastodontstora bredbandssatsningen, och ett nytt system som på ett bättre sätt ska identifiera vilka investeringar och projekt som har bäst förutsättningar att uppnå målsättningarna kommer att införas. Miljöinsatser och betalning för kollektiva nyttigheter är primärt. Det är särskilt insatser för att bevara den biologiska mångfalden och att uppfylla miljökvalitetsmålen som vi ska ha i åtanke. Det är centralt för oss. Vi delar därför uppfattning att ersättningsgrunden ska vila på vilken miljönytta som uppnås. Det var också någonting som lyfte upp i sitt anförande. Därför står det inskrivet att anteutvärdering av miljönyttan införs. Vi ska kunna veta i förhand vilken miljönytta som avses med de gjorda insatserna. Vi kan också konstatera att av programmets budget nu läggs på miljöåtgärder. Det anser jag vara ett starkt miljöfokus. Regeringen har beslutat om de svenska prioriteringarna. Det handlar i landsbygdsprogrammet om konkurrenskraft, jobb, miljö och djurvälfärd. Trots att vi nu vet om att det skedde en EU-minskning kompenserade regeringen denna minskning fullt ut genom att tillföra ytterligare 2,8 finansierade miljarder –2018. Det är en finansierad nettoförstärkning. Det är viktigt att påpeka. tillförs 400 miljoner i vårbudgeten, som är väl bekant i denna kammare. EU bidrar med 15 miljarder av de totalt 36 miljarderna till landbygdsprogrammet. Den nationella finansieringen är hela 20,5 miljarder. Därutöver finns en övrig offentlig finansiering på drygt 700 miljoner. Dessutom är 3,25 miljarder öronmärkta till bredbandssatsningar . Det är ganska ovanligt, eftersom regeringen inte brukar vilja öronmärka olika poster. Men det har man gjort i det här fallet. En öronmärkning sker också av 700 miljoner till lokal service. Ett positivt genombrott skedde genom möjligheten att samordna de fyra fonderna. Det låter som en teknikalitet, men det betyder oerhört mycket. När vi slår samman fonderna och vi kan arbeta över gränserna handlar det inte enbart om 36 miljarder utan om 65 miljarder som vi har möjlighet att kunna satsa på olika kloka saker. Det handlar om utvecklingsfonden, socialfonden, jordbruksfonden och havs- och fiskerifonden. Det var oerhört intressant att se det stora engagemanget under EU-valrörelsen inför valet till för djuromsorg och antibiotikafrågor. Det kom att dominera debatten, som jag nämnde tidigare. Det är viktigt att de frågorna nu följs upp i i och att vi också driver frågorna vidare. Det är viktigt att vi fortsätter att slå vakt om den goda djuromsorgen, den svenska primärproduktionen och förädling av råvarorna för att vi ska kunna möjliggöra en levande landsbygd, fler företag och ökade exportintäkter. Jag nämnde tidigare bredbandssatsningar. Kommunikationer men också utbildningssatsningar är viktiga för fortsatta jobb på landsbygden. Där är Matlandet en viktig del i hela arbetet. Vi har från vårt partis håll, från sida, förordat en nationell livsmedelsstrategi. Jag vet att det delas av många partier. Det är nödvändigt att bryta den nedåtgående trenden där produktionskurvan har kommit ned till ett kritiskt läge. Vi behöver stärka den svenska livsmedelsbranschens konkurrensvillkor. har vi utmärkta underlag. Vi har en plattform som heter Matlandet och . Utifrån det kan vi arbeta vidare med lagen om offentlig upphandling. Vi måste också se till att vi tar vara på innovationer och att vi lyfter fram frågorna. Avslutningsvis: De här frågorna och många andra tas upp i landsbygdsprogram. Där lyfts också andra frågor upp som sällan är uppe till debatt här i kammaren. Det handlar om värdet av musik, värdet av kultursatsningar som ett kitt och som en möjlighet att tycka om, att trivas och att också dras till landsbygden. Kollektivtrafikkort kan betyda mycket – för människor som lever och bor på landsbygden men också för att kunna dra turister till olika delar av . Med detta, herr talman, vill jag betona vikten av att se möjligheterna på landsbygden, möta utmaningarna och tro . Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. (Applåder) (forts. 24 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då fråga om hänvisning av motion skulle avgöras och votering skulle äga rum. 21 § Fråga om hänvisning av motion till utskott Motion försvar i skuggan av av m.fl. (SD) föredrogs. med flera (SD) har med hänvisning till 3 kap. 13 § riksdagsordningen gett in motion 2013/14:SD483 försvar i skuggan av . Motionärerna begär tillkännagivanden om dels att värnplikten ska återaktiveras, dels att beredskapskrediten ska utnyttjas för att täcka behov av material i försvaret. Den händelse som åberopas till stöd för att motionen ska få väckas är att omvärldsläget, mot bakgrund av utvecklingen i , har ändrats och att det föreligger förutsättningar och skäl att aktivera värnplikten och att ta beredskapskrediten i anspråk. Enligt 3 kap. 13 § riksdagsordningen får motioner med anledning av en händelse av större vikt väckas av minst tio ledamöter, om händelsen inte kunnat förutses eller beaktas under den allmänna motionstiden eller någon annan motionstid. I förarbetena framhålls bestämmelsens undantagskaraktär, och praxis har varit restriktiv. Efter att ha samrått med samtliga gruppledare gör jag bedömningen att den av motionärerna åberopade händelsen inte utgör någon sådan händelse som medger motionsrätt. Det föreligger således enligt 2 kap. 9 § riksdagsordningen hinder mot att hänvisa motionen till utskott för beredning. Motionen ska då läggas till handlingarna utan vidare åtgärd. 103 (SD): Jag yrkar att motionen hänvisas till utskott. Överläggningen var härmed avslutad. Beslut om begäran om hänvisning av motion försvar i skuggan av (SD) Under överläggningen hade (SD) yrkat att kammaren skulle begära att motionen hänvisades till utskott. Ett bifall till yrkande skulle enligt 2 kap. 9 § riksdagsordningen innebära att frågan om motionens hänvisning till utskott skulle överlämnas till för avgörande. Votering: 278 för avslag 18 för bifall 53 frånvarande Kammaren avslog yrkandet om begäran om hänvisning av motionen till utskott. Partivis fördelning av rösterna: För avslag:95 S, 91 M, 19 MP, 20 FP, 19 C, 17 V, 17 KD För bifall:18 SD Frånvarande:17 S, 16 M, 6 MP, 4 FP, 4 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Motionen lades till handlingarna. 22 § Beslut om ärenden som slutdebatterats UU12 politik för global utveckling Punkt 1 (Skrivelse 2013/14:154 Genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 165 för utskottet 131 för res. 1 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 20 FP, 19 C, 18 SD, 17 KD För res. 1: 95 S, 19 MP, 17 V Frånvarande: 17 S, 16 M, 6 MP, 4 FP, 4 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Punkt 4 (Den globala utmaningen migrationsströmmar) 1. utskottet 2. res. 5 (MP) 3. res. 6 (SD) Förberedande votering: 21 för res. 5 18 för res. 6 256 avstod 54 frånvarande Kammaren biträdde res. (FP) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 260 för utskottet 19 för res. 5 17 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 91 M, 20 FP, 19 C, 1 SD, 17 V, 17 KD För res. 5: 19 MP Avstod: 17 SD Frånvarande: 17 S, 16 M, 6 MP, 4 FP, 4 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UU21 Frihandelsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och å andra sidan Kammaren biföll utskottets förslag. UU22 Avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan Kammaren biföll utskottets förslag. UU23 Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan Kammaren biföll utskottets förslag. UU24 Associeringsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan Kammaren biföll utskottets förslag. 23 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU32 Nya åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov Punkt 1 (Regeringens lagförslag) 1. utskottet 2. res. 1 (MP) 3. res. 2 (V) Förberedande votering: 19 för res. 1 17 för res. 2 259 avstod 54 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 258 för utskottet 19 för res. 1 18 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 91 M, 20 FP, 19 C, 18 SD, 17 KD För res. 1: 19 MP Avstod: 1 S, 17 V Frånvarande: 18 S, 16 M, 6 MP, 4 FP, 4 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Utvärdering av lagändringarna) 1. utskottet 2. res. 5 (S) 3. res. 7 (SD) Förberedande votering: 94 för res. 5 18 för res. 7 184 avstod 53 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 147 för utskottet 94 för res. 5 54 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 20 FP, 19 C, 17 KD För res. 5: 94 S Avstod: 19 MP, 18 SD, 17 V Frånvarande: 18 S, 16 M, 6 MP, 4 FP, 4 C, 2 SD, 2 V, 2 KD JuU34 Ansvaret för vissa säkerhetsfrågor vid statsministerns tjänstebostäder Kammaren biföll utskottets förslag. JuU39 tillträde till överenskommelser inom FN om bekämpande av terrorism Punkt 1 (tillträde till protokollet till konventionen för bekämpande av brott mot sjöfartens säkerhet) I denna punkt hade endast yrkats bifall till utskottets förslag till beslut. Förslaget innebar dock att förvaltningsuppgifter som innebar myndighetsutövning skulle överlåtas till en annan stat. Beslutet måste därför fattas enligt den ordning som föreskrivits i 10 kap. 6 och 8 §§ riksdagsordningen. Det betydde att beslutet måste fattas antingen genom att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstade ja eller i den ordning som gällde för stiftande av grundlag. Utskottet hade föreslagit att lagförslaget skulle antas direkt med ett enda beslut. Beslutet skulle enligt riksdagsordningen fattas genom omröstning med omedelbar rösträkning. Votering: 295 för bifall 54 frånvarande Talmannen konstaterade att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstat ja. Kammaren hade således bifallit utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För bifall: 95 S, 91 M, 18 MP, 20 FP, 19 C, 18 SD, 17 V, 17 KD Frånvarande: 17 S, 16 M, 7 MP, 4 FP, 4 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll utskottets förslag. SoU27 Elektronisk kommunikation och andra säkerhetsåtgärder vid psykiatrisk tvångsvård Punkt 1 (Elektronisk kommunikation och andra säkerhetsåtgärder vid psykiatrisk tvångsvård) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 278 för utskottet 18 för res. 1 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag.