prot · H10983 · 2014-03-13 00:00:00 — Bomber kommer över barn och kvinnor i . Krig pågår i och i stora delar av . Människor flyr sina hem, flyr från sin familj och släkt. svar på detta är: Håll gränsen och stäng dörren, kasta gärna bort nyckeln. Det är inte solidariskt. De är inte någonting som ska vara ledande för framöver. Av den anledningen valde alliansregeringen att tillsammans med verka för ett öppnare och mer humant samhälle där vi tar hand om de flyktingar som flyr undan krigets fasor. Det är jag väldigt stolt över. Det innebär kostnader, för människor ska bo någonstans när de kommer till . Barn ska kunna lära sig svenska språket eller matte, till exempel. De kommer med skador som tvingar sjukhusen att se till att dessa läks. Jag är beredd att ta de kostnaderna för att människor ska kunna hitta en här i . På är jag övertygad om att en invandring berikar . Det skapar jobb i och ger skatteintäkter som gör det möjligt för oss att fortsatt vara ett framgångsrikt land. mål för utsläpp av växthusgaser 49 (V): gav regeringen i uppdrag att ta fram en färdplan om inga nettoutsläpp av växthusgaser till 2050. redovisade ett väldigt omfattande arbete, skulle jag vilja säga, i form av en färdplan för inga nettoutsläpp till 2050. Verket redovisade sitt förslag . Jag tycker att det är ett intressant förslag som borde kunna ligga till grund för den omfattande omställning som vi behöver göra för att vi ska nå nollutsläpp i . har det gått presenterade sitt förslag. Jag skulle vilja veta när ni i regeringen kommer att presentera ett förslag som är baserat på förslag till Färdplan 2050. Kommer det förslaget att landa här i så att vi kan ta ställning till det? 50 Miljöminister (C): Ärade ledamöter och åhörare! Det är roligt att få en fråga om klimatpolitik. Vi har diskuterat det . har oerhört tuffa klimatmål. Vi ska minska utsläppen till 2020. Vi ska ha en fossiloberoende fordonsflotta 2030, och vi ska vara neutrala som land 2050. Vi jobbar med de här frågorna på många olika sätt i just därför att vi har tuffa mål. Just nu ligger vi på linje för att klara för vårt mål till 2020. För var vi klara med det mål som vi har lovat i EU:s klimatpaket. Förutom material fick regeringen för sedan in en utredning om den fossiloberoende fordonsflottan, som vi nu bereder i . Jag ber att få återkomma. 51 (V): Miljöministern och jag har debatterat den svenska klimatpolitiken . Vi i anser att det som görs inom den svenska klimatpolitiken inte är tillräckligt. En tredjedel av våra utsläppsminskningar görs genom att regeringen köper billiga utsläppskrediter i andra länder – bara som ett exempel. Men frågan handlar om en mycket konkret sak, nämligen förslag till färdplan för nollutsläpp till 2050. lade fram ett konkret underlag. Jag som riksdagsledamot är förstås intresserad av att veta ifall det kommer att landa, i form av till exempel en proposition från regeringen, i . I regeringens lista över kommande propositioner ser jag ingenting om förslag till Färdplan 2050. Det oroar mig en smula. Miljöministern kan kanske bringa lite mer klarhet i detta och berätta ifall regeringen kommer att lägga fram en proposition till baserad på förslag till Färdplan 2050 för nollutsläpp. 52 Miljöminister (C): Jag tar vid där jag slutade i mitt förra inlägg. Vi har precis fått utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta, en utredning som innehåller ett helt smörgåsbord med olika förslag på hur vi ska nå våra olika mål, precis som material innehåller ett smörgåsbord av förslag till hur vi ska nå våra olika mål. Det vi nu gör är att vi bereder detta i . Vi tittar på kostnader och samhällseffekter. I den långa listan från och fordonsutredningen men även från andra utredningar finns det förstås förslag som man kan tycka är bra, andra som man tycker är dåliga. Det finns enkla förslag, och det finns förslag till lösningar som blir väldigt dyra och som drabbar medborgare och gör att människor inte kan bo i alla delar av landet. ser vi till att minskar sina utsläpp som vi har jobbat oerhört hårt för att se till att EU får en position som gör att EU kan vara aktivt i förhandlingar om klimatmål. 53 (FP): Jag har en fråga till näringsminister . När det gäller den faktiska ungdomsarbetslösheten – de som varken studerar eller arbetar – krävs det fortsatta insatser. Även om det ibland överdrivs i debatten är det ett problem. Regeringen har ju sagt att jobb och utbildning är mycket viktigt, och inte minst att fortsätta att ställa om utbildningssystemet, yrkesutbildningarna, satsning på yrkesvux och yrkeshögskoleplatser men också yrkeslärlingsanställningsavtal, yrkesavtal, med kraftiga subventioner. Jag får indikationer på att det inte går så snabbt som man skulle önska, så frågan till statsrådet blir: Vad tänker regeringen göra åt detta? 54 Näringsminister (C): Tack, , för en fråga som berör en viktig utmaning för , nämligen att få ned ungdomsarbetslösheten, att få fler unga att möta vuxenlivet med jobb och lön. Här har regeringen halverat arbetsgivaravgifterna för att anställa unga människor, och kommer man att sänka dem ytterligare. Den sänkta restaurangmomsen har varit viktig. Vi återinförde lärlingsutbildningen i för , och det har varit viktigt. En sista viktig del är YA-jobben, eller yrkesintroduktionsavtalen. Anledningen till att de kommer att bli en framgång är att fack och arbetsgivare har enats om villkoren, och regeringen lägger in handledarstöd och sänkta arbetsgivaravgifter. Än kan vi inte se så många. Det är ett femtiotal nya jobb som har skapats , men jag hoppas att det i förlängningen kommer att skapas tiotusentals nya jobb, eftersom det är det unga människor behöver. Här har verkligen fackförbunden, arbetsgivarna och regeringen gjort något unikt i svensk politik. 55 (FP): Tack så mycket, statsrådet, för svaret! När man lanserade detta hade man något slags prognos om 25 000–30 000 yrkesintroduktionsanställningar . Det är ett väldigt stort antal. Vi måste göra det här för att få ned ungdomsarbetslösheten och få in ungdomar i arbetslivet. Är det konstruktionen som inte har lockat? Eller är det fortfarande så nytt att man inte känner till det, inte minst med tanke på de kraftiga subventioner som arbetsgivare får för ungdomar som är 15–? 56 Näringsminister (C): Precis som säger är detta en helt ny anställningsform i . Den startade och har alltså varit i gång bara . Men det är också en helt central reform för att på lite , som regeringen har sagt, skapa tiotusentals jobb. finns det runt 50. Jag är övertygad om att om fack och arbetsgivare fortsätter sitt arbete med att teckna avtal inom sina områden kommer vi att se fler jobb för unga växa fram runt om i landet. Regeringen har bland annat tillskrivit alla kommunstyrelseordförande runt om i landet, eftersom kommunerna är en väldigt viktig arbetsgivare för unga människor och en viktig arbetsgivarpart. Vi vill se till att både den offentliga sektorn och det privata näringslivet tar ett ansvar för att sänka kostnaderna för att anställa unga och använda dessa YA-jobb, som är viktiga. Detta bygger på att fack och arbetsgivare har kommit överens om avtal och att regeringen går in med sänkta arbetsgivaravgifter och handledarstöd för att få fart på det. Det innebär också att man inte kan höja kostnaderna för unga, som Socialdemokraterna vill. YA-jobben är till för att sänka kostnaderna för unga och på det sättet se till att ungdomsarbetslösheten minskar. 57 (S): Jag har en fråga till statsrådet . I går hade vi ett seminarium i där på ett väldigt bra sätt berättade om de utmaningar som de ser att alla musik- och kulturskolor har. De gav oss också en bra nulägesbild. Bland annat berättade de att det är så många som 427 000 elever som går i musik- och och att det är en stor och viktig arbetsplats för bortåt 7 000 lärare. En viktig utmaning är att det kommer att finnas behov av ca 300 nya lärare. Det som oroar mig och många med mig är att det inte finns någon nationell viljeinriktning för musik- och kulturskolorna. Jag undrar därför om regeringen anser att musik- och kulturskolorna behövs och i så fall vilket erkännande regeringen ger till musik- och som kunskapsskola. 58 Kultur- och idrottsminister (M): och jag är helt eniga om att musik- och kulturskolorna spelar en stor roll. Alla som är här inne i kammaren och många andra vet också att detta är en angelägenhet och någonting som man ofta prioriterar i kommunerna. Men det är inte den enda aktör som arbetar med kultur för barn och unga eller musik för den delen. Även studieförbunden har en viktig roll, och Alliansen har ökat anslagen till studieförbunden. Ofta anger studieförbunden att det är de som ligger bakom mycket av det svenska musikundret. Det finns också orkestrar över hela landet. Vi har i våra instruktioner i regleringsbrev varit tydliga med att kultur för barn och unga ska vara prioriterad också för dem. Jag kan med glädje se när jag reser runt i landet hur man arbetar målmedvetet för att nå barn och unga, som kan komma, delta i repetitionerna, pröva olika instrument och börja lära sig spela. Men det är riktigt att musikskolorna också spelar en stor roll. 59 (S): Tack, kulturministern, för svaret! Det man som regering tycker är viktigt vill man också vara med och sätta nationella mål kring. Det är det jag saknar i den här frågan. När EU har fastställt att en av åtta nyckelkompetenser för livslångt lärande är kulturell medvetenhet och kulturella utbudsformer förstår inte jag att man å ena sidan kan säga ja till det och å andra sidan inte nationellt prioritera verktygen för att uppnå den kompetensen. Jag vill därför avslutningsvis fråga kulturministern igen om det finns någon avsikt hos regeringen att ta initiativ till att i samarbete med andra intressenter utarbeta en nationell strategi för kultur- och musikskolor. 60 Kultur- och idrottsminister (M): Efter att vår regering tillsatte är kultur för barn och unga ett nationellt kulturpolitiskt mål, och det är styrande för alla verksamheter. nämnde Europeiska unionen. Vi har där verkat bland annat för att kultur inte bara ska ses som viktig för jobb utan också har ett värde i sig. Det var med stor glädje som jag och många andra kunde ta del av den nya statistiken från som visade att vi i är de mest kulturaktiva i hela Europeiska unionen. Jag hör att frågan nu gäller framför allt musik- och kulturskolorna. Jag tar gärna ett samtal med utbildningsminister för att höra om det finns någonting vi kan göra för att ytterligare stärka dem. Men jag vill framhålla att det sker så mycket bra runt om i hela och att våra barn och unga verkligen har tillgång till högt kvalificerad kultur. Åtgärder för ökad export 61 (S): antog regeringen en vision för ökad export till 2015: Den skulle fördubblas. Det var en mycket god ambition. Tyvärr har vi inte kommit så långt på den resan som vi borde när vi nu skriver 2014. känns ganska nära. 40 åtgärder för hur man ska nå visionen och målet är presenterade, och av dem har man klarat 26. Om vi går in och granskar dem lite närmare känns de inte så där jätteimponerande i förhållande till att detta mål ska lyckas. Mot bakgrund av detta blir min fråga till handelsministern: åtgärder avser handelsministern att vidta så att fler små och medelstora företag kan komma ut på nya marknader? 62 Statsrådet (M): Tack, , för en viktig fråga! Vi gick redan i ett ganska tidigt skede ut och reviderade målet om att fördubbla exporten till 2015 när vi såg att omvärlden inte återhämtade sig i den takt som var förväntat. Vi har haft en finanskris i hela världen, som började och fortsatte . Den svenska exporten gick ned . Det var då som vi startade med dessa åtgärder för att se: Hur kan vi ytterligare effektivisera? Hur kan vi ytterligare bidra till att hjälpa företagen att öka sin export? I detta är naturligtvis ett viktigt mål att se till att göra bättre tjänster för små och medelstora företag – ett arbete som har pågått och som fortfarande håller på att vässas i flera olika myndigheter. 63 (S): Svaret från handelsministern känns inte så där jättetillfredsställande, särskilt inte i fråga om konkreta åtgärder. I är det mer än 400 000 som är arbetslösa . Ganska många av dem är arbetslösa på grund av att har tappat vad gäller exportmarknader. Just därför är denna fråga så oerhört viktig, och det behövs konkreta åtgärder. har gjort en granskning och är ganska kritisk utifrån att det saknas exempelvis samordning mellan såväl myndigheter som departement. Med tanke på att både och i viss mån har ansvar för främjandeinsatserna känns det ganska oroväckande att inte våra svenska små och medelstora företag kommer ut på nya marknader. Jag hoppas att ministern återkommer med ett bättre svar. 64 Statsrådet (M): Vi har vidtagit flera viktiga åtgärder; jag vill särskilt nämna en. Det handlar om en sammanslagning av , som är Business , just för att få bättre samordning och mer effektivisering. Socialdemokraterna var faktiskt det enda partiet i riksdag som var emot det förslaget. Vi har också vidareutvecklat tjänster inom Business för fler små och medelstora företag, bland annat genom att ha profiler mer riktade till just dessa. Vi har anställt fler regionala exportrådgivare som har kunnat hjälpa mindre företag ut i världen. Vi vet att både , och andra också satsar mer, särskilt på små företag. Jag håller alltså inte med i den delen. Dessutom ser vi att många företag nu tar sig ut på nya marknader utanför EU. Exportprofilen har förändrats något. Det tycker jag är väldigt glädjande – att fler vågar ta det globala steget direkt. Statliga medel till kommunerna 65 (C): Min fråga är till statsrådet . har jag partikolleger på läktaren som är kommunpolitiker i eller ska bli kommunpolitiker efter valet. De undrar vilka förslag regeringen har för att underlätta för kommunerna i vårbudgeten. 66 Näringsminister (C): Den kommunala verksamheten har ju fokus på framför allt välfärdstjänster: skola samt vård och omsorg. Vi lägger våra förslag inför höstens budget, men från regeringens sida har vi redan nu varit ute och framhållit en offensiv skolsatsning i miljardklassen. har vi fyra allianspartiledare presenterat en satsning på mindre klasser i skolan och fler utbildade lågstadielärare – faktiskt en 40-procentig ökning av platser för lågstadielärare – men också en tioårig grundskola. Allt det här finansieras från staten ned till kommunerna, som har ansvaret för skolans utveckling. Vi tror att miljardsatsningen på skolan och eleverna, som givetvis kanaliseras via landets alla kommuner, kommer att leda till högre kunskaper och att fler barn i tidig ålder får möta fler duktiga lärare. Det är alltså en konkret sak i höstens kommande budget: en offensiv satsning på skolans område. 67 (C): Jag undrar om det är någon satsning på förskola också. Men det kanske statsrådet sade. 68 Näringsminister (C): Skolan är ju allt från förskolan upp till högre utbildning. Jämför man de satsningar som finns och de som fanns 2006 lägger alliansregeringen 7 miljarder mer 2014 än 2006 på skolan – från förskolan upp till komvux. Det är inte bara resurserna som spelar roll utan även innehållet och kunskapsfokuseringen. nämnde jag den lågstadiesatsning som regeringen kommer att göra för elever och lärare. Men vi har också presenterat en förskolesatsning där vi ser till att få fler utbildade förskollärare och mindre barngrupper i förskolan. Det här är ett kommunalt ansvar, men vi ser att det är viktigt för både våra yngre och våra äldre barn som går i att man får resurser för att kunna minska grupperna och få fler utbildade lärare. Av den anledningen väljer regeringen att göra denna välfärdssatsning under årets budget. 69 (S): Jag tänker ta upp frågan om den fossiloberoende fordonsflottan mer konkret. startades en stor biogasanläggning i . Det var som gjorde det. Anläggningen är den största i , en investering på 1 ½ miljard kronor. Det kommer att innebära att 15 000 bilar eller 400 bussar kommer att kunna köras med biogas. Det är en stor satsning. Men ett stort problem – och det är inte bara ett problem i utan kommer att vara ett problem i hela landet – är illojal konkurrens från olika EU-länder där man kan starta biogasanläggningar med stort statligt stöd och sedan exportera biogasen till . Här undandrar man andra möjligheten att starta liknande biogasanläggningar eftersom konkurrensen är illojal. Vad vill statsrådet göra åt detta? 70 Miljöminister (C): Vi är tillbaka på klimatfrågorna och vad vi ska göra i det sammanhanget men också på teknikutveckling och innovation samt allmänna miljöfrågor. Jag ska försöka ta så mycket jag kan på de jag har till förfogande. Rent allmänt är det naturligtvis så att frågan om transportsektorns utsläpp är oerhört viktig. Jag tycker att det är roligt att se att de utsläppen nu till vissa delar går ned och att fordonsflottan har förbättrats så otroligt mycket. När alliansregeringen tillträdde hade en fordonsflotta som tekniskt sett var jämförbar med . har vi en fordonsflotta som är bland de modernaste i . gäller det att hantera de olika bränslena teknikneutralt men se till att de utvecklas. Jag ber att få återkomma. 71 (S): Det var ju inte riktigt ett svar på min fråga. Det pågår alltså ett arbete med att skapa biogasproduktion i olika delar av . Det är viktigt att man stimulerar den produktionen i respektive land och inte med statsstöd konkurrerar ut biogasproduktionen i ett annat land. Det var det som var frågan. Kommer den att dra till exempel och inför eftersom man gör just detta i dessa två länder? Det är det som är frågeställningen. Vad gör regeringen? Om inte regeringen agerar nu kommer detta att sätta stopp för biogasanläggningar i . Då missar vi vår möjlighet att få ned fossila bränslen och få över fler och fler av våra fordon på den fossilfria gasen, alltså biogas. Det är det som är frågeställningen. Vad gör regeringen inom EU för att se till att man arbetar på likvärdiga konkurrensvillkor? 72 Miljöminister (C): I stöder vi teknikutvecklingen för hela bilbranschen men särskilt för de miljöbilar och miljöbränslen som inte bara skapar jobb här utan också bidrar till miljö- och klimateffekter. Det är naturligtvis otroligt viktigt. Det innebär att vi ser till att här finns teknikutvecklingsstöd och stöd för innovation. Vi har historiskt höga miljöforskningsanslag, och vi försöker också med skattemedel se till att kostnaden för alternativa bränslen är lägre än för fossila bränslen. När det gäller de andra alternativa bränslena såg vi till att höja kraven på inblandning också i de fossila bränslena så att låginblandningen blir bättre och högre i procentgrad. Vi använder inte olagliga statsstöd i på det viset. Jag kan inte svara på hur det ser ut i andra länder. Det är inte ansvar att se till att man inte har olagliga statsstöd i ; det är kommissionens ansvar. När vi ser och spårar sådana här effekter påtalar vi naturligtvis det för kommissionen. Det är kommissionen som ser till att man inte fuskar med reglerna. 73 (S): gjordes en överenskommelse mellan den svenska och den finska regeringen om att göra det möjligt att sända finsk tv i och svensk tv i . Det var till stor glädje för många på båda sidor om . Möjligheterna för sverigefinnarna att ta del av finska nyhetsprogram – det kan vara sport, kultur och så vidare – är viktig. Vi ska också komma ihåg att det är viktigt för dem att kunna följa finska valrörelser, val till riksdag och av president. Man kan göra det via TV . har det kommit oroande signaler om att man ska begränsa finska Yles sändningar i . Men i kan man se SVT över hela landet. Min fråga är: Har kulturministern ambitionen att föra en dialog med den finska regeringen om möjligheten att se TV här i ? 74 Kultur- och idrottsminister (M): Frågan är som bekant inte helt ny. Jag har haft kontakter med den finska regeringen, men det har då rört en annan fråga. Då handlade det om de boende på , som var angelägna om att kunna se svensk tv. Det får de inte riktigt, på grund av upphovsrättsfrågor. Jag träffade en kollega till som sade att man planerar en uppvaktning hos mig från det tvärpolitiska nätverk här i som värnar svensk-finska relationer. Det ser jag mycket fram emot. Jag kan säga att vi från regeringens sida verkligen har stärkt minoritetsspråken, vilket vi har talat om . Det har vi bland annat gjort via språklagen och uppdrag till och folkminnen. Det gäller även möjligheten till hemspråk, förvaltningsområdena och inte minst public service, som har ett särskilt uppdrag att utveckla detta. 75 (S): I finns det ca 700 000 sverigefinnar, mig själv inkluderad. Precis som det är viktigt för oss att stärka och vidmakthålla det finska språket i är det viktigt att det svenska språket vidmakthålls och stärks i . Det är oerhört viktigt att man över hela kan ha samma möjligheter att se finsk tv som man har i . Vi vet att finska språkets ställning har försvagats och fortsätter att försvagas. Ett bra sätt att revitalisera språket är naturligtvis att människor kan ta del av tv, kulturprogram och så vidare. Det är alltså en jätteviktig fråga för en jättestor grupp. Det gläder mig att ministern känner till att det är en uppvaktning på gång. På mitt arbetsrum ligger det högar av brev om just detta, så vi får väl ordna det från den fina förening som finns här i . 76 Kultur- och idrottsminister (M): Ni är varmt välkomna att komma upp och tala med oss om det, ! När det gäller det tog upp om hur man i har problem att stärka svenskan – för det här är ömsesidigt – oroar det mig i allra högsta grad att det finns en kampanj mot svenskan från Sannfinländarna. Den är såväl vulgär och grov som osaklig. Vi har en lång gemensam historia – – och vi försöker på olika sätt stärka språken för att man ska kunna ta del av finska också i . Det har vi gjort genom bland annat språklagen och nya anslag. Det tycker jag är positivt, och det har vi alla glädje . Den digitala teknik som finns gör det också möjligt att få till exempel filmer översatta så att man lättare kan följa dem på exempelvis finska. Ni är dock välkomna, ! 77 (KD): Min fråga går till statsrådet . Att så många som möjligt har ett arbete att gå till är viktigt av flera skäl. Det handlar om att få känna sig delaktig och behövd, och för samhället i stort är det genom arbete och skatteintäkter vi har möjlighet att finansiera våra gemensamma åtaganden. Där ser vi glädjande resultat av regeringens politik: Tack vare – inte trots, utan tack vare – att vi sänkte skatten på arbete har vi fått ökade skatteintäkter totalt. Jag menar att vi måste se vad vi kan göra för att underlätta för människor att starta företag, och inte bara starta utan också gå vidare så att småföretagare vågar anställa. Jag bedömer att det finns en stor potential att skapa arbetstillfällen i landets alla småföretag. Min fråga är hur näringsministern tänker att vi på bästa sätt ska göra för att stimulera fler småföretag som kanske inte har någon anställd alls att våga ta steget och anställa sin första medarbetare. 78 Näringsminister (C): Vad glad jag blir över fråga! Den delar nämligen den syn jag själv har på hur jobben ska växa fram i hela landet. Det är nämligen inte genom målsättningar, strategier, innovationspolitiska råd eller liknande som jobben skapas. De skapas inte ens genom konstgjorda åtgärder, som vi ibland debatterar här i , utan genom att vi skapar goda villkor för jobbskaparna: landets småföretagare. Regeringen har sänkt arbetsgivaravgifterna, och vi har sänkt egenavgifterna . Det kommer vi att fortsätta med om finansiering finns. Vi har också minskat regelkrånglet – vi är den första regeringen någonsin som har minskat regelkrånglet. Vi har även stoppat en del krav från oppositionen, som månadsuppgiftslämning och annat, för att minska regelbördan. Vi kommer att fortsätta att arbeta med principen en dörr in för uppgiftslämnande, det vill säga att man ska få lämna uppgifter en gång till ett ställe. Det är någonting vi vill ha på plats . 79 (KD): Jag tackar för svaret. Det finns väldigt många enmansföretag – eller, om man så vill, enkvinnasföretag – i landet. Många tvekar inför att bli arbetsgivare, av flera skäl.