prot · H20940 · 2014-12-17 00:00:00 — Nej, det har vi inte, eftersom alla röstade nej till vår budgetmotion som har mer pengar än alla andra eftersom vi sparar på ett område som ingen annan gör. Det är normalt att man har ett särskilt yttrande. Socialdemokraterna hade också det i många betänkanden under förra mandatperioden. När det gäller bred kompetens inom polisen pratar vi inte om det som säger. I budget avsätter vi 300 miljoner just till att få in civilanställda som kan avlasta poliser från arbetsuppgifter som de inte ska behöva göra. Poliser ska göra det de är satta att göra – ta hand om buset på gator och torg. Då handlar det ofta om fysisk styrka. I en debatt om handlade det också om fysisk styrka, för att lyfta undan bjälkar eller bära bort människor eller vad det nu kan vara när hus brinner. Det är ett praktiskt yrke. Jag har pratat med poliser som är frustrerade. Till exempel var 40 poliser inne en hel dag för att kvotera in kvinnor till uppgiften som det pågick en massa problem i . De var jättefrustrerade och sa: Varför ska vi kvotera in en massa kvinnor när vi har brott att bekämpa? 136 (MP): Herra puhemies, som man säger på största minoritetsspråk. (: ”Herr talman”, säger vi i riksdag.) Dagens debatt om rättsväsendet förs i kölvattnet av avslöjandet om Södertörnpolisens registrering av misshandlade kvinnor, det så kallade kvinnoregistret. Avslöjandet aktualiserar en rad viktiga, principiella frågor och utvecklingsområden för Polisen och för rättsväsendet i sin helhet. Det gäller synen på brottsoffer, synen på kvinnor, synen på de rättsvårdande myndigheternas jämställdhetsarbete och synen på frågan om hur man säkerställer skyddet för enskildas integritet. Det aktualiserar också frågan om förtroendet för svensk polis, något som anser att vi måste ta på största allvar. Att allmänheten har ett högt förtroende för polisen är en förutsättning för att polisens arbete ska vara framgångsrikt. När poliser själva agerar i strid mot lagar och på ett sätt som strider mot etik och anständighet, då skadas det förtroendet. Det som gör kvinnoregistret särskilt allvarligt från förtroendesynpunkt är att det är de mest utsatta människornas förtroende som har missbrukats, de människor som har vänt sig till polisen för att de har utsatts för våld, hot och andra brott. Ett brottsoffer ska alltid kunna lita på polisen och aldrig misstänkliggöras. Södertörnspolisen gjorde detta när man använde begreppet återfallsmålsägare om brottsoffer, när man skuldbelade kvinnorna för de brott som begåtts mot dem. skrev min företrädare, , om just samma sak, förtroendet. Då var det i anslutning till avslöjandet av polisens Romregister. Det register som har avslöjats är en skamfläck för polisen. Bara genom att stoppa det, reda ut exakt vad som har hänt och ställa de skyldiga till svars kan vi återupprätta förtroendet. Det bekymrar mig att jag behöver konstatera att dessa ord behöver återupprepas . Men att det är så visar också att det krävs något mer än att utreda det enskilda fallet. som har gått har flera olagliga registreringar och register hos polisen och andra myndigheter uppdagats, ibland tack vare myndigheten själv eller de kontrollmyndigheter som har gått igenom uppgifter och ibland tack vare andra. Mycket arbete kvarstår, och det här visar också på behovet av en bättre uppföljning av skyddet för den personliga integriteten. Det gläder mig mycket att det i regeringens budgetproposition aviseras hur man kan samla skyddet för den personliga integriteten i en och samma myndighet, en myndighet som inte bara ska följa upp utan också arbeta proaktivt för att skyddet av den personliga integriteten ska stärkas. Detta är en hjärtefråga för , som många av er vet. Jag vill också säga några ord om behovet av jämställdhetsarbete inom de rättsvårdande myndigheterna. Regeringens höga ambition om jämställdhetsintegrering är lovvärd och behövlig. I regeringens budgetproposition skriver man om behovet av ökad jämställdhet för att nå målet om att våld mot kvinnor ska upphöra. Det är uppenbart att man även behöver arbeta med jämställdhet inom myndigheterna för att dessa kvinnor och andra ska få ett bra bemötande när de väl polisanmäler brott. En annan jämställdhetsfråga som har varit starkt pådrivande för är att göra om sexualbrottslagstiftningen till en samtyckesbaserad lagstiftning. Vi är väldigt glada över att det finns en så bred uppslutning kring att se över den här frågan i . Särskilt stolt är jag över att regeringen har deklarerat att man tänker gå vidare med en sådan lagstiftning. I det fallet vill vi vara med om att utvidga det kriminaliserade området, och det är befogat . Men det är också viktigt i sammanhanget att ifrågasätta den tendens som vi har sett mot en ensidigt allt högre nivå av repression med högre straff för än det ena och än det andra. Forskning visar nämligen att högre straff inte leder till färre brott. Det som däremot alltid händer när man förlänger fängelsestraffen är att det kostar mer för samhället, och person. Regeringens budget omfattar visserligen bara 2015, men jag tänkte ändå prata lite om åren som kommer eftersom Alliansens och gemensamma budget aviserar anslagen även . Här anslår man 160 miljoner till Kriminalvården för förbättrat återfallsförebyggande arbete, och det är något som vi i sak anser behöver ses över. Det som jag reflekterar över är dock om de pengarna kommer att kunna användas till just återfallsförebyggande arbete mot bakgrund av de ungefär 35 straffskärpningsförslag som Alliansen och tillsammans föreslår. Jag tycker att det är en märklig prioritering att lägga mer pengar på att ha fler i fängelse när vi vet att högre straff inte leder till färre brott. Det viktiga är att i stället satsa på det som verkligen gör skillnad. Det som verkligen spelar roll för att förebygga brott är minskade ekonomiska klyftor, en bra skola för alla barn, att ha ett jobb på väg in i vuxenlivet. Tänk, om det var det som vi genomförde med den här statsbudgeten i stället för att fortsätta på skattesänkarlinjen! Det finns väldigt mycket mer att säga, och jag har redan dragit över talartiden. Jag står bakom de reservationer som vi har skrivit, men för tids vinnande yrkar jag inte bifall till dem. 137 () replik: Det är intressant att höra vad driver för frågor i regeringsarbetet. Jag har direkt en kort fråga till om hon verkligen tror att sexualbrotten skulle minska om man sänkte straffen. Är det rimligt att vi har böter i straffskalan för köp av sex när det gäller barn? Det anser inte vi i Alliansen. Vi vill skärpa straffen. Straffen ska stå i proportion till brottets allvar. Det är dessutom fel i sak att säga att brottsligheten inte minskar om man har påföljder som är värda namnet. Ta seriebrottslingar som exempel. När återkommande kriminella sitter inne kan man se i vilken ort som helst att bostadsinbrotten och annan kriminalitet minskar. Det är klart att de som langar narkotika och sitter bakom lås och bom inte fortsätter med sin langning. Så visst påverkas kriminaliteten av påföljderna, även om det inte är den enda lösningen. Men det var inte därför som jag begärde ordet, utan det var för att jag när det gäller register skulle vilja veta vilka konkreta åtgärder som har vidtagit i regeringsställning för att säkerställa att polisen arbetar med register enligt de lagar och regler som gäller. Jag tycker också att det är förskräckligt med den rapport som har kommit. Men det är ju ändå viktigt att få upp fakta på bordet. Eftersom den nye rikspolischefen lär komma till utskottet får vi säkert en redovisning av honom. Dessutom granskas detta av Datainspektionen, och Polisen har själv anmält det. Men det intressanta är: Har i regeringsställning gjort något för att säkerställa ordning och reda när det gäller den här typen av register inom Polisen? I så fall har jag inte hört ett dugg om den saken. 138 (MP) replik: Att sänka straffen påverkar inte mängden brott. Sannolikt påverkar det mängden brott lika lite som det påverkar mängden brott att öka straffen. Proportionalitet mellan brott och straff är en viktig princip. Men då måste jag fråga om proportionaliteten är fel i alla dessa 35 fall som handlar om allt från bidragsbrott till mord, som Alliansen och vill höja straffen för. Varje gång som man ökar repressionsnivån i samhället måste man kunna motivera varför det leder till ett bättre samhälle. Jag är rädd att vi ägnar oss åt en markeringspolitik som kostar pengar i stället för att lägga pengarna där de verkligen gör skillnad för människor. Det gäller till exempel brottsbekämpningen, polisen eller återfallsförebyggande kriminalvård. Det är lovvärt, och ni säger att ni vill satsa på detta. Men jag tror inte att pengarna räcker eftersom fängelserna fylls på ytterligare. Den som vill öka repressionsnivån i samhället behöver försvara nivån, inte den som ifrågasätter. Jag har inte föreslagit att vi ska sänka en mängd straff, och jag behöver därför inte förklara varför sänkta straff skulle vara bra. Ni har föreslagit höjda straff på en lång rad punkter. Den sista frågan gällde integritetsskyddet. har sett till att regeringen kommer att tillsätta en utredning om en samlad integritetsskyddsmyndighet för att öka integritetsskyddet i polisens verksamhet likaväl som i andra myndigheters verksamheter där man hanterar känsliga uppgifter. 139 () replik: Det här är ingen filosofisk debatt utan en budgetdebatt, och jag ställde en konkret fråga. Vilka åtgärder eller initiativ har i regeringsställning tagit för att säkerställa att man arbetar med register inom polisen enligt de lagar och regler som gäller? Svaret är förmodligen inga alls. Det är lätt att prata, och det är svårare att få någonting gjort. Vad gäller kostnader har skärpta påföljder en positiv effekt. Kostnaderna för de omkring 20 000 bostadsinbrotten i landet är enorma för både rättsväsendet och enskilda. Det är inte så att vi har så trångt i fängelserna att vi inte får plats med folk om vi skulle höja straffet för den typen av kränkande brott. Det är också relevant att diskutera kvinnofrågor och jämställdhetsfrågor utifrån att påföljderna är en del av de insatser som krävs för att markera vad man accepterar eller inte. Jag har inte sett någon beräkning av kostnaderna för de barn som utsätts för sexuella övergrepp, men jag tror att det är värt varje krona att sätta pedofiler i fängelse i stället för att döma dem till böter om de har köpt sex av minderåriga. Det är jag helt klar över. 140 (MP) replik: Jag säger inte heller att det inte i vissa fall kan behövas en ökad kriminalisering. Det är därför vi till exempel föreslår det när det kommer till sexualbrotten. Däremot är det en orimlig politik ur både filosofiskt och andra perspektiv att konsekvent vilja höja straffen för alla allvarliga brott – om inte det leder till att det begås färre brott, om inte det leder till en effekt. Vi ser tyvärr på forskningen att det inte hjälper. Om det vore så är jag den första att säga att vi ska höja straffen för alla brott tills det inte begås några brott. Tyvärr sitter man inte och väger mellan ytterligare en månads fängelse eller inte innan man slår någon. Tyvärr är inte det den vägen som leder till minskad brottslighet. 141 (SD) replik: Jag blir, precis som , lite konfunderad över pratet från om högre straff eller inte. Jag ska ta ett hypotetiskt exempel och se om det går hem. Låt oss låtsas att inte har några straff för någonting över huvud taget, skulle fortfarande säga att högre straff inte hjälper? Tillåt mig spekulera, men jag tror att i den situationen skulle säga: Okej, vi behöver lite högre straff än inga straff alls. Om man känner så har man erkänt principen att högre straff hjälper när straffen är för låga. Den principen måste alla vara överens om. Om straffen är för låga måste de höjas. Bötesbelopp för köp av sexuell tjänst av barn är för lågt enligt . Ett annat exempel är Kortedalafallet. En man blev misshandlad av sex personer så att han blev medvetslös och fick skador för livet. Dessa personer dömdes till samhällstjänst i . Det är för lågt straff. Det är för lågt straff när en bror till en syster hugger ihjäl henne med 107 knivhugg och sedan kommer ut i ungdomsvård. Det är för lågt straff. Det är den frågan och alla andra som aldrig vill höja straffen utan helst sänka dem måste ställa sig själva. I den situation där vi har för låga straff håller alla med om principen om att de måste höjas. Det är per definition så. Tycker verkligen att straffnivån är perfekt som den är ? sade tidigare att man varken vill sänka eller öka straffen. Det måste innebära att är nöjt med nivåerna . Är verkligen nöjt med att böter ska räcka om man köper sex av barn? Är verkligen nöjt med att man kan komma undan med 130 timmars samhällstjänst när man nästan har slagit ihjäl en totalt oskyldig människa? Är verkligen nöjt med att man får sitta i svenskt fängelse för att ha mördat sin syster med 107 knivhugg? Är det rätt nivå att ligga på, ? 142 (MP) replik: På den första frågan är svaret nej. Det är märkligt att säger att vi aldrig vill höja straff och att vi alltid vill sänka straff när jag i mitt anförande inledde med att beskriva att vi tycker att det är motiverat att öka kriminaliseringen av och repressionsnivån för sexualbrott. Det är intressant att man tillskrivs alla möjliga extrema åsikter här i talarstolen. Jag skulle vilja ställa en fråga till . Du frågar om högre eller lägre straff skulle hjälpa. Hjälpa mot vad? Ska det vara högre straff för att det ska hjälpa mot att folk begår färre brott eller för att de inte ska begå fler brott? Hjälper det brottsoffret? Vi behöver vara tydliga med vad vi pratar om. Jag sade i mitt anförande att enligt forskningen leder högre straff inte till att det begås färre brott. Därför kan högre straff inte vara ett argument som kan tillgripas när man vill minska brottsligheten. Däremot finns det en poäng med att ha proportionerliga straff. Det beror på helt andra saker. Det är där som jag är kritisk till att man vill höja straffen på en rad områden. Jag tror snarare på att man vill markera mot än det ena och än det andra för att man tror att det kan leda till färre brott. Vi hörde i den tidigare inbrottsdiskussionen att inbrott är allvarligt och att straffen därför ska skärpas så att det blir färre inbrott. Men om skärpta straff inte leder till färre inbrott är skärpta straff inte en rimlig lösning. Då är det rimligare att använda pengar till sådant som faktiskt spelar roll. 143 (SD) replik: när man pratar om ekonomi brukar man säga att det inte är ett nollsummespel. Men verkar tro att kriminalpolitiken är ett nollsummespel. Oavsett hur många brottslingar man spärrar in kommer kriminaliteten fortfarande att vara på samma nivå. Anta att vi lyckas spärra in alla brottslingar i hela , enligt logik skulle det fortfarande vara samma brottslighet i . Det är en intressant utgångspunkt. erkänner principen att om straffen är för låga ska de höjas – allt annat vore dumt. Per definition blir det dumt att säga så. Den principen erkände alldeles . ställde en fråga om bötesbelopp är tillräckligt vid köp av sex av barn. Jag antar att inte tycker så. Jag hoppas det i alla fall. Jag ställde några frågor om samhällstjänst är tillräckligt straff efter att nästan ha slagit ihjäl en oskyldig man. tycker definitivt inte det. blir jag lite osäker på. säger att högre straff inte hjälper. Men det hjälper för människor. Det hjälper för den kvinna som har blivit våldtagen. Det hjälper för den som har blivit grovt misshandlad att veta att de som utförde misshandeln sitter inne. Det har tagits upp i medierna ett fall med en person som har mördat en 16-årig flicka som kom ut på permission . Han fick ett straff i fängelse. Flickans familj sade att det var ett hån mot deras dotter att han kom ut direkt. Straff handlar om att hålla ned brottsligheten. Straff handlar också om att ge brottsoffer och deras närstående upprättelse. Det handlar också om den moraliska dimensionen av straff. Det är något som , tyvärr, helt och hållet har missat. 144 (MP) replik: Låt mig föra fram en hypotes: Om vi skulle fråga ett brottsoffer i en rättegång om brottsoffret skulle föredra att förövaren sitter inne i stället för två eller föredra att få i handen, är jag inte säker på att den personen skulle föredra att pengarna används till det första alternativet. Låt oss återgå till hypotes om att spärra in alla brottslingar. Menar att han skulle föredra ett system där varje person som någonsin har begått ett brott, vilket som helst, ska sitta inne resten av livet? Det är endast i det scenariot som det här resonemanget blir giltigt. Dessutom blir det endast giltigt om man kan anta att man spärrar in brottslingarna innan de begår brott. Högre straff minskar inte de brott som redan begåtts och har inte den avhållande effekt som både och Alliansen verkar tro. Högre straff har heller inte den effekt på återfallsbrottslighet som man gärna vill hävda. Då är det andra insatser som spelar roll. Jag tror också att det ibland kan vara andra insatser som föredras av brottsoffren. Därmed inte sagt att det inte blir fel . Men jag tänker inte gå in och recensera domar som jag inte har läst. Det är en fråga för domstolarna i de enskilda fall som vi tar upp. 145 (C): Ett fungerande rättsväsen är nödvändigt för varje fungerande stat. Ett rättsväsen som är effektivt och rättssäkert och upprätthåller lagar som stiftats i enlighet med folkviljan är nödvändigt för varje demokrati. Rättsfrågorna är i många stycken själva kärnan i det demokratiska samhällsbygget, en grund på vilken vi alla kan bygga vår del i det vi eftersträvar för att leva ett bra liv. I ett fungerande rättssamhälle kan den som har rätt också få rätt. En fattig kan få rätt mot en rik, och en enskild kan få rätt mot ett multinationellt företag med många tusen anställda. Den som blir utsatt för brott ska kunna räkna med att få hjälp snabbt och effektivt och bli bemött på ett bra sätt präglat av professionalism. Den som utsätter andra för brott ska räkna med att bli lagförd effektivt och rättssäkert. Och även den personen ska bemötas på ett korrekt sätt, präglat av professionalism. När jag var liten var jag ofta hos min morfar på somrarna. Morfar var egentligen min gammelmorfar, min mammas morfar, men alla kallade honom bara morfar, så det gjorde jag också. Han bodde i en liten by i , Vinnersjö, långt från närmaste centralort. Vi hade väldigt roligt. Han hade en väldigt stor humor, min morfar. Han brukade skoja om att den enda gång man såg polisen i byn var när de skulle till Bidells för att hämta ägg. Skillnaden vad beträffar polisens synlighet i Vinnersjö, så här , är väl den att Bidells inte längre säljer några ägg. har förtroendet för rättsväsendet ökat, liksom människors upplevelse av trygghet. Detta är viktiga värden som även fortsättningsvis måste värnas. Polisens synlighet är oerhört viktig för att bygga det förtroende för rättsväsendet som det goda samhället behöver. Det är också en viktig del i människors känsla av trygghet att man faktiskt får hjälp då man verkligen behöver det. Det är också därför vi i och Alliansen trycker särskilt hårt på polisens lokala närvaro. Vi har också tagit initiativ till det tillkännagivande enligt vilket regeringen ska återkomma med en redovisning av vilka åtgärder man vidtar för att öka antalet lokala poliser. Detta syftar till att öka människors trygghet och öka risken att åka fast för den som skor sig på att utsätta andra för brott. Sedan jag tillträdde som rättspolitiska talesperson har jag fått en hel del samtal och mejl från centervänner runt om i landet som vittnar om hur inbrottsligor härjar i deras bygder. Det handlar inte bara om den rent ekonomiska skada och de praktiska besvär som följer av att man blir utsatt för denna typ av brott, utan också om den skada som kommer av att vi känner oss mindre trygga. Detta måste ovillkorligen adresseras med stor kraft. avfärdas dessa brott som ”vardagsbrott”, men bara för att de är vanliga är de inte mindre allvarliga. Det är just tvärtom för att de drabbar så många som det är viktigt att vi bekämpar dem. och Alliansen föreslår därför att straffen för bostadsinbrott ska skärpas och att de ska rubriceras som inbrottsstöld, med ett minimistraff fängelse. Med tanke på vad vi hört i debatten kan man tänka sig att vissa invänder mot detta och hävdar att strängare straff inte avskräcker från att begå sådana här brott. Om det kan man säkert ha många uppfattningar, men jag vet alldeles säkert att den som sitter inlåst inte kan bryta sig in i någons hem, rota igenom hens privata saker och lägga vantarna på det som kan tänkas ha ett ekonomiskt värde, oaktat det personliga värde som finns för den som drabbas. Man ska inte göra sig några illusioner. De kriminella ligor det i dessa fall är fråga om består säkert i många fall av människor som lever en kriminell livsstil. De bryr sig inte om fina – och i förekommande fall, kloka – ord från kammare och utskott. Kanske är de till och med i sin bottenlösa respektlöshet för lag och rätt så luttrade att de inte ens bryr sig om budgetdebatterna angående utgiftsområde 4 i riksdag. Det som spelar roll för de kriminella är två saker: hur mycket de kan tjäna och hur stor risken är. Hur mycket de kan tjäna är det svårt för oss att göra någonting åt. Faktum är att åtminstone vi i Alliansen vill skapa förutsättningar för tillväxt i hela landet, något som i sin tur för med sig att människor kan köpa en massa saker som kan tänkas vara stöldbegärliga. Det är mot den andra punkten vår uppmärksamhet bör riktas: att öka risken för de kriminella. Med fler lokala poliser ökar risken att åka fast, och med strängare straff höjer vi insatserna i det krassa spelet. Är det här tillräckligt? Detta måste följas upp mycket noggrant och om nödvändigt justeras, men alla ska vara fullständigt klara över en sak: och Alliansen tar din trygghet på största allvar, oavsett vem du är, var du kommer ifrån och var i landet du bor. Och vi kommer aldrig, aldrig att backa från en rättspolitik där den tryggheten har en central betydelse. 146 (V): debatterar vi utgiftsområde 4, som behandlar rättsväsendet. Det finns en enda anledning till att jag står här , och det är att vinsterna i välfärden kommer att stoppas. ingång till att förhandla budget med regeringen var en enda: Inga skattemedel ska gå till riskkapitalbolag som inte betalar skatt i . Det är aldrig lätt att förutspå vad som kommer att ske i politiken. Men efter budgetomröstningen blev en sak väldigt tydlig. kunde ha fått en budget som tog tag i inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män, men vi fick i stället en högerskattesänkarbudget. Då blir politiken lätt att förutse. Höger är höger och vänster är vänster, och att vara rasist är att begära en budget som ändrar dagens migrations- och asylpolitik. Alliansregeringen lekte slarver med vår gemensamma välfärd, vilket resulterade i att mormor vanvårdades och inte fick de promenader hon hade rätt till och att våra förskoleelever fick äta knäckebröd för att lunchmaten tog slut. Det vi debatterar är om vi vill ha 5 000 fler anställda i äldreomsorgen eller sänkt skatt för dem som redan har det riktigt bra. Budgeten som regeringen och lade fram var en helhet för ett bättre , ett rättvist med målet att utradera inkomstskillnaderna, ett mer feministiskt som skulle införa en samtyckeslagstiftning, ett där kvinno- och tjejjourerna skulle få en långsiktig finansiering. Men allt det här kan vi bara glömma. Att regeringens och budget nu har röstats bort betyder att man inte vill minska inkomstskillnaderna, att man inte vill stärka välfärden och att man inte vill sänka skatten för pensionärer. En trygg välfärds betydelse kan aldrig ignoreras, inte ens när vi debatterar rättspolitik. Rättspolitiken handlar nämligen om vilket samhälle vi vill ha. ambition för rättspolitiken är ett tryggt samhälle, ett samhälle där det inte spelar någon roll var du föds, vem du älskar, vilken inkomst dina föräldrar har eller vilken skola du går i. Du ska vara lika trygg.