prot · H109118 · 2014-06-03 00:00:00 — Utöver regeringens politik påverkas arbetsmarknadens utveckling i hög grad av överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter. samtalar därför regeringen med arbetsmarknadens parter i syfte att ta till vara och stötta initiativ som förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt. Till följd av samtalen har regeringen infört stöd till arbetsgivare som anställer unga inom ramen för yrkesintroduktionsavtal. Dessutom har åtgärder som håller uppe sysselsättningen i djupa lågkonjunkturer, så kallade korttidsarbeten, samt ökar omställningsförmågan i arbetslivet införts. Regeringens politik har bidragit till att både arbetskraften och sysselsättningen ökat. Lågkonjunkturen har dock medfört att sysselsättningen vuxit långsammare än arbetskraften, vilket har resulterat i en ökning av arbetslösheten och långtidsarbetslösheten. Det är framför allt personer med svag förankring på arbetsmarknaden som har fått det svårare när konkurrensen om jobben har hårdnat. En viktig utmaning för regeringen är därför att motverka långtidsarbetslösheten. Svag utveckling i omvärlden under krisen har medfört ett lågt resursutnyttjande i den svenska ekonomin, vilket i sin tur har bidragit till lägre inflation. Inflationen förväntas vara låg även . I takt med att konjunkturläget gradvis normaliseras bedöms företagen ha möjlighet att låta sina kostnadsökningar slå igenom på konsumentpriserna i större utsträckning. Inflationen förväntas då stiga i en snabbare takt. 22 (S): Jag tackar finansministern för svaret. Anledningen till att jag skrev interpellationen var det något märkliga uttalande som gjorde i samband med att han presenterade vårbudgeten. Regeringen har misslyckats med arbetslösheten. Vi har en massarbetslöshet i . Det finns inte tillräckligt med jobb. I det här misslyckandet har regeringen nu en strategi för att vi ska vara nöjda. Vi ska tycka att det är bra, att det är helt okej och normalt med 8 procents arbetslöshet. Det är värre i och värre i . Därför ska vi vara nöjda här. Och regeringen har gjort så gott den har kunnat. Det är i princip det budskap som vi har fått höra , trots att regeringen har misslyckats totalt med det som den faktiskt gick till val på, nämligen att sänka arbetslösheten. lägger ytterligare ett argument till varför vi inte ska bry oss om den höga arbetslösheten, nämligen att han är rädd för att inflationen ska stiga för snabbt. Det är för en ekonom ett bra uttalande, för det låter ju väldigt teoretiskt och bra. Det låter som att man har läst på mycket om man säger att det är farligt med hög inflation. Hur har vi det då egentligen? Låt oss titta på hur det ser ut. Det är intressant att veta vad har sagt. mål för inflationen är . Målet för penningpolitiken är alltså att hålla det inom tvåprocentsramen. Ett litet spann uppåt eller nedåt tycker är okej för prisstabiliteten, men är målet. Är vi i närheten av det? Inte ett dugg. Inflationen var noll och ingen. var det en förändring, nämligen deflation. Då hade vi . målar upp en stor fara och säger: Vi kan inte åtgärda arbetslösheten för fort, för då kan inflationen öka för fort. Det är ett mycket märkligt påstående. Är det överordnat att inte släppa i väg inflationen? Är det viktigare för att bekämpa inflationen än att se till att av befolkningen, 400 000 män och kvinnor som inte vill något hellre än att ha ett arbete, får ett arbete? Det är hjärnspöke eftersom både och andra ser att det inte finns några sådana farhågor. svarar visserligen mig att det inte finns några sådana farhågor. Har ändrat sig? Är det inte längre någon risk att inflationen tar fart om arbetslösheten sjunker? 23 (S): Jag tackar finansministern för svaret. Vi får alltid intressanta svar av finansministern i kammaren. har regeringens arbetsmarknadspolitik hjälpt till att skapa jobb. Nästan 400 000 människor går arbetslösa. Som sade ska vi tydligen vänja oss vid att runt 8 procents arbetslöshet inte är ett problem. Hade vi haft denna arbetslöshet hade det talats om massarbetslöshet. Det är intressant att titta på vad regeringen gör. säger att ingen penningpolitik i världen kan göra något åt 150 000 av dessa 400 000 arbetslösa. Här behövs politiska insatser och en politisk vilja som för dessa människor närmare arbetsmarknaden. Vad vill och gör då ? Hur många i får möjlighet till en arbetsmarknadsutbildning? Finansministern har ju själv haft möjlighet att gå på komvux. Hur många får arbetsmarknadsutbildning? Av 400 000 människor är det 4 900 som får en möjlighet att förbättra sin kompetens och ta ett steg närmare arbetsmarknaden genom en utbildning. Det finns ingen vilja alls, herr talman. Många är långtidsarbetslösa. 70 000 människor har inte haft jobb . 34 000 människor har hamnat i fas 3, som är ett förskräckligt projekt. 70 000 människor är långtidsarbetslösa men bara 4 900 får möjlighet till arbetsmarknadsutbildning och bättre kompetens. De som utgör den rikaste delen av befolkningen har fått 25 miljarder i sänkta skatter av . Här ligger problemet. I runda slängar har ni tagit 100 miljarder från löntagare och sociala avgifter och lagt på skattesänkningar. Ni har delat ut 25 miljarder till de som utgör den rikaste delen av befolkningen. Vi har fått inkomstklyftor i , och man behöver inte vara matematiker för att kunna räkna ut varför. Varför är vi det land där inkomstklyftorna ökar mest i hela ? Jo, för att det finns en vilja hos finansministern och regeringen att skapa dessa klyftor och att förvara 34 000 i en åtgärd som heter fas 3 och förvägra dem möjlighet till utbildning. 24 (M): Jag kan informera den förre talaren om att är ett av världens mest ekonomiskt jämlika länder. Inkomstklyftorna har knappt ökat sedan Alliansen tillträdde. Senast hade vi en genomgång med som underströk detta. Påståendena verkar alltså lite grann tagna ur luften. Låt mig gå in på det som tog upp i sin interpellation, nämligen inflationen. beskrivs det i debatterna, och det antyds också av , att låg inflation skulle vara ett problem. Det är delvis en missuppfattning. Att inflationen är låg är inget problem, utan det är bra. Prisstabilitet är precis det vi vill uppnå. Det är också därför har fått ett sådant mål. Men visst är det problematiskt när resultatet avviker långvarigt eller mycket från målet. Målet som är uppsatt är , och det blir ett problem för lönebildning och annat när man ligger lågt . I grunden är dock låg inflation bra, för det är den prisstabilitet som eftersträvas. Har vi inte låg inflation får vi en stor osäkerhet. Vid hög inflation tenderar variationerna att öka. Då vet vi vilka som drabbas hårdast. Det finns mycket ekonomisk forskning på detta område, och de som har låg inkomst tenderar att råka mest illa ut när inflationen drar i väg. Att inflationen kan hållas låg är alltså i grunden positiv för dem som har lägre inkomster. De med höga inkomster har alltid lättare att parera svängningar. Det kan låta som att vi har haft en oändlig tid av låg inflation i , men låt mig påminna om att det kan svänga ganska snabbt. Det är bara vi låg och mål inte nåddes, fast från andra hållet. Ytterligare var inflationen så hög som , det vill säga ganska problematiskt hög. Vi vet att bara delvis kan påverka detta. Mycket är det omvärldsfaktorer som styr. Det är alltså fullt möjligt att detta kan svänga fort. Att låta inflationen dra i väg, är det ett bra sätt för att bekämpa arbetslöshet? Det tycker kanske en del debattörer. Nej, vi vet från omfattande ekonomisk forskning att det inte är så. Den långsiktiga arbetslösheten påverkas inte på det viset, utan man anpassar sig bara till den nivån på inflationen. Det man möjligen kan göra är att parera kortsiktiga svängningar. Men då är vi inne på en lite farlig väg, för då avviker man från det som är huvudsakliga mål, nämligen prisstabilitet. Då är vi tillbaka i det resonemang jag förde tidigare om att prisstabiliteten är viktig av många andra skäl och att den är särskilt viktig för människor med lägre inkomster. En slutsats av detta är att ett allvarligt hot skulle vara om Socialdemokraterna gör allvar av det de har flaggat lite för i vissa diskussioner, nämligen att lägga till ytterligare mål när det gäller arbetslöshetsbekämpning i uppdrag. Men kan inte påverka arbetslösheten på lång sikt. Däremot riskerar detta att ta fokus från det som faktiskt är dess uppgift: prisstabiliteten. 25 Finansminister (M): publicerade ny statistik för sysselsättningsgraden. Det kan vara viktigt att redovisa för kammaren hur den ser ut. har en sysselsättningsgrad på i åldrarna 20–. Det är högst av alla 28 EU-länder. När regeringen tillträdde låg sysselsättningsgraden på , och har den alltså ökat till trots att vi har gått igenom en mycket allvarlig ekonomisk kris. har sysselsättningsgraden minskat generellt i EU-länderna. Vad som är mer remarkabelt är att sysselsättningsgraden stod still under de socialdemokratiska åren 2002–2006, som präglades av stark ekonomisk utveckling med hög tillväxt och en världsekonomi som växte. Trots att vi har gått igenom den värsta ekonomiska krisen sedan depressionen har sysselsättningsgraden ökat. Om utvecklingen följer våra prognoser har vi goda förutsättningar att nå 80 procents sysselsättning under detta år. Det vore naturligtvis glädjande om vi som land, som ligger högst, kan se ytterligare ökning av sysselsättningsgraden. Detta beror på att har en utveckling på arbetsmarknaden som avviker rätt mycket från övriga länder. I har sysselsättningen vuxit kraftigt också under krisåren. Det är bara och som kan jämföra sig med varandra när det gäller sysselsättningsökning. Över en kvarts miljon människor har fått arbete . Det beror på att vi har fört en bred politik för att öka sysselsättningen. En hörnsten har varit att det ska löna sig bättre att arbeta. Senast för sedan slog fast att detta har fungerat väl och att jobbskatteavdraget har haft betydande effekter på sysselsättningen. Samma resultat har både och tidigare redovisat. Vi har också fört en politik där fler företag ska vilja anställa. Vi har infört lättnader för företag, framför allt på kostnadssidan, för att anställa unga och människor som varit arbetslösa. Vi har även gjort omfattande insatser för att rusta människor så att de ska kunna få ett arbete. Få länder har så omfattande arbetsmarknadspolitiska insatser som . Vi har därtill kunnat lägga om utbildningspolitiken så att den numera är inriktad på kärnkunskaper, och vi har höjt lärarnas status genom ökade lönetillägg och resurser. Den stora fara vi nu ser är den vänsterpolitik som Socialdemokraterna, initiativ, och vill lägga till grund för regeringspolitiken efter valet. Kärnan i den politiken är två viktiga åtgärder. Den ena är att bygga ut Amspolitiken. Det handlar framför allt om att förstärka fas 3 så att fler människor ska delta i den verksamheten. Den andra är att bygga ut den typ av åtgärdsgarantier som vi prövade . I båda fallen vet vi att det är åtgärder som leder till en rundgång där åtgärd blir åtgärd blir åtgärd blir utförsäkring blir utanförskap och fastlåsning. Socialdemokraterna tänker sig att införa en åtgärdsgaranti där det enda man garanterar är ett långvarigt utanförskap från arbetsmarknaden. Det andra ledet i Socialdemokraternas, , och Feministiskt initiativs politik är breda skattehöjningar på jobben. Tyvärr vet vi vad den politiken ledde till: kraftigt ökade ekonomiska klyftor. av den förmögenhetskoncentration som har tillkommit i ligger under de socialdemokratiska åren. av de inkomstskillnadsökningar vi har upplevt ligger under de socialdemokratiska åren. Man pressade helt enkelt ut människor för att uppnå sina arbetslöshetsmål och låste fast dem i utanförskap utanför arbetsmarknaden. Då pressar man också upp de ekonomiska klyftorna. Det är tragiskt. 26 (S): börjar bli sig lik. Han kallar högskoleutbildningar för Amspolitik. När vi ska bygga ut högskolorna och möjligheter för unga människor och äldre att läsa vidare kallar han det för Amspolitik och att vi ska låsa in dem i fas 3. Låt mig påminna finansministern, och låt mig vara väldigt tydlig: Det är ni som har infört fas 3. Det är ni som har låst in människor i passivitet och gör dem sjuka. Vi ska släppa ut dem därifrån, låta dem få ett arbete eller en typ av yrkesutbildning och bli anställbara. Det är vad vi ska göra. Vi gillar inte den fas 3 som ni har låst in människor i. Vi ska öppna dörren för dem. Det vill jag vara tydlig med. En annan sak jag vill kommentera är att säger att fler har fått jobb i . Men då måste jag berätta en sak för finansministern: har blivit fler, en halv miljon människor fler, i – 500 000 människor fler. Då kan man inte vara nöjd med att 200 000 nya jobb har tillkommit. Procenten sjunker inte, , när vi är fler människor i detta land. Om man till exempel är lärare kan man inte ena året säga: Jag har 20 barn i min klass, och jag misslyckades det här året. Det var bara 18 barn jag kunde lära att läsa, räkna och skriva. Men får jag 25 barn, och ska jag vara nöjd med att jag lär 21 barn att läsa. Man måste faktiskt räkna alla. Man kan inte säga: Vi räknar bort de nya – alla nyfödda som har vuxit upp och ska komma ut och få arbeten. Det går inte att göra så, särskilt inte om man är finansminister. Då tycker jag att man ska räkna alla. En annan sak jag tänkte på i debatten var inflationsmål. Jag tycker att det är bra att har målet . i finansutskottet följde vi noga hur man ser till att spannet inte blir för stort eller varierar för mycket. Jag tycker att det målet är bra. När presenterade vårbudgeten påstod han dock att om vi ser till att människor kommer i arbete finns det en risk att inflationen ökar för snabbt. Detta var utgångspunkten i min interpellation. Är det detta som är risken, ? sade något helt annat här, nämligen att risken är att vi får en annan politisk majoritet i det här landet och att det är problemet. Är inflationen problemet eller inte, ? Det skulle vara intressant att få veta. Vi socialdemokrater är modiga nog att sätta upp mål. Vi vill bli bäst. Vi vill inte vara ett medelmåttaland, utan vi vill bli bäst på att bekämpa arbetslöshet. Det ska vi bli 2020. Det är ett tufft mål. Det kräver väldigt mycket. Men vågar inte ens sätta upp mål. Till och med är modigare. De vågar ha ett inflationsmål på , men vågar inte ens sätta upp ett sysselsättningsmål. Har ni något mål för att bekämpa arbetslösheten, ? 27 (S): Detta är väldigt intressant. En del moderater kommer fram här och säger: Nej, så här är det. Vi har läst på, och det finns ett institut som har sagt att verkligheten ser ut så här. Men verkligheten är att 34 000 människor finns i en åtgärd som är en kopia av kommuniststaternas arbetsmarknadspolitik. Verkligheten är att en utförsäkrad mor till en 15-årig kille säger: Hans straff är att ha en mor som är sjuk och inte kan försörja honom eller erbjuda honom någonting. För en sådan grabb är en Iphone en dröm. Det är verkligheten. Klyftan har ökat, hur man än vill läsa alla rapporter. Verkligheten är att fattigdomen ökar i . Verkligheten är att folk i inte får möjlighet att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Det är så verkligheten ser ut. Allt är inte nattsvart, herr talman. Det är självklart, för det finns mer än 4 miljoner löntagare som går och jobbar, och går runt och går framåt. Men i finns det människor som lämnas efter, som är sjuka och har sjukdomen som straff, för de blir utförsäkrade från försäkringen och hamnar på sos. Det är den verkligheten som vi lever med i . Det är den vi oroar oss för, herr talman, inte för att 4 miljoner jobbar utan för att folk är efter. 28 (M): Det låter bra, , att du fortfarande tycker att målet med låg inflation och prisstabilitet är viktigt och är en huvuduppgift för . Då hoppas jag också att Socialdemokraterna kan stå fast vid att detta bör vara mål, så att man inte börjar blanda in andra parametrar, som har små möjligheter att påverka. Vi är tillbaka i den pågående diskussionen kring arbetslöshet, sysselsättning och sysselsättningsgrad. Det är otvivelaktigt så att sysselsättningen har ökat med ungefär 250 000 personer. Då framförs det ibland som ett motargument: Men hur är det med sysselsättningsgraden? Ja, även sysselsättningsgraden har faktiskt ökat. Om man bryter ned siffrorna för sysselsättningsgraden och tittar på olika åldersgrupper kan var och en som gör det notera att sysselsättningsgraden har ökat i samtliga åldersgrupper utom för de allra yngsta, gruppen som börjar vid . Vad är då skälet till att sysselsättningsgraden totalt sett verkar ha gått ned en aning, för så är det ju? Det beror på att den allra äldsta åldersgruppen har växt så mycket att även om det i den äldsta åldersgruppen, 65–, är en högre andel som arbetar så är den gruppen så stor att den tynger ned statistiken i dess helhet. Beträffande ungdomsarbetslösheten tycker jag att det är rätt allvarligt att man försöker använda den lite grann som skrämselpropaganda, som jag uppfattar det. Man påstår ju att ungdomsarbetslösheten är väldigt hög. Faktum är att det är en hel del som studerar på heltid som ingår i den statistiken. har brutit ned siffrorna och pratar i stället om inaktivitet bland unga, och då tittar vi på helt andra siffror. Då ligger vi . Det är fortfarande för många. Det är fortfarande ett problem. Men att komma och skrämmas tycker jag inte är seriöst. 29 (S): gick det ett stråk av medlidande genom min enkla kropp. Finansministern har tjänat sitt värv , men det har alltid varit någon annans fel. Tänk att få vara finansminister och inte kunna få något uträttat kring den viktigaste frågan av alla: jobben. Först var den lede fi Socialdemokraterna. Sedan har det varit omvärlden och någon annan. Finansministern har inte kunnat påverka. Den bilden vill han att vi ska få. Men sanningen är en annan. Ni gick till val – det är länge sedan – på att utmåla som ett land som dignade under massarbetslöshetens våld och där utanförskapet var monumentalt. Det var 260 000 arbetslösa. , , lämnar ni efter er 440 000 arbetslösa och trumpetar ut från talarstolen hur lyckad politiken har varit. Men det är bara för envar att räkna: 440 000 är väsentligen fler än 260 000. Men ni har också åstadkommit något annat. Ni hade två linjer, två strategier. Den ena var att sänka skatterna, och i den strategin handlade det också om lönesänkningar. Det andra var att pressa ut människor på en arbetsmarknad som ni trodde skulle öppna sig genom att man sänkte lönerna. Det är en klassisk moderat utbudspolitik som bygger på antagandet att människor inte vill arbeta utan att man måste piska dem ut på arbetsmarknaden genom att försämra arbetslöshetsförsäkringen. Ni har inte gjort att det blev färre arbetslösa, men ni har gjort de arbetslösa fattigare. Ni har sett till att rädslan för att hamna i ofrivillig arbetslöshet är mycket stor. Det har fått som en följdeffekt att tusentals människor på våra arbetsplatser i landet får höra: Passar det inte behöver du inte komma – det finns alltid någon annan som kan ta jobbet. Ni har även förändrat relationerna på arbetsmarknaden, så att många som går till sitt jobb är rädda, och makten har ökat för arbetsgivare på olika nivåer. Det ser vi också . Det är den verkliga effekten av er politik: inte lägre arbetslöshet utan en större fruktan för att komma i arbetslöshet. En klassisk högerpolitik, utbudspolitik, har kört ordentligt i väggen. Skyll inte Socialdemokraterna för det! 30 Finansminister (M): Eftersom det uppstod lite förvirring kan det finns skäl att redovisa den statistik som har publicerat. mäter sysselsättningen som andel av befolkningen . Den andelen stod still 2002–2006. Trots att världsekonomin gick på högvarv misslyckades den socialdemokratiska politiken med att skapa grund för fler människor i arbete. har vi genomgått den värsta ekonomiska krisen sedan depressionen, och andelen som är i sysselsättning har ökat från till . har alltså den högsta sysselsättningsgraden av EU-länderna och har också påvisat en påtaglig ökning. Även i den äldsta gruppen, gruppen , ser vi i en kraftig ökning från , och vi ligger på , att jämföra , som är genomsnittet i EU. Den svenska arbetsmarknaden står alltså ut, därför att vi har den högsta sysselsättningsgraden. Det är helt enkelt därför att vi har fört en politik som sätter jobben främst, där vi har varit tydliga med att det måste löna sig att arbeta, att det måste finnas fler företag som vill anställa, att det måste finnas en kunskapsgrund i skolan för dem som studerar. Mot den politiken, som har fungerat väl, står det socialdemokratiska alternativet. Det är två huvudidéer som Socialdemokraterna företräder. Det ena är att höja skatten på arbete. Vi får inte besked om , , Socialdemokraterna och Feministiskt initiativ ska höja skatterna med 30, 40 eller 50 miljarder. Vi får veta att det är stora skattehöjningar och att de särskilt ska riktas mot arbetskraften, så att det slår direkt mot jobb och sysselsättning. Det andra huvudspåret från Socialdemokraternas sida är att bygga ut en förstärkt fas 3, så att fler människor låses fast i Amsåtgärder, där de inte får ett riktigt arbete och inte får en möjlighet att återgå till arbetsmarknaden utan där åtgärd på åtgärd ska sluta med förtidspensionering. Det är så Socialdemokraterna alltid har drivit politiken. Syftet är att pressa ut människor från arbetsmarknaden för att fixa till siffrorna, så att man når sina arbetslöshetsmål genom att fler människor lämnar arbetsmarknaden. Vi får inte veta vilka mål Socialdemokraterna sätter upp. Är det att 400 000 eller 500 000 ska förtidspensioneras om man får regeringsmakten? Vad är målen för förtidspensioneringar och sjukskrivningar? Hur högt kan ni gå? Hur många människor kan ni låsa ute? Hur många människor kan ni pressa ut? Det är väl ändå det som är den grundläggande planen, alltså att bygga ut Amsåtgärder och pressa ut människor i utanförskap? Det är de två socialdemokratiska åtgärder som man alltid har hänfallit åt. Låt oss också vara klara över vad denna politik ledde till. av ökningen av förmögenhetskoncentrationen skedde under de socialdemokratiska åren. Det är ingen slump. Socialdemokraterna förstörde företagsklimatet. För att ändå försöka göra någonting borrade man upp stora hål i skattesystemet. Alla miljardärer undantogs från förmögenhetsbeskattningen. Man tog bort arvs- och gåvoskatten för att särskilt underlätta för de allra rikaste. Det var den socialdemokratiska politiken. Vanliga människor pressade man ut i utanförskap. Man låste fast och stängde in dem och satsade på åtgärder. Det var politiken. Vi har satsat på jobb, och Socialdemokraterna har satsat på åtgärder. Sedan borrade Socialdemokraterna hål i skattesystemet för att de allra rikaste skulle få det bättre. av ökningen av förmögenhetskoncentrationen är ett direkt resultat av Socialdemokraternas politik. 31 (S): Det är inte klädsamt när någon ljuger. Jag tycker att det är extra oklädsamt att göra det i kammare. Låt mig vara tydlig. Jag kan upprepa vad jag sade i mitt förra inlägg. kan också läsa protokollet. Vi ska avskaffa fas 3. Vi ska öppna dörren till fas 3 där ni har låst in människor. Vi ska avskaffa fas 3. Jag vet att kommer att stå här och ljuga om och om och om igen och påstå att vi ska göra saker som vi inte ska göra. Jag förstår att han är både förvirrad och förtvivlad just nu för att han inte ska vara finansminister efter september. Han står här och ljuger och påstår att vi ska ha kvar det fas 3 som ni har infört och som ni har låst in människor i. Förtvivlade människor blir inlåsta och kommer inte ut. De blir till och med sjuka av fas 3. Vi ska låsa upp dörren till fas 3 och släppa ut människorna. Sedan kan stå här och föraktfullt kalla högskolepolitik för Amspolitik. När vi satsar på högskoleutbildningar säger : Nej, det vill inte Socialdemokraterna göra, för de ska låsa in människor i fas 3. Men det är han själv som har gjort det. Det är han som har hittat på fas 3, och det är han som har låst in människorna. Vi ska hämta nyckeln och låsa upp dörren och öppna upp för människor så att de blir fria igen. Vi ska se till att de får jobb och utbildning.