prot · H10970 · 2014-02-19 00:00:00 — Om den plattform som är i sitt slutskede blir verklighet kommer den inte att vara brett förankrad vare sig här i eller i det svenska samhället. Tyvärr har inte arbetet skötts på ett optimalt sätt under de som det har pågått. Det har varit många turer och många löften om när biståndsplattformen ska komma. I slutskedet har man låtit tjänstemännen på UD jobba med att ta fram plattformstexten. Jag är alldeles övertygad om att de tjänstemännen har gjort sitt absolut bästa och yttersta för att skriva en så bra text som möjligt, men tyvärr har de inte haft något bra utgångsläge. Det är synd och beklagligt, men låt oss stryka ett streck över det. Låt oss hitta en form för att ha ett brett allomfattande arbete som inte inkluderar bara partier utan också det civila samhället, de personer, organisationer och institutioner som har engagemang, kunskap och förmåga att jobba med detta. Då kommer vi att få en riktigt bra biståndspolitisk plattform, och det behöver det svenska biståndet. Det svenska biståndet är bra i dagens form, men det kan bli ännu bättre. När biståndet är som bäst är det världsledande och trendsättande för andra länders, organisationers och institutioners biståndsarbete. Låt oss ta oss tillbaka till den nivån igen, att vi har en grund för biståndspolitiken som återigen gör oss bäst i världen på bistånd. Vi socialdemokrater tycker att den nuvarande regeringens styrning av biståndet tyvärr inte har fungerat. Regeringens ledarskap, bristande styrförmåga och principiella hållning har gång på gång mött kraftig kritik, och det framgår också av de remissvar som har kommit in. Jag har läst några av de remissvar som har kommit på regeringens skrivelse om biståndspolitisk plattform. Det är en bitvis ganska förödande kritik mot bristen på öppenhet i processen. I den socialdemokratiska agendan för global utveckling, som vi presenterade , pekar vi på hur vi socialdemokrater vill forma ett långsiktigt svenskt utvecklingspolitiskt aktörskap. Det är vårt ingångsvärde i en bra sådan här process för att forma utvecklingspolitiken. Men vi är naturligtvis öppna för att man måste ta och ge, man måste kompromissa. Man ska lyssna på alla, men man behöver inte hålla med alla. Det är den inställning som jag har. Vi socialdemokrater vill att ska vara en trovärdig och aktiv global aktör, och inte enbart en givare av biståndsinsatser. Det finns många olika saker i den text som vi har sett som förslag till biståndspolitisk plattform som går att kritisera: ytligt perspektiv, allvarliga luckor i den och hur man tyvärr håller på att gå tillbaka till ett gammaldags givarstyrt bistånd. Det vore en beklaglig utveckling. Jag hoppas verkligen att vi i denna elfte timma – tiden är knapp i detta sammanhang, förstår jag – kan undvika en sådan olycklig utveckling. Vi socialdemokrater har länge föreslagit en omfattande översyn av utvecklingssamarbetets styrning, organisation och rollfördelning. Det måste också tydliggöras: Hur hänger den biståndspolitiska plattformen ihop med de beslut som finns och det arbete som ska pågå när det gäller politik för en global utveckling? Vi socialdemokrater sträcker ut handen till regeringspartierna. 143 (M) replik: tar upp den viktiga frågan om det svenska biståndet, som är ett omfattande bistånd. är en stormakt vad gäller bistånd, störst sett per capita men även, trots att vi är ett relativt litet land, en stor, dominerande spelare på den biståndspolitiska världsmarknaden. Därför är det viktigt att vi har en tydlig politik. Vi har varit tydliga både inför valet och inför valet med hur vi vill utveckla den svenska biståndspolitiken. Därmed har vi konstaterat att vi vill presentera en biståndspolitisk plattform. Det är ingen ny politik. Det är ett förtydligande av den inriktning vi har, och det är ett sätt att förenkla styrningen – detta efter en rapport från Statskontoret. Det handlar om att vi vill vara tydliga. Vi har en linje. Vi är lyhörda för synpunkter och remissförfarande. Vi har lyssnat in civilsamhället och frivilligorganisationer väldigt mycket. 144 (S) replik: säger avslutningsvis att vi har lyssnat in civilsamhället och frivilligorganisationer. Ja, jag kan konstatera att de har behövt prata väldigt fort, och ni har behövt lyssna väldigt ivrigt. har ni på er i , och samlat i de fyra allianspartierna, antar jag, att beakta alla de olika remissvar som har kommit in och jobba in dem. Ni har en gyllene chans där. Men tyvärr måste jag säga att alldeles oavsett hur goda föresatser man skulle kunna tänkas ha är det nog en tidsmässig omöjlighet. Det går nog kanske inte ens att skriva så fort som skulle behövas. påstår att det inte är någon ny politik i biståndsplattformen. Här är det fråga om ett närmast rörligt mål, hur regeringen började förändra biståndsmålet i budgetpropositionen. Vi i utrikesutskottet i fick rätta till det lite grann. I många remissvar kritiserades just att målen ändras. 145 (M) replik: Inte ens den biståndspolitiska plattformen och underlaget till den är helt nya. Jag har diskuterat den , först under biståndsminister och under biståndsminister . Som sagt är det ett förtydligande av inriktningen, och det är en förenklad styrning av biståndet. Det är riktigt. Vi har haft samråd med frivilligorganisationer. Vi har lyssnat in. Det har varit remissrundor. Det är viktigt. Men det är ändå de svenska riksdagspartierna och de partier som är representerade i regeringen som går till val . Det gör inte frivilligorganisationerna. Det är givetvis regeringen som fattar besluten. Men vi är lyhörda, och vi lyssnar. Det har vi gjort vid flertalet tillfällen. 146 (S) replik: Vi fick tidigare här höra upprepade gånger av att en kratta är en kratta och en spade är en spade. En förändring är en förändring, . Det är inte ett förtydligande av målen för biståndspolitiken som ligger om man ser samlat vad ni har gjort, dels vad ni har försökt göra i budgetpropositionen, dels vad som kom ut som resultat av hanteringen av den i utrikesutskottet i . Det är en förändring och en förskjutning av målen. Och det är en förändring och en förskjutning av målen som är dåligt förankrade, för att uttrycka det lindrigt. De skulle behöva en betydligt bredare förankring och en mycket stabilare grund att stå på. Jag tycker att det sätt som man har skött biståndspolitiken på under de snart åtta åren är oroande. Jag hoppas att vi kan lägga det bakom oss och att vi kan ha ett brett arbete där vi tar till vara allt det engagemang, all den kompetens och all den erfarenhet som finns samlat i kring bistånd. Vi sträcker ut vår hand till er. 147 (M): Världen förändras i snabb takt, och det finns mycket att glädjas över. Fler kvinnor har tillgång till mödrahälsovård, och världens kvinnor har bättre möjligheter att välja hur många barn de vill ha och när. Jag är stolt över att går i spetsen och driver dessa motvindsfrågor som SRHR-frågor ofta kallas. Men stora utmaningar återstår. dör 800 kvinnor i samband med graviditet eller förlossning, och 22 miljoner osäkra aborter äger rum . Ännu har inte kvinnor och flickor världen över makt att bestämma över sina egna kroppar. har genom sitt finansiella, politiska och diplomatiska stöd haft betydelse för SRHR-frågor. Dessa anses i många sammanhang som kontroversiella frågor, men har visat att det är viktiga utrikespolitiska frågor. SRHR handlar dessutom om betydligt mer än hälsa. Det har även bäring på fattigdomsbekämpning, jämställdhet och kvinnors roll i demokratiseringsprocesser. Jämställdhet är såväl ett mål i sig som en förutsättning för långsiktig demokratisk utveckling och en rättvis och hållbar global utveckling. Utgångspunkten måste alltid vara att en kvinna i alla lägen måste ha rätt att bestämma över sin egen kropp. Det handlar om att göra upp med kulturella normer till förmån för kvinnor och flickor världen över. Men det handlar också om grundläggande sanitära rättigheter. Jag var på besök i , ett land där det på många håll råder stor brist på rent vatten och sanitet. För flickor medför bristen på exempelvis skoltoaletter särskilda problem eftersom det gör att många undviker att gå till skolan, speciellt i samband med menstruation, och att de hoppar av skolan . I finns en organisation som heter . I folkmun kallas grundaren till detta center för man. Han har arbetat för att öka tillgången på toaletter runt om i . Han har byggt miljontals toaletter och tack vare det ökat förståelsen för att sanitet och hälsa hör ihop. Denna organisation utbildar även kvinnor och flickor till ett yrke för att de ska kunna försörja sig själva. togs frågan om tillgång på rent vatten upp som en ren miljöfråga. har vatten och sanitet blivit en demokratifråga utifrån många olika aspekter. Att öka tillgången till rent vatten innebär också en avgörande förbättring för flickor och kvinnor eftersom det ofta är deras uppgift att hämta vatten. Lokala brunnar sparar många timmar som kan användas till skolarbete eller annan produktiv verksamhet. Vid ett besök i berättade företrädare för en kvinnoorganisation att tillgång och framför allt närhet till rent vatten är en fråga om kvinnan ska riskera att bli misshandlad av sin make eller inte. Om kvinnan har långt att gå till brunnen med rent vatten innebär det att hon inte hinner göra sina övriga uppgifter i hemmet, och mannen har då anledning att bestraffa sin hustru. Om man vill få jämlikheten att gå framåt måste man börja med att mäta vidden av ojämlikheten. som vi kan glädjas över de enorma framsteg som gjorts för kvinnors och flickors rättigheter måste vi fråga oss själva varför dessa rättigheter är avlägsna för miljoner kvinnor. I inledningen till FN:s deklaration , där man understryker vikten av att de mänskliga rättigheterna brådskande ska tillämpas på kvinnor, återfinns fem väsentliga och universella ord. Det handlar om säkerhet, integritet, frihet, värdighet och jämställdhet. Dessa fem ord uttrycker allt det som så många kvinnor och flickor världen över saknar i början på det tredje årtusendet. Här har en fortsatt viktig roll att spela. ledarskap i dessa frågor är avgörande för en förändring av attityder, normer och värderingar. Med kunskap, engagemang och bred politisk enighet försvarar vi de landvinningar som gjorts . Vi fortsätter att med riktade biståndssatsningar bidra till att stärka kvinnors rättigheter. SRHR står för ett erkännande av alla människors lika värde och är en grundbult i allt arbete mot förtryck och för mänsklig frihet. har lämnat salen, tyvärr, men han kanske kommer tillbaka. Då kanske vi kan påminna om att läsa s. 7 i den utrikespolitiska deklarationen. Där står det klart och tydligt om icke-spridningsavtalet när det gäller kärnvapen, och det står hur starkt arbetar för en värld fri från kärnvapen. Men det får vi kanske ta . 148 (S): Jag vill börja mitt anförande med två blinkningar. Den första riktar jag till . Jag citerar på : skyller på dåliga skidor. kan tappa en skida och vinna ändå. Så här veckan efter riktar jag min andra blinkning till svenska folket, herrskapet i denna församling inkluderat. I är det kvinnorna som uppvaktar männen med choklad på . Männen förväntas svara med dubbelt så mycket en månad senare på den så kallade vita dagen. Missar man båda dessa viktiga tillfällen och det vill sig riktigt illa kan man sälla sig till sydkoreanerna. De har markerat ytterligare i kalendern: , den så kallade svarta dagen. Då sörjer sydkoreanska singlar sina ensamma liv genom att gråta över en skål nudlar med svart bönsås. Men det är som man säger: Som man sår får man skörda. Och det är väl någonting som , Svenskt Näringslivs ordförande, borde fundera på, fru talman. Hård kritik ska han ha, och hård kritik fick han, för att ha förklarat den låga andelen kvinnor i bolagsstyrelser med att det finns få kvinnor med rätt kompetens. har också öppet deklarerat att han ogillar ismer. Det där har jag funderat på, fru talman. Kan man ogilla ismer? Gör jag det? Nej, det är klart att jag inte gör – åtminstone inte alla. Det finns ju både bra och dåliga ismer. Faktum är att det finns en hel lista på för dem som är intresserade. Bara under bokstaven A hittade jag drygt 60 olika ismer. Men tänker jag hålla mig till några ismer på bokstaven F, nämligen framtidism och icke-ord feminism. Jag börjar med det senare, fru talman. Hur ser det ut 2014? Är kvinnorna jämställda männen? Nej, är svaret, inte ens här hemma i . Faktum är att , som vi gärna kallar för världens mest jämställda land, håller på att halka efter. Detta framgår till exempel av revisionsfirman stora internationella undersökning. är en riktig medelmåtta och hamnade på plats 22 av de 44 undersökta länderna. toppar med kvinnor i ledningsgrupperna. I den snabbväxande ekonomin sätts kompetensen i första rummet, vilket gynnar de högutbildade kinesiska kvinnorna. Och eftersom en av tio människor på jorden är en kinesiska betyder det att framtidens beslutsfattare i allt större utsträckning kommer att vara en kvinna. Men i alltför många samhällen och i alltför många hem runt om i världen – även i – är kvinnor och flickor fortfarande undervärderade, nekade möjligheten att gå i skola och tvingade att gifta sig som barn. Inget land kan nå framgång om det lämnar hälften av befolkningen utanför. Mitt andra ism-ord är framtidism, så låt oss hoppa in i en tidsmaskin och flyga . Vad hittar vi där? Jo, , , . Enligt den amerikanska rapporten 2030 kommer att vara världens främsta ekonomi . , H&M, Arla och satsar stort i . Det gör även företag från mitt län, län. Sedan Shanghaikontor öppnade har ett nittiotal företag visat intresse för , och flera har etablerat sig där. I går kom ett pressmeddelande: åker utrikesminister till . Och allt fler kineser vill se . steg antalet kinesiska turistnätter . I – till och med i detta , tror jag – finns en kinesisk delegation på besök. Det är ingen slump. Vi människor rör oss närmare varandra. Nya länder kliver fram som ekonomiska och politiska maktcentrum. är en viktig marknad, och där kanske och vi andra har en del att lära om hur vi bättre kan utnyttja kvinnors kompetens. I andra avseenden är definitivt inte ett föregångsland. Det är långt, mycket långt, till respekt för mänskliga fri- och rättigheter, och där måste vi lära . Ett globalt samarbete och ett globalt lärande över gränserna tjänar vi alla på, och det är den näring som världen behöver. Det är som man säger: Ut sementem feceris, ita metes – som man sår får man skörda. 149 HANS (M) replik: har sått väl, och jag hoppas att hennes skörd blir riklig. Jag tyckte att det var ett väldigt inspirerande anförande höll. Sedan kan vi var och en fundera på huruvida det är den vita eller den svarta dagen som infaller i . Vinnaren får bjuda de andra på dubbelt så mycket choklad, . Jag delar fullt ut det inkluderande synsättet att vi ska utnyttja hela befolkningen och inte bara den ena halvan. Det är väldigt viktigt. Jag delar också fullt ut bedömningen av växande betydelse för världsekonomin – det är där jobben skapas och den ekonomiska tillväxten i mycket stor utsträckning sker. Min fråga är därför om detta leder till någon form av säkerhetspolitiska konsekvenser. Vi fokuserar mycket på och . växande betydelse men också aggressiva sätt gentemot sina närländer borde leda till någon form av svensk reflexion. Avslutningsvis: pratade om ismer. Hur förhåller hon sig till kommunismen och socialismen? 150 (S) replik: Vit dag, röd dag, svart dag – kan de blå dagarna vara över. Jag ska också säga tack för de fina orden om mitt anförande. Detta är faktiskt min sista utrikespolitiska debatt, fast vi har snart MR-debatten också. har rätt när han talar om den säkerhetspolitiska aspekten när det gäller och vad som händer i området, där länder som och också finns. De anspråk som gör på de här områdena är inte bra. Det är en ökad spänning, speciellt mellan och , vilket kanske också den resa som ska göra har med att göra. 151 HANS (M) replik: Om det inte fortsättningsvis kommer att vara en blå dag kommer jag att se det som en svart dag. Jag tror att detta som pekar på är centralt, nämligen ekonomiska betydelse och att man har en helt annan global betydelse på gott och ont. I allt väsentligt finns det skäl att vara bekymrad, och man kan beklaga att den svenska debatten i så liten grad ser detta. Jag tror att det finns all anledning att föra in det. är fortfarande svaret skyldig när det gäller detta med socialismen och kommunismen. Inte minst är det intressant att höra hennes korta svar – är inte särskilt – i ljuset av att vi kanske kan ha en svart dag , och då kan vi ha en rödgrön regering. Då skulle det vara intressant för medborgarna att få veta vilken sorts utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik den vilar på. Kan då socialismen och kommunismen vara en del av detta? 152 (S) replik: Det är en intressant aspekt. Hur som helst kan man säga att det replikskifte vi har har kommunism som en röd tråd eftersom vi pratar om . bör vara mer aktivt och närvarande i . Det är mycket viktigt. En stor del av världens ekonomiska tillväxt sker just där, och därför är den konflikt som finns mellan framför allt och inte nyttig. Jag tycker därför att det är bra att utrikesminister åker först till och sedan till . Sedan får vi se vad det blir av det, men det är viktigt att vi har en öppen syn på detta och är med och påverkar till det bättre. 153 (S): Jag är visst sist på talarlistan och skulle kunna recensera allt som har varit innan, men det tänker jag inte göra. Jag tänkte helt enkelt hålla mig till att för kammaren berätta vad jag tycker är ett bra exempel på hur kan göra skillnad i världen. Min utgångspunkt är det samarbete som pågår mellan svenska Sida och den interparlamentariska unionen. Vad Sida är förutsätter jag att alla vet, men den interparlamentariska unionen kan behöva beskrivas lite mer, dock inte i detalj, då vi i kammaren kommer att ha en speciell debatt om IPU . Där kan alla ledamöter som vill delta. Interparlamentariska unionen, förkortat IPU, är en organisation som har funnits . Den fyller därför , vilket kan betraktas som mycket imponerande i dessa sammanhang. Organisationen har 163 medlemmar, och är en av de äldsta medlemmarna. Medlemskapet innehas av varje lands parlament, och i vårt fall är det riksdag. Syftet med IPU är och har alltid varit att arbeta för fred och mellanfolkligt samarbete – en uppgift som aldrig tar slut och där samarbetsformerna utvecklas utifrån världsläget och ändrade förhållanden. Varför har jag då i inledningen framhållit Sida som ett bra exempel? Jo, inom ramen för Sidas roll kan vi hitta flera exempel där Sidas arbete sammanfaller med vad IPU gör. Sida har på ett unikt sätt tagit vara på det genom att i stället för att skapa en egen verksamhet använda IPU för att få arbete utfört. Tillvägagångssättet är att Sida genom anslag till IPU, 5 miljoner , har betalat för en del av de kostnader IPU har när man ska genomföra sin strategi och arbetsplan. Genom detta samarbete får båda parter mer gjort för samma summa pengar, då dubbelarbete undviks. Naturligtvis sker inte detta utan villkor från Sida. Sida förutsätter resultat, och redovisningar sker årsvis, så att resultaten kan jämföras med gjorda överenskommelser. Vad är det då som är det unika? Jo, Sida är inte den enda som samarbetar med IPU, men de andra ger enbart specialdestinerade bidrag till specifika områden. Detta gör att snabba förändringar i världen där nya behov uppstår kan vara svåra att åtgärda på kort sikt då medel saknas. Sidas breda engagemang gör däremot att deras och IPU:s gemensamma intressen snabbt kan tillgodoses. Jag vill därför använda detta tillfälle att informera om detta i dagens debatt som ett positivt exempel på hur i världen just nu gör och kan göra skillnad. 154 HANS (M): Jag får rätta : Jag råkar vara den sista talaren på talarlistan. Jag blickar ut över kammaren och ser i detta rum nu sex moderater, fem socialdemokrater och en miljöpartist. Det kanske kan tjäna som något slags illustration till det kommande valet . har inget nordiskt land varit i krig med ett annat nordiskt land. Vårt eget land, , har för egen del haft en oavbruten fredsperiod på just , även om krigets stormvindar blåst i vårt närområde och grannländer har ockuperats eller utkämpat självständighetskrig. Visst finns det anledning att kritiskt granska och förhålla sig till en del saker som gjorts eller inte gjorts under dessa år, men i omvärldens ögon får det nog ses som något extraordinärt med så av fred. Det land under många århundraden utkämpat blodiga krig mot är en av våra närmaste vänner och allierade. är en nation med vilken vi delar många grundläggande värderingar. Vi är viktiga handelspartner till varandra, och utbytet i är omfattande och har potential att ytterligare växa. Och det får väl sägas att också gått vinnande ur det hela i och med freden i , som innebar införlivandet av . har ordförandeskapet i . För mig som viceordförande, eller vicepresident som det heter i , finns anledning att fundera på vad vi kan erbjuda från och berätta om utifrån just ett fredsperspektiv. Under dagens utrikespolitiska debatt har vi ju berört situationen i ett antal länder som visar att frihet, ordning och respekt på inget sätt kan tas för något självklart. Det handlar om brott mot mänskligheten i det som och stundligen sker i , kommunismens förtryck på , som inspirerar den nuvarande regimen i att försöka tysta medier och jaga oppositionella, och slaget om frihet i som utkämpas just . Det handlar om oroligheter i Sydsudan, , , , och . Det handlar om svåra politiska omställningar i respektive . Och detta är bara en handfull länder som rapsodiskt berörts. av fred har också parats med nära av politisk utveckling. hölls här i ett minnesseminarium och en minnesceremoni med anledning av freden i . Vad som vid seminariet lyftes fram från forskarhåll var den ordnade processen och institutionernas betydelse. I lades exempelvis grunden till det moderna 1814 via en konstitutionell bas. Här finns ett gott nordiskt exempel att lyfta fram. Men det handlar också om handel, ekonomi och utbyte. viktigaste handelspartner är i mycket stor utsträckning de andra nordiska länderna och vårt närområde runt och i bredare bemärkelse. har det i rått passfrihet. En ihoptvinnad arbetsmarknad har gjort det naturligt att söka utbildning men också studier i ett annat nordiskt land. handlar det mycket om att försöka hyvla ned de trösklar som finns i form av olika gränshinder. Mycket av det här känner vi igen i det europeiska samarbetet. Det som gjort rikt och fredligt är samma krafter som är med och skapar förutsättningar i EU:s 28 medlemsländer, inte minst i de nya i Öst- och . Det är väl denna insikt som gör att människor som tar strid för fred och frihet viftar med i , i och i . Därför borde årets Europavalrörelse just handla om dessa välståndets krafter. Det handlar om god ordning i ekonomierna och ansvarstagande på det sätt som vi visat i – men det gäller också exempelvis , och . Det krävs en ordentlig sanering av de offentliga finanserna. har EU-ländernas statsskulder ökat från av bnp till . är ett av de stora undantagen, då är ett land där statsskulden i stället har minskat. EU har antagit en finanspakt som innebär regler om budgetbalans inom ramen för nationell lagstiftning samt en stärkt . Framgången hänger dock på efterlevnaden. EU:s utmaning är egentligen inte avsaknaden av bra regelverk utan bristen när det gäller att följa och respektera de bra regelverken. Det finns behov av en fördjupad inre marknad med en fungerande tjänstesektor och digital handel. Då handlar det om frihandels- och investeringsavtal med men även med länder i – och jag hade ett meningsutbyte om det. Då är det fråga om att inte vara rädd för andra européer, inte för någon polsk rörmokare eller någon lettisk byggnadsarbetare. I stället för att de ska mötas av skyltar där det står Go home borde vi säga: Låt oss komma samman! Så gjorde nämligen och . Resultatet, tillsammans med dagens , och , har blivit riktigt gott. Så, fru talman, kan vi formulera en nordisk röst i EU och resten av världen. 155 (S) replik: