prot · H20933 · 2014-12-05 00:00:00 — Jag skulle vilja höra om ministern vet mer konkret vilka projekt ute i landet som kommunpolitikerna nu tvingas lägga i malpåse i stället för att sätta igång. 9 Klimat- och miljöminister (MP): Jag ska börja med att försöka svara på en av interpellanternas frågor om långa, tunga lastbilar. Regeringen verkar på EU-nivå för att göra det möjligt för längre och tyngre lastbilar att köra över gränserna mellan två eller flera medlemsstater som har likvärdiga regler för vikt och mått för tunga fordon, så det görs ett arbete i den delen. Alla preciserade frågor får interpellanten ställa till infrastrukturministern och då också kanske ställa sina frågor i interpellationen på ett sådant sätt att det blir infrastrukturministern som får återkomma beträffande vikter, laster och sådant. I huvudsak handlar debatten om klimatutsläppen från transportsektorn. Man kan göra olika prioriteringar och se olika tyngdpunkter. Vad alliansregeringen gjorde, tillsammans med de EU-regler som har kommit , för att underlätta för minskad bränsleförbrukning till exempel i lätta fordon, har varit ett steg. Men den större bilden är att man lät den svenska tåg- och kollektivtrafiken gå sönder utan att fylla på med tillräckligt mycket underhållsmedel och inte heller kom fram tillräckligt snabbt med planer på att modernisera och bygga ut tågtrafiken. Det är precis som ledamoten säger: Många företag är mycket beroende av att deras godstransporter kan fungera på järnväg. Om man missköter det, vilket alliansregeringen gjorde, får man ett system där lastbilstransporterna ökar. Jag skulle vilja säga: Även de i som inte skulle bry sig så mycket om klimatutsläppen har ett problem med den ökade långtradartrafiken på våra stora vägar. Det är nämligen oerhört farligt trafiksäkerhetsmässigt att vi får så mycket större andel tunga transporter på vägnätet. Det sliter dessutom mycket hårt på vägnätet. Det är enorma kostnader i infrastruktursammanhang att underhålla vägnätet när vi får allt tyngre och allt fler långtradare. Det är mycket viktigt att se dessa storheter. När vi höjer banavgifterna, som alliansregeringen gjorde – och inte säkerställer att de svenska åkarna får konkurrensmässiga villkor med den långtradartrafik som väller in med utländska åkare – får man en situation med mer utsläpp och mer vägslitage från tung trafik, med den osäkra situationen, och en svårare väg för godstransporterna på järnväg, en svårare väg för alla dem som vill välja ett miljövänligt transportsätt genom tåg eller kollektivtrafik. De investeringar som samarbetsregeringen föreslog och det rödgröna budgetalternativet i kammaren innebar handlar om 2 miljarder i extra satsningar på tågunderhåll, på järnvägstrafik, på kollektivtrafik i städerna, i enlighet med den utredningen alliansregeringen själv tog fram men som man nu inte vill kännas vid, och på laddinfrastruktur i de samarbeten som görs i regionerna och kommunerna men som man nu vill vända ryggen åt. Man säger att man har 115 miljoner extra i supermiljöbilspremie, därför att man själv såg att den supermiljöbilspremie som fanns var underfinansierad och slutade i samband med valrörelsen. Jag tycker, herr talman, att vi måste tala om storheterna: 2 miljarder i satsningar på tågtrafiken och i klimatvänliga transporter kan inte vägas upp av 115 miljoner i extra supermiljöbilspremie. Vi är överens om att underlätta så att de lätta transporterna kan gå över till bättre miljöbilar. Bonus–malus-system behövs, men helst , som var Alliansens förslag. 10 (M): Tack, ministern för åtminstone ett svar, att vi ska jobba vidare med de längre och tyngre lastbilarna i EU. Jag vet det själv, med tanke på att jag sitter i trafikutskottet och vi var med och påtalade att vi står fast vid vår ståndpunkt att jobba vidare med den frågan. Jag tycker att det är bra att ministern också backar upp det. Jag saknar fortfarande lite grann svar beträffande delen att vi jobbar hårt här i för att få miljövänliga lastbilar. Vi utvecklar nya transportsystem, till exempel med längre och tyngre lastbilar. Vi tittar på elektrifiering av vägar och annat för att komma vidare och verkligen ta de stora greppen framåt. Jag har inte heller fått något svar på vad man gör för att stoppa de miljöovänliga lastbilar som kommer in i landet med fel diesel och kör omkring här och smutsar ned mer än alla andra lastbilar, allt emellanåt med helt olagliga bränslen. Tänker ministern och regeringen ta något aktivt grepp i den frågan? Vi har miljövänligaste fordonsflotta. Då är det viktigt att den fordonsflottan kan köra transporterna med konkurrenskraftiga villkor. När kommer beslutet om ? Regeringen bereder frågan, hör vi från alla ministrar. Men vi skulle gärna vilja ha ett svar – framför allt åkerinäringen och lastbilstillverkarna i . Och när kommer beslutet om ? Tänker ni fortsätta stötta ? Tänker man gå vidare med elektrifiering av motorvägar? Tänker ni, som ministern ändå antyder i sitt svar, fortsätta att slåss för längre och tyngre lastbilar i , vilket är bra både för miljön och för konkurrenskraften i ? 11 (M): Debatten går vidare om hur vi kan ställa om våra transporter. Vi har en mycket tydlig konflikt i synen på transporter. Vi från Alliansens sida vill bekämpa utsläppen. vill uppenbarligen bekämpa lastbilen i sig. Det är allvarligt. Det syns nu också i det förslag som regeringen har lämnat i form av en kilometerskatt, som är en skatt på slitage av vägen. Men det är ingen skatt på slitage av klimatet. Det ger inget incitament för en åkare att investera i senaste lastbil – skatten är densamma oavsett om man kör en ny lastbil med låga utsläpp eller en gammal 79. Det är allvarligt. Men när det gäller supermiljöbilspremien är jag väldigt glad att vi nu faktiskt får ytterligare 115 miljoner till den premien. Vi har nämligen sett att supermiljöbilspremien verkligen har fått fart på försäljningen av de mest miljövänliga bilarna. Men det agerande som den nya regeringen har haft sedan den tillträdde har skapat en enorm osäkerhet i branschen. Vd:n på sade att ett stort antal bilar med supermiljöbilspremier har ställts på långtidsparkering. Jag är mycket glad över det besked som kammaren gav . Det gör att bilarna kan rulla ut från långtidsparkeringen, ut i trafiken och därmed bidra till att sänka transportsektorns utsläpp. Vi behöver få in fler nya bilar med låga utsläpp. Skogens gröna guld ska vi ta vara på. En risk med kilometerskatten är även att mindre grot, alltså restprodukter, i skogen kommer att tas till vara när det helt enkelt inte blir lönsamt att göra detta uttag i skogen. Då vill jag fråga ministern: det verkligen så klokt att införa en skatt som gör att tillgången på biomassa minskar? 12 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar interpellanterna för en spännande diskussion om hur vi kan minska klimatutsläppen från transportsektorn. Det är bra att vi samfällt är engagerade i denna del, även om vi gör lite olika analyser av grundproblemet. Vi från regeringens sida ser till hela transportsektorn, alltså att transportslag interagerar och att förutsättningarna för att köra gods på järnväg naturligtvis inte får försämras utan måste förbättras för att också möjliggöra för företagens godstransporter att bli bättre klimatmässigt. Det ser vi som en mycket viktig uppgift att fokusera på för att kunna minska klimatutsläppen på lång sikt men också för att möjliggöra ett effektivare näringsliv med konkurrensmässiga möjligheter att exportera sina varor. Vi ser också ett behov av att de tunga transporterna på vägnätet får konkurrensmässiga villkor. Där ser vi ett problem . Utländska åkare har i stora delar en konkurrensfördel. Utformningen av den vägslitageskatt som är aviserad är till för att ge tydligare spelregler till både svenska och utländska åkare, alltså att jämna ut arbetsförhållandena mellan utländska och svenska åkare så att de svenska åkeriföretagen känner att de har en möjlighet. Vid utformningen av en sådan skatt bör man självklart titta på om man kan ta in andra miljökostnader än kostnaderna för själva vägslitaget. Jag tror att det är en förhastad slutsats att en sådan vägslitageavgift inte skulle kunna ha en miljöstyrande effekt också när det gäller differentiering mellan fordonen. Jag håller med interpellanterna om att det finns en spännande utveckling som ska stödjas från innovations- och forskningssidan men inte minst när det gäller hur vi kan få ut detta på marknaden när det gäller även de tunga transporternas steg till elektrifiering och till förnybara bränslen. Där gör regeringen också ett stort arbete med den misslyckade kvotplikten som alliansregeringen lämnade efter sig. Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2014/15:157 om nedläggning av Miljömålsberedningen 13 Klimat- och miljöminister (MP): Vi går vidare från att ha diskuterat transportsektorn till att diskutera hela miljömålssystemet. Jag är mycket glad över denna interpellation, eftersom jag hoppas att vi kan reda ut en del missförstånd som har funnits och finns mellan partierna. I grunden står partierna i kammaren bakom ett starkt och utvecklat miljömålssystem för att vi ska kunna hålla ihop miljöpolitiken på ett bra sätt i . har frågat mig om jag avser att avsluta Miljömålsberedningens långsiktiga, breda arbete med miljökvalitetsmålen samt hur det miljömålsråd som aviseras i regeringsförklaringen ska utformas, så att samma parlamentariska samsyn kan uppnås som med nuvarande miljömålsberedning. Precis som konstaterar är Miljömålsberedningens syfte att lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmål och generationsmål ska kunna nås genom att föreslå övergripande strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder. Detta ska enligt proposition 2009/10:155 göras inom av regeringen prioriterade områden och i enlighet med regeringens direktiv till beredningen. Jag kan försäkra att jag inte har några som helst planer på att avsluta Miljömålsberedningens långsiktiga uppdrag att ge regeringen förslag till strategier för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Tvärtom, jag bereder ytterligare tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen med fler och tyngre uppgifter inklusive uppgiften att titta på ett långsiktigt klimatmål till 2050 med vidhängande uppföljningssystem. Detta bygger vidare på just det arbete som gjorts under den tidigare regeringen om en färdplan till 2050. När det gäller inrättandet av ett miljömålsråd stämmer det att vi planerar för ett nytt miljömålsråd i enlighet med regeringsförklaringen och budgeten. Även om det finns positiva utvecklingstendenser när det gäller miljömålen, både vad gäller miljötillståndet och vad gäller miljöarbetet, är dessa inte tillräckligt starka för att alla miljökvalitetsmål ska kunna nås. För att uppnå miljömålen krävs ett arbete som bedrivs kontinuerligt, på bred front och . Det förhållandet att inte bedöms klara hela 14 av de 16 miljömålen med nuvarande åtgärder visar mycket tydligt att det behövs åtgärder och ett intensifierat genomförande även på de områden som för tillfället inte prioriteras högst av regeringen. Jag ser därför ett behov av att stärka genomförandearbetet på alla nivåer i samhället. Det nya miljömålsrådet är ett led i att stärka genomförandearbetet för att nå miljömålen. Det nya miljömålsrådet är tänkt att få en delvis annorlunda utformning och roll än det tidigare, och någon risk för överlappning med Miljömålsberedningens uppdrag ser jag inte. Vi bereder ett förslag inom på organisation och uppdrag för ett nytt miljömålsråd. I den beredningen har vi tagit hänsyn till tidigare utvärderingar. Ett miljömålsråd består helt enkelt av en samling generaldirektörer från flera centrala statliga myndigheter, medan Miljömålsberedningen består av en politisk beredning från partier. Jag vill sammanfattningsvis försäkra om att regeringen värdesätter Miljömålsberedningens arbete och att det inte finns några som helst planer på en nedläggning av beredningen. Tvärtom ser regeringen att Miljömålsberedningen och det breda politiska samtalet i denna kommer att få en allt viktigare roll i att utveckla förslag till den samhällsomställning som krävs för att vi ska nå såväl klimatmål som övriga miljömål. 14 (M): Jag vill naturligtvis börja med att tacka ministern för svaret. Jag välkomnar självfallet beskedet att regeringen inte har för avsikt att avveckla Miljömålsberedningen. Det var verkligen ett välkommet besked. Men det är också ett besked som väcker många frågor, frågor som ministern inte helt och hållet besvarade. Jag ska återkomma till dessa frågor. Men först skulle jag vilja ta tillfället i akt att säga några ord om miljömålssystemet i stort, som denna diskussion i grunden handlar om. Miljömålssystemet utgör själva kärnan i det svenska miljöarbetet och syftar till att ge miljöarbetet en tydlig struktur. När Alliansen kom i regeringsställning såg vi flera brister med det dåvarande miljömålssystemet. Vi valde därför att ta itu med dem och utveckla systemet. Ett problem med det tidigare systemet var att bedömningsgrunden för vissa av målen var otydligt definierad. Ett annat var att det gamla miljömålsrådet hade en dubbel roll. Man hade i uppgift både att föreslå nya åtgärder och att genomföra uppföljningar. Dessutom, vilket vi tyckte var rådets kanske största problem, saknades en politisk förankring. har vi en tydlig målstruktur där generationsmålet inom miljömålssystemet anger en mycket tydlig inriktning för den samhällsomställning som behöver ske, där de 16 miljökvalitetsmål som ministern refererade till i sitt svar anger det tillstånd i miljön som arbetet ska leda till och där etappmål anger steg på vägen mot målens uppfyllande. Vi har också en tydlig struktur för uppföljning och framtagande av nya strategier, åtgärder och styrmedel för att nå uppsatta mål. Regeringen har aviserat att man vid sidan om Miljömålsberedningen ska inrätta ett miljömålsråd. Men några besked ger inte ministern om vilket uppdrag det nya rådet ska ges och hur rådet ska fungera i relation till Miljömålsberedningen. Därför måste jag upprepa min fråga till klimat- och miljöminister . Hur kommer det nya uppdraget till detta miljömålsråd att se ut? Ministern säger i sitt svar att är tänkt att få en delvis annorlunda utformning och roll. Det är i så fall bra, men hur ska den nya utformningen se ut? På vilket sätt ska rådet få en ny roll? Kommer rådet bara att ha i uppgift att genomföra uppföljningar, eller kommer rådet bara att ha i uppgift att komma med förslag till nya åtgärder? På de här frågorna hoppas jag att ministern kan ge ett svar. Återigen: Hur ska den politiska förankringen göras? Jag är bekymrad över att vi ska få två parallella system och att det förslag regeringen har lämnat om att inrätta ett miljömålsråd, vid sidan av Miljömålsberedningen, ska innebära att vi får en otydligare rollfördelning. Jag är bekymrad över att vi helt enkelt krånglar till systemet och att miljömålsarbetet därigenom tappar tempo. Jag hoppas därför att ministern i sitt andra inlägg kan ge svar på frågan vilket uppdrag det nya ska ges. 15 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar för tillfället att förtydliga och reda ut de missförstånd som uppenbarligen finns i kring det viktiga miljömålsarbetet. Precis som pekar på är miljömålssystemet det världsunika arbetssätt har för att stärka hela miljöpolitiken. Det är ett arbete som kontinuerligt måste utvecklas, i takt med politiken, för att skapa den styrka för miljöpolitiken som behövs. Det här är ett miljömålssystem som stammar från tiden med tidigare socialdemokratiska regeringar, och det är sant att alliansregeringen gjorde en del förändringar när den tillträdde. Bland annat tillsatte man en politisk beredning i form av Miljömålsberedningen, och detta har vi varit positiva till. Vi vill ha kvar det, och vi vill fortsätta utveckla det. Man gjorde dock även en förändring jag tror var negativ, vilket vi nu ser inte bara i de fördjupade utvärderingsrapporterna utan också i Statskontorets utvärdering av arbetet. Vi har ett starkt genomförandeunderskott i miljöpolitiken. Det hänger delvis ihop med att alliansregeringen tog bort möjligheterna för generaldirektörerna och ledningarna för de viktigaste myndigheterna på området att analysera både samverkansuppdragen och de åtgärder varje myndighet har att genomföra på sitt område, för att se hur det hjälper systemet. Det är alltså två helt olika funktioner, herr talman. Det är en parlamentarisk diskussion i Miljömålsberedningen, där politiker från partier diskuterar och avdömer hur miljöpolitiken och miljömålen kan ytterligare förtydligas samt om man behöver ta nya steg, och det är det pågående och löpande arbete med att genomföra åtgärder på statens myndigheter som underlättar för att ta miljömålen och det svenska miljöarbetet ett steg framåt. Det är just i den senare delen, alltså i genomförandet av redan beslutade miljömål och även i åtgärder som ska genomföras av myndigheterna, som genomförandeunderskottet ligger. Det saknas därför en nivå med kontakt, ökad dialog, ökad gemensam analys och ökat stöd – vilket var och bör bli, för att arbetet ska fungera bättre. Däremot ska man inte ta tillbaka i dess gamla form. Precis som pekar på hade rådet för många uppgifter. Det ska inte ha uppgiften att följa upp miljömålssystemet, utan detta ligger kvar på i de planer regeringen har. ska dock ha en pådrivande funktion i genomförandearbetet på myndighetsnivå genom att det ska kunna komma med förslag på nya åtgärder. I den delen har nämligen miljömålssystemet blivit kortslutet efter de ändringar alliansregeringen genomförde. Kort kan jag dock säga att jag helt stöder interpellantens intentioner att miljömålssystemet ska vara vårt centrala miljömålsarbetessystem. Det ska finnas en tydlig funktion för politiskt samtal och beredning, och Miljömålsberedningen är därför viktig. Jag skulle önska – och jag vädjar om – att kammarens partier inte omöjliggör för regeringen att slå samman en parlamentarisk diskussion om de långsiktiga klimatmålen med Miljömålsberedningens viktiga diskussioner. Jag skulle tro att vi då får parallella strukturer. Vill vi undvika det, herr talman, ska vi möjliggöra för regeringen att slå samman en parlamentarisk diskussion byggd på färdplan 2050 med Miljömålsberedningens diskussioner om miljömålen och generationsmålet för klimatarbetet. Det skulle gagna klimat- och miljöarbetet i . 16 (M): Jag tackar ministern för att hon faktiskt hjälper till att räta ut ett och annat av de frågetecken jag har haft när det gäller regeringens tankar om förändringen av miljömålssystemet och de olika organ som arbetar inom det. Jag tycker dock att det ministern säger blir lite motsägelsefullt. Å ena sidan säger hon att det nya är ett led i att stärka genomförandearbetet. Gott så, men å andra sidan säger ministern att rådet ska få i uppgift att föreslå nya åtgärder. I min värld hade det varit mer naturligt om Miljömålsberedningen – som har uppdraget att föreslå strategier, åtgärder och nya etappmål – fortsätter med sitt uppdrag och att det nya i så fall får en samordnande uppgift när det gäller myndigheternas olika arbete. Det är nämligen många myndigheter som arbetar inom systemet, och det finns anledning att försöka stärka samordningen. förstår jag dock att ska både försöka komma till rätta med ett genomförandeunderskott och föreslå ytterligare åtgärder. Det tycker jag blir lite märkligt, herr talman. Om regeringen ser brister med det nuvarande systemet och inte tycker att Miljömålsberedningen svarar upp mot de förväntningar regeringen har tycker jag att det kanske vore en mer naturlig ordning att ge tydligare direktiv och fler uppdrag. Det är nämligen trots allt så att Miljömålsberedningen jobbar på regeringens uppdrag. Just nu har beredningen precis påbörjat ett arbete med att ta fram en samlad strategi för luftvårdsarbetet. När vi har sammanträde är det klart att vi ställer oss frågande till hur vårt arbete ska fungera i relation till det nya . Ska vi ta fram åtgärder som gör det? Ska vi då sedan bereda de åtgärder rådet har föreslagit? Återigen: Den stora fördelen med den nuvarande Miljömålsberedningen tycker jag är att vi där har en politisk process. Vi har en process som involverar partier och förhoppningsvis skapar förutsättningar för mer långsiktighet i miljöpolitiken – en större kontinuitet i miljömålsarbetet och miljöpolitiken. Vi kan inte enas om precis allt men i alla fall om en del, vilket gör att miljöpolitiken kan tuffa på även i tider som dessa när vi uppenbarligen inte har någon stabil regering. Jag ber alltså ministern försöka förtydliga just hur ska få en tydlig roll som inte blir överlappande med Miljömålsberedningen. Ministern sa nämligen att rådet skulle få samma uppgift som Miljömålsberedningen har – att föreslå nya åtgärder som ska ta oss närmare uppfyllandet av våra 16 nationella miljökvalitetsmål. 17 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar återigen för tillfället att klara ut en del missförstånd. Utifrån att man värnar om miljömålssystemet som en viktig motor i svensk miljöpolitiks genomförande tror jag att man ska vara uppmärksam på att det finns ett djupt genomförandeunderskott i miljöpolitiken. Annars skulle vi inte stå i det läget att rapporterna visar att vi med nuvarande beslut inte klarar vare sig generationsmålet eller 14 av de 16 miljömålen, herr talman. Jag skulle vilja säga att man i ett sådant läge ska välkomna strukturer som kan ge förslag på ytterligare åtgärder. Jag håller dock med om och tar naturligtvis till mig att vi måste vara väldigt tydliga med att det inte ska vara överlappande och med varandra konkurrerande strukturer. Det ska i stället vara samverkande och stödjande strukturer i miljömålsarbetet, med ett miljömålsråd där vi får en ökad samverkan mellan myndigheterna för deras uppdrag. Man ska dock inom den strukturen naturligtvis inte heller vara förbjuden att se att de behöver nya uppdrag. Det är inte så, herr talman, att Miljömålsberedningens huvuduppdrag är att komma med nya förslag på åtgärdsnivå inom hela ramen för hela miljömålsarbetet. Miljömålsberedningen får strategiska uppgifter från regeringen, för strategier där vi behöver nya etappmål och där man tar de tyngre frågorna. Det kan inte vara meningen att vi ska ersätta det som är ett myndighetsarbete och leds av generaldirektörerna med riksdagsledamöter och partiernas engagerade miljöpolitiker. Man har trots allt olika roller, kompetens och genomförandemöjligheter. Låt oss därför hålla strategierna, den politiska diskussionen och beredningen i Miljömålsberedningen. Låt den få en stark och framträdande roll i de politiskt viktiga samtalen om hur olika miljömål ska kunna uppfyllas och hur miljöpolitiken ska kunna stärkas samt hur genomförandeunderskott ska kunna minskas. Låt oss inte avlöva systemet genom att omöjliggöra en förbättrad samordning också på myndighetssidan. Regeringen tar, som jag sade, till sig av utvärderingarna om hur det tidigare fungerade. Vi avser att ge en tydligare och mer avgränsad uppgift för att det hela ska fungera bättre. kommer att fortsätta att ha en viktig uppgift till exempel när det gäller uppföljningsrapporter, men om vi ska få ett miljömålsarbete som fungerar i sin helhet måste både myndighetssidan, den politiska beredningen och det uppföljningsarbete som ligger på fungera tillsammans. Därför tror jag att det skulle vara en tydlig förstärkning om vi kunde få allt detta på plats i ett gemensamt system. När det slutligen gäller den springande punkten, klimatmålen, vill jag vara väldigt tydlig. Det är en mycket viktig del av miljömålssystemet. Vi behöver se över våra långsiktiga klimatmål för att se hur vi kan precisera dem mer, hur vi kan få strategier och uppföljningssystem som fungerar för klimatmålen. Alliansregeringen aviserade en enmansutredning i Färdplan ; det var den andra eller tredje utredningen på det området. Jag skulle, herr talman, vilja tillsätta en politisk beredning om de viktiga klimatfrågorna.