prot · H109101 · 2014-04-15 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollen för justerades. 2 § Anmälan om återtagande av plats i Talmannen meddelade att (C)skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (C). 3 § Meddelande om skriftliga frågor under påskuppehållet Talmannen meddelade att skriftliga frågor som lämnats in till och med skulle besvaras före . 4 § Anmälan om uppteckningar vid sammanträden Talmannen anmälde att uppteckningar från följande EU-nämndssammanträden hade kommit in: 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:406 Till Interpellation 2013/14:406 Den oroande utvecklingen i Life Science-branschen av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. (C) Enligt uppdrag 2013/14:409 Till Interpellation 2013/14:409 Övergång mellan system inom vuxenutbildning av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan tidigare inbokade engagemang och resor. Till Interpellation 2013/14:411 Regeringens utnämning av styrelserepresentanter i statliga bolag av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2013/14:416 Till Interpellation 2013/14:416 Kapacitetsbrister i järnvägsnätet av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2013/14:418 Till Interpellation 2013/14:418 Staten och kommunernas framtid av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 6 § Ärenden för förnyad bordläggning Följande dokument bordlades för : betänkanden /14:SfU6 och SfU14 betänkande 2013/14:TU14 betänkande 2013/14:FiU23 betänkande 2013/14:UU15 7 § Svar på interpellation 2013/14:340 om privatiseringar och kollektivavtal i 1 Statsrådet (KD): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av att privatiseringarna har lett till att många arbetsgivare inom saknar kollektivavtal. Inledningsvis vill jag säga att det är glädjande att det nu i en majoritet av landets kommuner är en realitet för brukare av hemtjänst att själva få välja utförare och att mångfalden i utbudet av tjänster har ökat. Det är av central betydelse för kvalitetsutvecklingen inom området. har över 180 kommuner på frivillig väg infört eller beslutat att införa valfrihetssystem enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem, LOV. Det område som är vanligast att man etablerar valfrihetssystem inom är . Hemtjänstverksamhet bedrivs av både större koncernbolag och mindre företag. I betänkandet Framtidens valfrihetssystem – inom (SOU 2014:2) framkommer att av de privata aktörerna finns i enbart en kommun, vilket tyder på att många av utförarna är mindre, lokala företag. Vidare framkommer i betänkandet att av totalt 846 identifierade privata utförare erbjuder någon form av profilerade tjänster. Vanliga kombinationer är språk och kompetens inom till exempel demens, nutrition, stroke eller rehabilitering. På regeringens uppdrag undersöker de äldres uppfattning om vården och omsorgen inom bland annat . gjordes en nationell totalundersökning som visar att de allra flesta äldre är nöjda med sin vård och omsorg och att andelen nöjda har ökat . Bland dem som fick välja utförare av var det en större andel som var nöjda jämfört med dem som svarade att de inte fick välja. Vidare konstaterar i sin publicerade uppföljningsrapport att av brukarna gjort ett aktivt val. Uppgiften baserar sig på en enkät som har besvarats av 116 kommuner. Att de som arbetar inom har goda arbetsvillkor är en grundförutsättning för att äldre ska kunna erbjudas insatser av god kvalitet och i förlängningen ett värdigt liv. Kollektivavtal är naturligtvis av stor betydelse i detta sammanhang. Det är även viktigt med öppenhet och insyn kring kvalitetsfrågor och frågor om ekonomi. Regeringen inbjöd arbetsgivarorganisationer, branschorganisationer och fackliga organisationer inom vård och omsorg till ett gemensamt arbete för att öka öppenheten och insynen kring kvalitet, ekonomi och anställningsvillkor hos utförare av vård och omsorg med offentlig finansiering. Arbetet har resulterat i en överenskommelse mellan de kollektivavtalsslutande parterna inom vård och omsorg, den så kallade etiska plattformen. Fyra arbetsgivarorganisationer och 13 fackföreningar har skrivit under överenskommelsen. Målsättningen är att värna och utveckla en hög kvalitet i all vård och omsorg genom att öka allmänhetens insyn hos alla utförare – oavsett om de tillhandhåller tjänster i offentlig eller privat regi. Parterna har kommit överens om att ta fram en kravspecifikation som närmare beskriver de åtaganden som ska gälla för utförare som ansluter sig till den etiska plattformen. Områden som ingår i kravspecifikationen är bland annat de anställdas kompetens, bemanning, utförarens ekonomiska ersättning för sitt uppdrag och utförarens kollektivavtal. Jag kommer att följa detta arbete noga. I detta sammanhang är det även värt att notera att , , granskar kommunernas förfrågningsunderlag inom , på uppdrag av Kommuner och Landsting. I detta arbete har man kunnat konstatera att även om det inte är möjligt att ställa krav på tecknande av svenskt kollektivavtal i ett förfrågningsunderlag – då det strider mot såväl de svenska upphandlingsreglerna som – ställer kommunerna ofta krav på villkor i enlighet med kollektivavtal. Det är viktigt att de som äger och driver företag inom välfärdssektorn har ett långsiktigt och seriöst engagemang och att de bedriver en god och högkvalitativ verksamhet. beslutade regeringen att ge i uppdrag till en särskild utredare att utreda vilka möjliga krav, utöver redan befintliga, som kan och bör ställas på dem som äger och driver företag inom välfärdssektorn. Den så kallade har genom regeringsbeslut även fått tilläggsdirektiv som bland annat handlar om att utreda hur ett aktiebolags verksamhet skulle påverkas av att bolaget helt eller delvis har ett annat syfte än vinst. Uppdraget ska redovisas . I betänkandet Framtidens valfrihetssystem – inom lämnas förslag om att kommunerna utifrån de specifika omständigheter som finns i varje kommun ska skapa förutsättningar för äldre människor att kunna välja utförare av hemtjänst. Syftet är att den värdegrund som enligt socialtjänstlagen (2001:453) ska genomsyra alla insatser för äldre ska kunna tillämpas på ett mer likvärdigt sätt över hela landet. Det innebär bland annat att den äldre personen så långt det är möjligt ska kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet ska ges. Avslutningsvis vill jag nämna att det är viktigt att komma ihåg att det inte har skett en privatisering av utan att det är fråga om en verksamhet som lämnats över till privata utförare. Kommuner och landsting är alltjämt huvudmän för de kommunala angelägenheter som lämnas över till privata utförare och har därmed ett uppföljningsansvar. I regeringens proposition Privata utförare av verksamhet (prop. 2013/14:118) tydliggörs kommunernas ansvar och regeringen föreslår att en uttrycklig skyldighet ska införas för kommuner och landsting att kontrollera och följa upp verksamhet som bedrivs av privata utförare. 2 (V): Jag tackar ministern för svaret. Min fråga gällde bristen på kollektivavtal inom . Ministern talar om att man ska ha goda arbetsförhållanden inom , men saknar man kollektivavtal och de rättigheter som stadgas där är det ju sannolikt att man inte har så goda villkor. Vi kan på många håll i landet, till exempel i , se att merparten av företagen inte har några kollektivavtal. Inför den här debatten har jag träffat hemtjänstpersonal som arbetar i privata, vinstdrivna företag i , bland annat i . De berättar om en helt annan verklighet än den minister berättar om. Typiskt för dem är att inga av dem är beredda att säga vad de heter. Inga av dem är ens beredda att säga vilket företag de arbetar för, för de är rädda för repressalier. De har inte fasta tjänster, och de är rädda att inte få fler uppdrag om de faktiskt berättar om hur de har det – om de träder fram. Vad är då de berättar om? Jo, de berättar om en ständig stress i att känna att man aldrig riktigt hinner med. Man kan inte sova därför att arbetet är så stressigt. Det fyller en med dåligt samvete att inte få tillräckligt mycket tid för brukarna och att inte hinna lyssna. De berättar om orimliga situationer där man kan vara med en ångestfylld, ensam människa som är ledsen och kanske gråter, och få ett larm som betyder att man ska ta sig till andra sidan stan – eller timme med kollektivtrafik – för att hjälpa en annan. De säger att de inte är säkra på att de kommer att orka vara kvar i yrket. De hinner inte ta rast. Det är arbetsvillkoren för en del av dem som arbetar i den privata, vinstdrivna . De beskriver en sektor där vinstintresset ofta går före allt, där de mest skrupelfria aktörerna ofta är de som tar för sig och vinner och där de som har höga kvalitetskrav, sluter kollektivavtal och vill behandla sina anställda väl väljer att dra sig ur därför att de inte längre klarar konkurrensen. Frågan är om det är en sådan hemtjänst vi vill ha och sådana arbetsvillkor vi vill ha. Vårt svar är nej. Därför vill vi ta bort det privata vinstintresset ur och ur äldreomsorgen. Vi menar att alla pengar som ska gå till ska gå just dit. Vi tycker att det är orimligt att det är som , då en del anställda till exempel inte får betalt för restid. Man ska arbeta gratis. Man kan börja och sluta , och stora delar av dagen reser man mellan olika pensionärer – utan att få betalt. Det är en effekt av vinstintresset. Vi menar att man ska ställa krav på kollektivavtal vid offentlig upphandling. EU:s nya direktiv på området ger möjlighet att göra det, och min fråga till är om det inte är rimligt att det ska finnas kollektivavtal som stadgar vilka rättigheter de anställda har. Är det rimligt att de flesta företag till exempel i inte har det? Vi menar också att de som arbetar i behöver mer resurser. De behöver mer tid, och de behöver rätt både till grundläggande yrkesutbildning på betald arbetstid och till fortbildning. Då skulle man ge dem riktigt bra förutsättningar för att göra ett bra jobb, och det är naturligtvis brukarna som vinner på det i längden. Den här politiken underminerar löntagarnas rättigheter. Den skapar rädda anställda som inte vågar säga ifrån och som känner sig jagade på sin arbetsplats. Det är effekten av en privatiseringspolitik och en sorts experiment med den svenska välfärden. Mina frågor till är: Är det rimligt att ha vinstdrivande företag som till exempel inte ger betalt för restid i ? Vad är argumentet emot att man ska ha kollektivavtal när man ska ha del av skattebetalarnas pengar för att utföra vår välfärd? 3 (V): Jag tackar för frågan och för svaret. I det väldigt allmänt hållna svaret när det gällde kollektivavtal ger dock inte ministern intryck av att det skulle vara problematiskt att privatiseringarna har lett till att många arbetsgivare inom hemtjänstverksamheten saknar kollektivavtal, vilket är det har frågat om. Det tycker jag vittnar om ett mer allmänt problem i hur regeringen ser på utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden i allmänhet och utvecklingen för dem som arbetar inom välfärdssektorn i synnerhet. nämner i sin interpellation en granskning som har gjorts i , där det visar sig att hälften eller mer av hemtjänstföretagen saknar kollektivavtal. Det är svårt att veta varför ministern inte riktigt vill kommentera det i sak; hon pratar i stället i allmänna ordalag om att det är viktigt att de som äger och driver företag inom välfärdssektorn har ett långsiktigt och seriöst engagemang. Kanske tänker hon sig att orden ska leda till att vinstdrivande företag på något sätt får sig en tankeställare – det är väl mindre troligt – eller också beror det på att ministern inte vet, eller inte tycker att det spelar så stor roll, vad det innebär att anställda saknar kollektivavtal. Det spelar stor roll. Det betyder att viktiga försäkringar av olika slag ofta saknas – och det i en bransch där vi vet att det ofta är väldigt tungt att arbeta. Det betyder att man kan gå miste om tillägg för arbete på obekväm arbetstid och gå miste om övertidsersättning, vilket kan betyda enormt mycket för slutlönen – och det i en bransch där betalningen från början ofta är väldigt låg. Det kan också, som var inne på, betyda helt orimligt långa resor som man inte får betalt för. Det betyder att man får en väldigt lång arbetsdag och en oacceptabelt låg timlön. Det här är arbetsförhållanden som alltså kan råda som pengarna till den tjänst som ska utföras kommer från det offentliga. Som det företag som vunnit upphandlingen lägger man över kostnaden för att klara av sina åtaganden på de anställda. Det här är anställda som ofta har en utsatt situation i samhället och i arbetslivet; ofta är det kvinnor med invandrarbakgrund som på det här sättet kommer i kläm. Ministern pekar på olika utvärderingar som säger att de äldre är nöjda, men vi vet ju att det finns stora metodproblem med den typen av undersökningar. Det påpekar bland annat själv. Det kan vara problemet att de mest utsatta inte svarar eller problemet att många befinner sig i beroendeställning till den som frågar. Inte minst kan det vara så att de som är i vinstdrivande verksamhet är mer beroende av att få de rätta svaren, så att säga, vilket ställer dem som svarar i en svår situation. Bilden är också en annan när vi pratar om objektiva faktorer som går att mäta tydligt, som till exempel personaltätheten. Då är bilden en annan; då är det lägre personaltäthet i den här branschen när det kommer till de vinstdrivande företagen – och det i en situation där det helt uppenbart spelar roll om man har lägre bemanningsgrad. Vi vet nämligen att det inte fungerar som till exempel i industrin, där man kan hävda att man har en snabbare och bättre maskin. Det är själva den tid de anställda får med de hjälpbehövande som är tjänsten. Då är det klart att man får den typ av situationer som beskrev. Dessutom ska vi komma ihåg att det till och med där finns anledning att tro att det finns problem som inte upptäcks, eftersom många kommuner inte genomför kontroller efter att upphandlingen är färdig. Situationen är alltså att vinstmotivet påverkar själva tjänsten, men det har ingenting särskilt att säga om – mer än att det är fint och bra med valfrihet. Det skulle vara fint att få veta hur ministern egentligen ser på detta och på det privatiseringstvång som kan komma fram i den utredning som har genomförts, Framtidens valfrihetssystem – inom , där det kan bli ännu mer tryck på att privatisera. 4 (M): tar upp ett viktigt tema. Jag tänkte börja med att förhålla mig lite grann till LOV. Lagen om valfrihet handlar om att konkurrera med kvalitet, inte med pris. Ersättningen ska vara lika mellan en utförare och en extern utförare, det vill säga konkurrensneutral. I min hemkommun är det som finns i den kommunala och som har en extern utförare. Över lag är alla brukare nöjda, men lite nöjdare är de hos de externa utförarna. Det som också har hänt i kommunen är att många positiva utvecklingsspiraler har satts i gång som gör att det blir ett nytänkande och att nya saker händer – jättepositivt. Men i har också problem. Det är att den kommunala inte klarar att leverera kvalitet till det pris som är satt, så nu går man in med per utförd timme i förlusttäckning från skattebetalarnas sida. I har vi en vänsterpartistisk socialnämndsordförande. föreslår man, hör och häpna, att det ska ske en upphandling av vikarieförsörjning till vård och omsorgs alla verksamheter. Det föreslås också att den kommunala ska upphandlas enligt lagen om offentlig upphandling, inte LOV. Beslut ska fattas . Det blir väldigt spännande när man säger att det ska ske en upphandling, för då blir det ofta lägsta pris. Enligt LOV konkurrerar man med kvalitet. Det är en helt annan sak. 5 Statsrådet (KD): Kollektivavtal är en bra trygghetsgrund. Därför är jag positiv och säger att jag tycker att det är positivt om så många företag som möjligt tecknar kollektivavtal. Men det är inte möjligt att upphandla och skriva in kollektivavtal enligt de nuvarande reglerna, eftersom det anses diskriminerande ur ett EU-perspektiv. Vad vi har gjort, och som jag tror kommer att ha väldigt stor betydelse , är att vi inbjudit arbetsmarknadens parter till att underteckna en etisk plattform. Den har undertecknats från många håll. Där tas precis de saker som jag nämnde upp: anställdas kompetens, bemanning, utförarens ekonomiska ersättning, utförarens kollektivavtal och så vidare. Det är det sätt som vi har kommit fram till där vi kan öka öppenheten och insynen, inte bara hos de privata enskilda utförarna utan också i den offentliga verksamheten. Jag har också rest, och jag vet, , att kollektivavtal inte är någon garanti mot vanvård. Vi såg ett exempel från , ett kommunalt boende där kollektivavtal finns men som har för låg bemanning. Jag tycker att försöker måla upp hela den privata sektorn som monster som bara hungrar efter vinster. Jag hoppas att på sina resor har mött dem som jag också har mött. Jag har besökt otroligt många företag i den här branschen. Låt mig berätta om Hemservice i , ett litet företag som startades av två kvinnor som själva hade jobbat i vardera. De hade en idé. De ville ha en större lyhördhet för sina kunder och att det skulle vara en personkontinuitet så att man bara behövde träffa ett fåtal personer – vi vet att många äldre önskar det. De startade företaget som de jobbade kvar på sina anställningar. Det första de tänkte på var inte kollektivavtal utan på att forma och bygga upp en verksamhet. är det ganska många anställda i företaget. Jag träffade , som var . Han kunde berätta att hans hustru tidigare hade haft den kommunala med väldigt många personbyten. Han hade nu valt Hemservice, där det bara var fem olika personer som kom hem till honom. Det är skillnaden, , den skillnad som du vill slå ihjäl med ditt förslag om vinstförbud. Du bryr dig inte ett dugg om att av de äldre säger att de vill ha möjligheten att välja och att välja bort när de inte är nöjda. Du vill att politikerna ska ha makten. Min utgångspunkt är de äldre och att se till att vi får genomlysta och transparenta system och att det sker en bra uppföljning av alla utförare. Låt mig säga att det har skett misstag historiskt, men låt oss inte kasta ut barnet med badvattnet. Och använd inte ordet privatisera ! Det handlar fortsatt om att det är kommunen som har huvudansvaret och som kan överlåta verksamhet på andra utförare, men man har en skyldighet att följa upp och utvärdera . Den rollen måste kommunerna ta på sig. Vi har 846 företag verksamma inom LOV. Det finns ingen sammanfattande statistik, men det finns i alla fall lite statistik. av företagen är verksamma bara i en kommun. Det är sådana små företag som jag har berättat om, som Hemservice i . De finns bara i en kommun; de är lokala. Det är människor som brinner för att göra gott för de äldre. Det är det här som du vill lägga en död hand över. Jag skulle vilja fråga: Varför gäller inte synsättet på förhatliga vinster också LSS-verksamheten? Där finns ju bolag som gör stora vinster, men de tycker uppenbarligen är helt okej. Det skulle vara bra att få ett svar på den frågan. 6 (V): Jag tackar ministern. För inte så länge sedan var jag ute hos en kooperativ hemtjänst i utanför . Det är en utförare som inte är . Det är en väldigt välskött verksamhet. De har kollektivavtal och behandlar sina anställda väl, och de tar inte ut någon vinst. De återinvesterar sin vinst i verksamheten. Jag tycker att det är ett utmärkt exempel på att man kan ha flera olika utförare. Man kan också ha olika former av val. Vänstermajoriteten i har ett system som man kallar egna timmar. Det innebär att de äldre har inflytande över hemtjänsthjälpen de får och även kan välja mellan olika utförare. Det är det här debatten handlar om, inte det som försöker få den till att handla om. Den handlar om ifall de anställda ska ha goda arbetsvillkor som ytterst garanteras av kollektivavtal, eftersom privatiseringen har öppnat för att man dumpar de anställdas villkor. Det är detta den här debatten handlar om. Vad debatten också handlar om är om pengar som skattebetalarna har betalat ska få gå till privata vinster eller om de ska gå till de äldre, som de faktiskt var avsedda för. Vi vet att bland de privata utförarna dominerar ett fåtal företag ägda av riskkapitalbolag som är mästare på skatteplanering och på att göra personalnedskärningar. Vi kan läsa i tidningen om hur man som chef får bonus om man skär ned tillräckligt mycket i en del av de här företagen. Passar de att ta hand om människor i stort behov av hjälp? Jag menar att de inte gör det. Där ska vi ha aktörer som inte drivs av det kortsiktiga vinstintresset. Att vinstintresset påverkar verksamheten är ställt utom allt tvivel. De enskilda vittnesmålen talar om hur personalen pressas, men även den rena statistiken talar om det. Vad tyder det på att av företagen i saknar kollektivavtal? Jo, att man inte vill ge dem rimliga arbetsvillkor. Ministern verkar inte ens tycka att det är ett problem eller något som man måste åtgärda och se till att ändra på något sätt. Vi vet att personaltätheten är lägre på den privata sidan än på den kommunala, och självklart påverkar personaltätheten möjligheten att hinna göra ett bra arbete. Vi vet att andelen tillfälligt anställda och timanställda är högre inom det privata, och det påverkar inte minst det som mycket riktigt talar om, nämligen kontinuiteten, att samma person kan komma. Regeringen vägrar att se det som alla andra ser, att vinstintresset ofta utarmar verksamheten och att det faktiskt också slår ut de bra icke vinstdrivande verksamheterna som inte drivs av kommunerna, vilka ger upp inför jättarnas och de skrupelfrias agerande när det gäller äldreomsorgen. Det är det som den här debatten handlar om. är svenska regler om upphandlingar kanske mer strikta – eller sämre, kan man säga – än kraven i . är dessutom på väg att ändras. Allt tyder på att vi kommer att ha möjlighet att kräva kollektivavtal vid upphandling. Det är den frågan som interpellationen tar sin utgångspunkt i. Och jag återkommer till ministern med frågan: Varför tycker inte ni att man ska ha kollektivavtal när man ska ta del av skattebetalarnas pengar? Är det inte rimligt att allt det goda som regleras, som tog upp här i sitt inlägg, är något som vi kräver när man ska få ta del av skattebetalarnas pengar? Då slipper vi se de oseriösa aktörerna som agerar lite hur som helst. En annan sak är att vi vet att många av dem som inte har kollektivavtal inte betalar för restider mellan brukarna. Tycker ministern att det är rimligt att de som arbetar i till stor del ska arbeta gratis därför att man saknar kollektivavtal? Är det verkligen rimligt? 7 (V): Det är ganska typiskt att svarar på kritiken genom att peka på att det också i kommunala verksamheter har funnits problem med att hinna med det man ska göra. Om den kommunala verksamheten får för lite pengar så kan problem självklart uppstå där också. Inte heller de kommunala verksamheterna kan trolla. Får de för lite resurser blir det problematiskt att göra det de ska. Det är märkligt att höra en företrädare för en regering som har genomfört enorma skattesänkningar framföra denna kritik och säga: Oj då, det blev visst problem på vissa ställen att följa upp välfärden. Ingen här har heller hävdat, , att de anställda inom den vinstdrivande verksamheten inte vill göra sitt bästa. Det är ju precis det de vill och försöker. Problemet är att utöver den press som sätts på alla verksamheter på grund av ändliga resurser finns det i de vinstdrivande verksamheterna också ett krav på att plocka ut pengar i vinst till dem som äger verksamheten. Det är detta problem du vägrar kommentera, . Varifrån kommer dessa pengar? Varifrån kommer den vinsten?