prot · H10990 · 2014-03-26 00:00:00 — Förmodligen kommer den att presenteras för parlamentet under tidig höst, när man åter är på plats med det nya parlamentet. Det blir ingen svensk sänkning, men vi kan förvänta oss en rejäl EU-höjning. Regeringen har också genomfört att det ska vara mycket enklare med djurförbud. Man ska kunna tillvarata möjligheten att tillgripa djurförbud. Inom lagen om offentlig upphandling, herr talman, förs djurskydd fram som ett kriterium. Inom parentes antog vid vårt senaste landsmöte att miljö- och djurskyddshänsyn ska användas som kriterium. Avslutningsvis skulle jag vilja säga ett par ord om den allra största utmaning vi har framöver. Det handlar om antibiotikaresistens. Den senaste rapporten visar att tillsammans med , och ligger lägst i förbrukningen av antibiotika. Vi arbetar med att uppmärksamma andra länder på riskerna. Detta är ett gigantiskt problem som vi ser torna upp sig framför oss. Just nu är antibiotikaanvändningen till djur i den lägsta . har ett bra förebyggande smittskyddsarbete. Dessutom har ansvariga myndigheter på human- och djursidan i uppdrag att ansvara för en samverkansfunktion och en tvärsektoriell handlingsplan i arbetet mot antibiotikaresistens. Med dessa utmaningar, herr talman, och de vidtagna och framtida åtgärderna yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 54 (V) replik: På EU:s inre marknad betraktas djur som vilken vara som helst. Det är också därför miljontals djur transporteras kors och tvärs mellan unionens länder. De föds upp på en plats och slaktas på en annan. Sedan kanske köttet transporteras till andra länder. Det sker otroligt mycket transporter helt i onödan, och framför allt är det ett väldigt stort lidande för djuren. har det här börjat sprida sig hit till . Flera tusen grisar exporteras från till för intensivuppfödning för att man kan föda upp dem billigare där eller till för att man kan slakta dem där och få ett lite högre pris för köttet än vad man hade fått här i . Jag tycker att det här lidandet för djuren är helt oacceptabelt. Transporterna blir i de här fallen längre än , som är vår gräns. Om man är mån om att påverka EU, och det vet jag att verkligen är, tycker jag att man borde ta strid för djuren. Då kan man hänvisa till artikel 36 i EU:s så kallade Lissabonfördrag, där det står att restriktioner kan införas mot den fria rörligheten för varor om man kan påvisa att det är till gagn för folkhälsan, miljön eller djuren. Jag undrar om är berett att göra gemensam sak med oss i och ta strid mot de djurtransporter som är längre än , som är gränsen i våra bestämmelser. Vi kan hänvisa till artikel 36 och säga att det är oacceptabelt med de här transporterna. Är ni beredda att göra det? 55 (FP) replik: Jag tackar för frågan. Detta upprör oss alla. Vi har från svenskt håll arbetat intensivt för att begränsa transporterna. Vi har de nationella reglerna och har också jobbat på EU-basis. Här råder ingen tvekan. Det råder heller ingen tvekan om att det finns en koppling mellan djurskydd och folkhälsa. Den specifika orsaken till det vi nu ser vad gäller export av grisar för uppfödning i andra länder har att göra med det ansvar som åvilar oss som konsumenter. När grisar skulle skickas till slakterier kunde man nämligen inte ta emot så många, för man hade inte någon avsalu av de grisarna. Här uppstod ett gigantiskt problem. Det blev också ett problem när många kommuner och regioner inte använde sig av de möjligheter som fanns inom lagen om offentlig upphandling att ställa tydliga kvalitetskrav. tydliggör vi detta. Men det fanns och finns fortfarande möjlighet att göra det. Här har konsumenterna och vi upphandlare ett stort ansvar. Landsbygdsministern kallade branschen, handeln och andra berörda till sig för att se vad som kunde göras för att lösa problemet. Man enades om flera saker. Det var bland annat fråga om slakterier som tidigarelägger sin investering och om handeln. Jag ber att få återkomma om vill höra fortsättningen på denna berättelse. 56 (V) replik: Jag är spänd av förväntan, , särskilt inför att få höra svaret på min konkreta fråga. Branschmötet som hade känner jag till ganska väl. Jag hade en specifik fråga om huruvida är berett att göra gemensam sak med oss i för att påverka EU genom att hänvisa till det lagrum som finns i artikel 36 i Lissabonfördraget. Man kan stoppa sådana här transporter med hänvisning till exempelvis djurskyddet. Det kommer säkert att leda till stämningar hit och dit och kanske sluta i domstol, men jag menar att det nu är dags att ta strid för djuren. Det handlar inte bara om att grisar skickas i väg till för slakt i strid med vår åttatimmarsgräns. Det handlar också om att grisar skickas i väg för intensivuppfödning i . Även där blir transporten längre än . Ifall vi inte sätter ned foten nu och säger att det här är oacceptabelt och att det blir ett helt oproportionerligt lidande för djuren är jag rädd för att denna företeelse kommer att fortsätta att grassera. Det kommer att bli fler djur som skickas i väg för slakt och intensivuppfödning. Djuren blir de stora lidarna. Vi i tycker väldigt annorlunda än i många EU-frågor, men i just den här frågan tror jag att vi båda är besjälade av att påverka genom att använda de lagrum som finns. Därför vill jag specifikt på denna punkt veta om ni är beredda att sätta stopp för transporterna med hänvisning till djurskyddet. 57 (FP) replik: Jag vill avsluta det jag hade att säga om handeln. Sedan ska jag svara på specifika fråga. Vid mötet med landsbygdsministern sade handeln att den skulle ta sitt ansvar. Bland annat säger nu Ica att all deras bacon hädanefter kommer att vara av svensk kvalitet. Man kommer att använda den svenska grisen på ett annat sätt än man gjort tidigare. Här går man före. Coop och flera andra följer efter. Jag tror att det är den vägen man måste gå. Dessutom beslutades om tre intensivarbetsgrupper där man ska se hur man gemensamt ska ta ansvar för detta. Jag hoppas också att lagen om offentlig upphandling ska bli så tydlig att vi kan gå vidare. specifika fråga handlade om EU, ansvarstagande och samarbete. är som bekant det mest EU-positiva partiet. jobbar tillsammans med alla som kämpar i EU. Det här är intressant. Jag vet att egentligen vill att ska lämna EU, men jag uppskattar att ser att det finns möjlighet att förbättra djurskyddet i hela EU. Det är väl ett starkt argument för att vi tillsammans ska stå på barrikaderna inför EU-valet och lyfta fram djurskyddet, freden och miljön. Här har vi tre starka kort, . Om vi driver de frågorna ihop är jag beredd att jobba tillsammans med dig. Där finns mycket att göra. 58 (C): Fru talman, ledamöter och åhörare! Vi debatterar miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 10 om djurskydd. Betänkandet behandlar yrkanden från motioner väckta under allmänna motionstiden. Djurskydd är viktigt, och har en hög ambition för djurskyddet. När man lyssnar på oppositionens företrädare låter det som att djurskyddet i och djurhållningen i allmänhet befinner sig i strykklass. Jag vill understryka att det är fel. Jag tycker att det är fräckt mot bönder som lägger ned sin själ i att hålla djur utifrån högt ställda djurskyddsregler. Man kanske inte menar det, men med dessa svepande ordalag blir innebörden sådan. Det är att lägga lök på laxen i en redan ansträngd ekonomi, och det är inte den signalen bönderna vill höra från kammare. Det är också lite provocerande för djurhållande bönder när de å ena sidan blir inspekterade utifrån gällande djurskyddslagar i det här landet, som å andra sidan offentliga upphandlare, kommuner och landsting, köper in livsmedel som inte uppfyller de reglerna. Då kommer jag in på frågan om offentlig upphandling. Enligt oppositionspartierna har alliansregeringen inte gjort någonting för djurskyddet under dessa mandatperioder. Det är fel. Ett exempel är att det nu finns ett tydligt rättsläge, det vill säga att det går att ställa djurskyddskrav vid offentlig upphandling. Det fanns inte 2006. Då fanns inte ett tydligt rättsläge. Det har varit en växelverkan mellan borgerligt och socialdemokratiskt styrda kommuner samt regering och myndigheter som jobbar på regeringens uppdrag. Det har varit en växelverkan. finns ett tydligt rättsläge om att det går att ställa djurskyddskrav vid offentlig upphandling. Det är viktigt att kommuner och landsting ställer den typen av djurskyddskrav vid offentlig upphandling av livsmedel. Det har varit en diskussion om mål för offentlig upphandling. Det är ofta från oppositionspartierna fokus på mål om upphandling av ekologiska livsmedel. Det är rätt och bra. Men vi får inte stanna där. Vi får inte glömma djurskyddskraven. Låt mig ge ett exempel. Det ställs höga krav på ekologiskt kött. För EU-ekologiskt nötkött ställs inga krav på slaktmetoder. Risken är att det ställs höga krav, till exempel som vill ha ekologiskt, och sedan importeras österrikiskt ekologiskt kött. Jag är inte säker på hur slaktmetoderna för det köttet ser ut. Det tror jag inte att vet heller. Då finns risken att det kommer kött från djur som inte har bedövats före slakt. Det är viktigt att understryka att har ett absolut krav i vår djurskyddslag på att djur ska vara bedövade före slakt. Det ska inte vara några undantag av religiös karaktär. Det argumentet används inom EU och också som ett svepskäl för att pressa kostnader. har representant lämnat kammaren, men argumentet brukar användas som ett svepskäl för att inte använda halalslaktat kött. Det går enligt svensk djurskyddslag att för får och fågel få en kombination av bedövning före slakt och halalgodkännande. Det är viktigt att kammaren också noterar detta. Men i den svenska lagstiftningen är bedövning ett absolut krav. Sedan hävdas det att regeringen inte har gjort något under de två mandatperioderna. , vår landsbygdsminister, fick ta strid för att vi skulle få behålla det absoluta kravet på bedövning före slakt. ville att undantaget skulle gälla alla. fick ta strid, och vann striden för att behålla det absoluta kravet på att djur ska vara bedövade före slakt. Offentlig upphandling är en del i att understödja och konsumera den typen av kött som uppfyller svenska hårt ställda djurskyddsregler. Min prioriteringsordning är svenskt, närodlat och ekologiskt. Jag hörde ett begrepp som jag tycker är intressant. Det var SLU-studenter som sade att de är sveganer. De äter svenskt kött, annars vegetariskt. Jag försöker leva efter den ordningen. Jag är svegan! Offentliga upphandlare ska också kunna arbeta efter den principen. har som mål svenskt kött och mer vegetariskt. Om man köper svenska animaliska produkter blir det lite dyrare, men recepten kan innehålla mindre kött. Då uppnår man två saker, dels att gynna svensk produktion, dels en hälsosammare och klimatmässigt bättre kost. Då kommer jag in på den andra frågan, nämligen medvetna konsumenter. Det handlar inte bara om offentlig upphandling utan också om medvetna konsumenter som kan göra medvetna val. Det sägs att Matlandet inte har gett någonting. Det är fel! Matlandet har lyft fram svenska mervärden och till exempel finansierat den frivilliga märkningen Svenskt Kött. Flaggan på förpackningen innebär att konsumenten kan göra ett medvetet val. Det har varit en diskussion inom EU om en obligatorisk ursprungsmärkning. Där har varit tydligt med att det ska finnas en sådan märkning. Där ska framgå var djuren är födda, uppfödda och slaktade. Vi nådde inte ända fram. Var djuren är födda lade inte andra EU-länder lika stor vikt vid. diskussion om transporter är fullt relevant. Långa transporter på är inte okej enligt den svenska djurskyddslagen. Det är inte så lätt att säga åt en sugga att hon inte får grisa. Det är fråga om långa ledtider när det inte finns en efterfrågan på kött från svenska slakterier. Då kanske vi behöver enas om hur information ska gå ut så att det blir en efterfrågan från det offentliga köket och från privata konsumenter. Det måste bli en efterfrågan så att det blir ett bättre djurskydd och mindre mängd importerat kött. Det påstås att det faktum att djurskyddskontrollen flyttades från kommunerna till länsstyrelserna skulle vara ett exempel på sämre djurskydd. Jag vill framhålla att det är precis tvärtom. När förändringen infördes fanns det i en tredjedel av kommunerna inte en fungerande djurskyddskontroll. Försämrades skyddet av att flytta djurskyddskontrollen till länsstyrelserna? Nej, tvärtom. Precis som var inne på har vi på fötterna att det görs fler och bättre kontroller. Framför allt blir det rättssäkert över landet. Det är viktigt. Tillsynen är viktig för att upprätthålla djurskyddslagen. Precis som när vi talade om tillsynen av kemikalier i det förra ärendet är det viktigt med tillsynen över djurhållningen och att den görs på ett så neutralt och rättssäkert sätt som möjligt så att inte godtycke uppstår. Godtycke är negativt för den djurhållande lantbrukaren. Det ska vi inte hålla på med. Myndigheter ska agera utifrån lagstiftningen på ett rättssäkert och tydligt sätt. Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 59 (MP) replik: tycker att det är fräckt mot bönderna att säga att det finns djur som lider i . Jag tycker att det är fräckt mot djuren att låta dem lida. Jag tror inte att någon bonde med vett och vilja vill plåga djur, verkligen inte. Jag tror att bönder vill sina djur väl, men det finns en ekonomisk verklighet. Ser man att en metod är tillåten och att grannen använder den är det klart att inte alla väljer att använda en dyrare metod, även om den är bättre för djuren, om man inte är säker på att man kan få avsättning för sin produkt och kan ta ut priset för det mervärde som det ger. Jag tror inte att lösningen på problemet är att vi ska ha låga djurskyddskrav i . Grannen kanske inte bara är en granne i ; det kan också vara en granne på andra sidan gränsen. Jag är helt övertygad om att vi måste ha ett starkt djurskydd i , att det är den konkurrensfördel vi har. Vi i kommer aldrig att kunna vara billigast. Konsumenterna måste känna sig trygga med att man inte bara säger att vi har världens bästa djurskydd. Det kan hända att några är ute och granskar till exempel grisgårdar, och plötsligt ser man en verklighet som inte alls är så fin som man trodde. Då blir man förvirrad och undrar: Vad är poängen med att köpa svenskt? Jag kan lika gärna köpa danskt fläsk, även om det är ännu sämre. Men det kanske man inte tror. Då hamnar vi i en riktigt dålig situation. På svenska bönder ställs det höga djurskyddskrav, men ingen litar på det eller är beredd att betala det högre priset. Jag tror verkligen att en stark djurskyddslagstiftning är någonting vi ska slå vakt om. Sedan ska vi genom upphandling, inte minst genom offentlig upphandling, se till att vi faktiskt köper in produkter som uppfyller djurskyddskraven. Det är väldigt sorgligt att läggs ned. Så till en lite mer konkret fråga. Vi frågade tidigare när den nya djurskyddslagen kommer. Hon hade inte något riktigt svar, och det är ingen som har fått något svar. Men jag tänker att kanske har tumme med landsbygdsministern, centerpartist som han är, så jag gör ett nytt försök: Vet när vi kan få se den nya djurskyddslag som länge utlovats? 60 (C) replik: Ja, jag vidhåller att det är fräckt mot svenska djurhållande bönder att lite svepande säga att vi har ett svagt djurskydd i . Jag skulle vilja att konkretiserade sig. Hon säger att det är fräckt mot djur att låta djur lida. Vilka exempel utifrån svensk lagstiftning finns det som visar på att, som menar, djur lider? nämnde grisar i . Där har man sagt att man inte rutinmässigt ska kupera svansarna, men ändå gör man det. I har någon lyckats ta sig in i ett djurstall och kanske filmat en gris i en box vid sidan av. Grisen har kanske tagits dit av medicinska skäl för behandling. Så säger man att man lika väl kan köpa danskt när det är så dåligt. Vidhåller du, , det? Tycker du att vi ska lägga ned svensk djurproduktion därför att det finns enstaka exempel på att djur lider? De enstaka exemplen ska naturligtvis inte finnas, men den generella bilden är inte överensstämmande med det. Vi fick ingen djurskyddsproposition på det utlovade datumet. Jag kan inte ge ett rakt svar. Jag vet inte när det kommer en djurskyddsproposition. Det är ingenting som vi kommer att hinna behandla under vårriksdagen; det är rätt uppenbart. 61 (MP) replik: Tack för det ärliga svaret, ! När det gäller grisar i var jag tydlig med att det är ännu sämre i . Och generellt finns det absolut många länder som är sämre än . Det finns vissa som på olika punkter är bättre än , men står sig bra generellt sett i jämförelse med många andra länder. Men frågan är vad man har som måttstock. Om man har den svenska djurskyddslagen som måttstock, att djur ska skyddas mot onödigt lidande och ges rätt till naturligt beteende, kan vi säga att det fortfarande finns problem också i svensk djurhållning, inte överallt naturligtvis. Jag kan ge några exempel; jag gjorde det redan i mitt anförande, men jag kan göra det en gång till. Vi har minkar – djur som i det fria lever på stora ytor, i vatten och på land, ensamlevande rovdjur – som hålls i små burar. Vissa studier visar att av djuren uppvisar beteendestörningar helt enkelt på grund av den torftiga miljön där de inte får utlopp för sitt naturliga beteende. Vi kan ta grisar, som vi redan pratat lite om, som enligt lagen åtminstone ska ha rätt till något slags strö eller annat material att sysselsätta sig med. Det är aktiva nyfikna djur som bökar och vill undersöka men som lätt blir stressade och understimulerade på kala betonggolv i den mån de hålls så. får inte ens alla strö. Man hivar ut lite strö, och så äts det snabbt upp. Borta är det. Vi har kycklingar som är framavlade för att växa så snabbt som möjligt och så snabbt som möjligt bli kött. Det gör att kroppen inte hänger med. Vi kan se att många har benfel av olika slag. Man har gjort tester där kycklingar till och med har fått välja mellan foder med och foder utan smärtstillande och valt foder med smärtstillande i stor utsträckning därför att de har ont. Det är raser som finns i hela världen, också i . Vi kan ta burhöns. Vi har fortfarande höns i burar även om burarna numera är inredda. Men är det svårt att få utlopp för naturligt beteende i burar. 62 (C) replik: Egentligen vore det intressant att få syn på begreppet svegan – svenskt, annars vegetariskt. Vi behöver minska vår köttkonsumtion, men med måttstock känns det som att vi ska bli vegetarianer. Vi ska helt enkelt inte ha någon svensk djurhållning. Jag kan upplysa om att inom ekologiskt lantbruk är djurhållningen viktig, kombinationen av att ha kor som går på bete och som sedan för tillbaka gödseln till åkrarna. Det finns ett uttryck att ängen är åkerns moder. Från ängen där djuren går och betar förs näringsämnen tillbaka till åkern. Djurhållning är alltså en del i ett kretslopp som är helt nödvändigt för ekologisk produktion. Med måttstock blir det uppenbart så att man ifrågasätter förutsättningarna för ekologisk produktion genom att man säger att vi enbart ska odla vegetabilier. Då hänger det inte ihop; då får vi inga fungerande kretslopp. Vi kan ha en djurskyddslagstiftning i som innebär att det inte finns förutsättningar för att ha någon djurhållning i , och så importerar vi ännu mer. Men då har vi inte uppnått någonting när det gäller djurskyddet och dessutom brutit mot den grundregel i våra svenska miljömål som säger att vi inte ska uppnå våra miljömål genom att importera från utlandet för att slippa miljöpåverkan. Det är precis vad vi i så fall gör. importerar vi ungefär hälften av vårt kött. Om vi ytterligare skulle skärpa djurskyddslagstiftningen i skulle importandelen bli större, och då skulle vi bryta mot en grundläggande del i upplägget av våra miljömål. Jag håller med om att vi ska ha ett starkt djurskydd som vi ska slå vakt om, men vi ska inte slå undan benen för en djurhållande produktion i det här landet. 63 (V) replik: Begreppet svegan, som nämnde, tycker jag är intressant och rimmar ganska väl med politik. Vi har motionerat om minskad köttkonsumtion i av miljöskäl men också för djurens skull. Vi har lagt fram konkreta förslag i motionen – det hållbara matlandet om hur vi ska kunna få mer livsmedelsproduktion i och hur den livsmedelsproduktionen ska kunna vara hållbar. Jag tänkte ta upp frågan om offentlig upphandling, som gjorde en stor sak av. Det är bra att göra en stor sak av det därför att det handlar om upphandling som kommuner, landsting och stat gör motsvarande 500–. Det är en otrolig massa pengar. Kan vi styra den offentliga upphandlingen till att bli hållbarare är det självklart jättebra. Om vi köper produkter som påverkar djuren på ett positivt sätt är det också jättebra. Där måste jag ifrågasätta det tar upp om målsättning. I vill de ha mer vegetariskt i den offentliga upphandlingen. Det är jättebra. När de köper kött köper de bara ekologiskt kött. Då säger du, , att det blir förfärligt, för då är risken att de köper kött från . Men, , illustrerar inte det problemet i – att vi har en liten ekologisk livsmedelsproduktion över lag och i synnerhet vad gäller animalier, köttsidan? Syftet med ert program Matlandet trodde jag var att vi skulle få en mer hållbar livsmedelsproduktion i . när pekar med hela handen och säger att man vill ha mer vegetabilier och mer ekologiskt är det bara upp till lantbrukarna att svara mot det. Ni borde haka på och sätta upp tydliga krav för ekologiskt och minskad köttkonsumtion och ge stöd till alla som ställer om. Men det gör ni inte, tyvärr. 64 (C) replik: Jag lyfte fram som ett exempel. Om man fokuserar bara på ekologiskt kan man inte säga att det är ett hundraprocentigt krav – Krav är ett svenskt varumärke som också har djurskydd i sina kriterier – för det blir diskriminerande. Man får inte upphandla ett specifikt varumärke. Det som återstår är att ställa krav på ekologiskt, men då kan man få EU-ekologiskt där det inte ställs några krav alls på transport, djurtransport eller slaktmetod. Jag ställer gärna höga krav på ekologiskt, men min poäng var att man ska göra en kombination. Man ska ha sådana djurskyddskrav som liknar de svenska kraven. Om möjligt ska man också genomföra sådana upphandlingar som gör att man får närodlat. , till exempel, har lagt ut en cirkel för närodlat. runt innebär att definitivt hamnar utanför cirkeln. Då har man missat lite av poängen. Jag har stor respekt för resonemang. Genom att ställa drivande krav vid upphandling i offentlig sektor kan man också skapa en efterfrågan. Men om man börjar med att ställa krav på en så hög nivå att man öppnar kanaler för import, vad har man då vunnit? Då kanske man inte ens långsiktigt får en ökad svensk produktion, för då har man redan öppnat slussarna för ytterligare import. 65 (V) replik: Det som är så bra med , med , med och med en mängd andra kommuner är att de säger klart och tydligt att de vill ha mer ekologiskt. De vill ha ekologiskt i . I har man sagt ekologiskt. I säger man att man vill ha mindre kött och mer vegetariskt, och när man köper kött ska det vara ekologiskt. Man sätter upp tydliga spelregler där man berättar vad man vill. Jag hade hoppats att vi hade haft en regering som hade hakat på det tåget genom att till exempel ställa nationella krav. , , debatterade jag med landsbygdsminister som ju, som bekant, kommer från ditt parti. Han vill inte ha någon målsättning alls för upphandling i offentlig sektor. När det gäller ekologisk produktion över lag sätter han upp de mål som gällde till 2010. De ska nu gälla till 2020. Han sätter inte upp några nya mål för ekologisk produktion, och det är verkligen att lägga ribban på en otroligt låg nivå. är det organ som ger kvalificerad rådgivning till upphandlare runt om i landet. Men det lägger ju ni ned . Ni säger att allting ska skötas av , som alltid har fokus på lägsta pris och fri konkurrens. Det här kommer inte att bli bättre för miljön, , och tyvärr kommer det inte heller att bli bättre för djuren. Det finns väldigt mycket som ni borde göra som ni inte gör.