prot · H109132 · 2014-06-26 00:00:00 — Vår politik har lett till att jobben har blivit fler. Men vi har mer att göra. Det är därför som vi nu sätter upp ett tydligt jobbmål och till det också kopplar en tydlig politik så att jobben ska bli fler. Mot detta står en socialdemokratisk politik som både för och för skulle påverka jobben negativt. träffade jag en av företagarna i som var väldigt tydlig med att Socialdemokraternas förslag om höjd restaurangmoms och ökade kostnader för att anställa unga skulle påverka hans företag i stor utsträckning. Den berättelsen får jag när jag reser i hela landet. Om man å ena sidan pratar jobb men å andra sidan lägger fram förslag som hotar jobb genom att göra det dyrare att anställa och helt enkelt försvåra för företag att växa i , då slås jobben ut. Allt som nämner för mig som lösningen på allt detta är samma gamla sossepolitik som inte ledde till fler jobb utan tvärtom ställde människor utanför arbetskraften och till och med trängde undan dem. Det är inte en politik att gå tillbaka till, herr talman. 106 (S): Jag kan konstatera att arbetsmarknadsministern pratar om allting annat än om dem som är arbetslösa. Det är en klen tröst för de 440 000 som är arbetslösa och de som blir arbetslösa att antalet sysselsatta har ökat. Jo, men befolkningen har också ökat. Arbetslösheten är de facto nästan dubbelt så hög , 2014, som den var 2006. Det går inte att komma ifrån. Vad har ni då gjort? Jo, ni har sänkt skatterna med 150 miljarder och trott att det skulle skapa jobb. Ni har sett till att inte öka a-kasseersättningen, för ni tror att det ska tvinga ut folk i jobb. Men om jobben inte finns spelar det ingen roll vilken ersättning man har när man är arbetslös. Det viktigaste för att inte hamna i samma situation som i och många andra länder, där man kastar fisk, gödsel och allt vad det är utanför parlamentet när några jobb försvinner, är att människor har en trygghet. Det behövs trygghet både på arbetsplatsen och utanför arbetsplatsen för att kunna göra de stora strukturförändringar som faktiskt har skett i och in . Då känner man sig trygg i att kunna gå från det gamla jobbet till det nya. Detta har ni fullständigt misslyckats med, och ni gör ingenting åt det. Det finns 440 000 arbetslösa och ca 6 000 yrkesutbildningsplatser. Det är knappt mätbart. Som jag sade tidigare är det i , eller möjligtvis i går, 4 511 arbetslösa, och det är en kommun med 42 000–43 000 invånare. Av dem är 22 erbjudna en arbetsmarknadsutbildning. Det är nästan hårt. Och vad är rådet till de människor som blivit uppsagda från ytterligare företag som flyttar utomlands? De kanske får kraftiga sänkningar av sin inkomst och kanske till och med måste sälja både sin bil och sin villa därför att de inte kan försörja sig, för båda jobbar i samma företag. Är det några fler utbildningsplatser som kommer så att de kan skolas om? Är det någon förbättring av a-kassan som kommer att ske om det blir fortsatt borgerlig regering? De här frågorna måste dessa människor få svar på om de ska orka med detta utan att det blir riktiga familjetragedier. Det har hänt på andra ställen. Jag var ombudsman i när av våra yrkesverksamma medlemmar var arbetslösa. Det ledde till tragedier trots att man hade en a-kassa som motsvarade av lönen. Det händer att människor som har jobbat hela sina liv plötsligt blir uppsagda och kastas ut i tomma intet med mycket låga ersättningar. Den återkommande frågan är därför: Vad kommer arbetsmarknadsministern att göra för att dessa människor ska kunna komma tillbaka i arbete? 107 (S): Försämringarna av a-kassan är givetvis ett dilemma för de drabbade. Det handlar inte bara om att många lever på samma nivå som försörjningsstödet, för sådan är tyvärr nivån på a-kassan , utan det är också allt fler som har trängts över till försörjningsstöd för att de av olika skäl inte får a-kassa. Steget från försörjningsstöd till arbete är längre än från a-kassa till arbete. Jag hoppas att regeringen gör något åt detta problem eftersom det är allt fler arbetslösa och sjuka inom , och detta borde framför allt hanteras av Arbetsförmedlingen. Det finns också ett systemfel inom Arbetsförmedlingen eftersom man skickat tillbaka som inte kunnat användas. Med tanke på hur många arbetslösa vi har borde resurserna kunna användas på ett bättre sätt än att bara brinna inne. Det sättet är att öppna upp för fler utbildningar som de arbetslösa kan gå. Många arbetslösa tvingas söka jobb efter jobb, och även om de inte lever upp till de krav som ställs i jobbannonsen måste de söka. Annars förlorar de sin ersättning. Detta systemfel borde rättas till. Fas 3 är förnedrande eftersom det är gratisarbete. Man får ingen lön fast man jobbar heltid. Det finns också en risk för undanträngning, alltså att det blir billigare för arbetsgivaren att ha folk i fas 3 än att anställa dem. Regeringen borde fundera en vända på detta, för risken är att vi får färre riktiga jobb med fas 3. Det leder ju definitivt inte till jobb. Jag återkommer till de unga som inte gör någonting. Jag hoppas att regeringen har en plan för dem. 108 (M): Jag tänkte inte gå upp i debatten, men när påpekade att är ett parti för sänkta skatter och lönesänkningar ville jag belysa att det femte jobbskatteavdraget började gälla . och var emot det i sin budget, men är de för det. Det betyder, apropå ansvar och att finansiera våra reformer krona för krona, att det saknas i Socialdemokraternas budget. Socialdemokraterna sade som sagt nej till jobbskatteavdraget men är för det. Socialdemokraternas retorik matchar inte politiken de står bakom. Det finns en annan tydlig skillnad mellan och Socialdemokraterna. Vi vill inte höja skatten på arbete. Det skulle leda till färre jobb, såväl i och , som jag kommer från, som i övriga landet. Med Socialdemokraternas höjda arbetsgivaravgifter för unga skulle anställningskostnaderna för företag bli betydligt högre. Hur ger det fler jobb, ? Du talade ju om hur man ska vara jobbskapande som parti. Skattehöjningar på 30 miljarder på jobb och företagande skapar inte fler arbeten. Det är inte jobb- eller företagsvänligt. Det är inte bara höjda arbetsgivaravgifter för unga som skulle slå hårt mot ungas jobb i hela landet. Socialdemokraterna vill också förändra som gett många unga kvinnor deras första arbete. Restaurangbranschen är ytterligare en näring där många unga och utrikes födda får in en fot på arbetsmarknaden. Här vill Socialdemokraterna också försvåra och göra det svårare för företagen och för unga som söker arbete. Socialdemokraterna vill backa bandet och höja momsen. Vi moderater är övertygade om att alla jobb behövs för unga, i restaurang, och . Alla jobb behövs, och trösklarna på arbetsmarknaden måste fortsätta sänkas för att främja jobb inom till exempel servicesektorn. Hur ska Socialdemokraterna uppnå sitt mål om lägst arbetslöshet i utan att driva ut arbetssökande ur arbetskraften? Vi har sett exempel på socialdemokratisk politik tidigare då man förtidspensionerade och tog bort människor ur arbetskraften för att få bra siffror. Vi moderater jobbar inte så, utan vi sätter jobben först. Det har blivit 250 000 fler jobb . Det är för att vi moderater och Alliansen jobbar ambitiöst med jobbmålet. 109 (M): Jag hade inte heller tänkt gå upp i denna debatt men kände likt föregående talare att jag inför valet som stundar ska passa på att ta de tillfällen som ges att tala om min politik och vad jag vill för . Det finns de som försöker bildsätta att är regeringströtta, att inte har några visioner och att inte har något mål för vad vi vill med samhället. Men har ett tydligt mål för vad vi vill med samhället. Beskrivningen av vad det är för samhälle vi vill ha är ganska jordnära och enkel. Vi vill ha ett samhälle där alla har ett jobb att gå till. Vi vill ha ett samhälle där man som man är på jobbet vet att barnen är på en bra förskola eller skola som man själv valt bland många alternativ och där barnen är trygga, inte råkar illa ut och lär sig något. Man ska också vara trygg med att gamla mamma på ålderdomshemmet får en bra äldreomsorg och sjukvård. När man sedan kommer hem och det är dags att äta middag med familjen ska man vara trygg med att dottern kommer tryggt hem från fotbollsträningen när mörkret faller på. Det är ingen stor revolution. Det är ingen stor omdaning av samhället. Det är inga grand visions som vi har, utan vi vill enträget arbeta för att sakteligen förbättra samhället lite dag för dag. Jag säger revolution, för jag tycker att det i den allmänna debatten finns ganska mycket som påminner om hur det var , . Vi har utländska makter som hotar med krig. Vi har ett högt tonläge i Putins . Vi har främlingsfientliga krafter i riksdag, i och i närliggande länder i . Vi har också en vänster som mer och mer börjar falla tillbaka till en revolutionär retorik där man vill skapa å, du sköna nya värld. Detta förkroppsligas mest av och Feministiskt initiativ men är indirekt understött av Socialdemokraterna. En röst på Socialdemokraterna är en röst på de radikala krafterna till vänster där man blir mer och mer radikal i sina förslag. Mot det står och Alliansen. Vi vill inte göra någon revolution annat än de små stegens revolution. Det vi tror på är att sakta men säkert förbättra samhället. Det handlar om att ha offentliga finanser i balans och att fortsätta arbetet med att göra det enklare för människor att driva och vara verksamma i företag och att starta nya företag baserat på nya innovativa idéer eller affärsupplägg som de har. Men framför allt handlar det om att alla ska ha ett jobb att gå till och att jobben ska bli fler. Vi vill ha fem miljoner människor som arbetar i och 300 000 fler arbeten . Vi har en slogan som är: Alla behövs. Det kan låta som en klyscha, men den har reell mening i den bemärkelsen att vi tycker att alla typer av jobb behövs. Det tycker inte Socialdemokraterna. De tycker att vissa jobb inte är fina nog. De människor som har chansen att ta de jobben i stället för att leva i utanförskap ska få bidrag, bidrag och bidrag. Lyssna på vad det är för förslag som de kommer med! Det ska vara mer bidrag. 110 Arbetsmarknadsminister (M): Det är en oerhört intressant fråga som ställer till mig om varför jag talar så mycket om jobb och varför jag inte talar om dem som är arbetslösa. Det hänger liksom ihop. För att de som är arbetssökande ska ha ett jobb att gå till måste nya jobb växa fram i ekonomin. Det är den ekvationen som Socialdemokraterna aldrig har förstått. De tror att det räcker att tala om jobb så växer jobben fram. I stället väljer att tala om a-kassan och arbetsmarknadsutbildning. Vi har olika syn, och jag, på a-kassan. Jag menar att den ska vara en omställningsförsäkring mellan två arbeten men att vi först och främst ska prioritera det som leder till fler jobb. Det är ingen slump att jobben har blivit fler. När det gäller arbetsmarknadsutbildning är det självklart en av många viktiga insatser. Men återigen går tillbaka till . Han drömmer sig tillbaka till då det såg annorlunda ut på arbetsmarknaden. Många av de krav som arbetsgivare ställer handlar inte alltid om korta utbildningar. Det handlar om längre utbildningar. Det är till exempel därför som vi utökat med många platser där vi vet att det finns bristyrken. Det gäller till exempel civilingenjörer, sjuksköterskor och andra yrkeskategorier. Men alla vill inte plugga. Alla vill inte plugga på en universitetsutbildning, och alla vill inte heller och ska inte gå en arbetsmarknadsutbildning. tror att det är mirakelmedicinen mot arbetslöshet. Nej, det är ingen mirakelmedicin, eftersom arbetsmarknaden förändras. Men det är ett viktigt verktyg bland många. Återigen: nämner inte med ett ord hur jobben ska bli fler. Det räcker inte att som säga att man ska ordna ett innovationsråd och dricka kaffe med näringslivstoppar. Det kostar ingenting, och det kan vara ett bra initiativ. Men det handlar om att underlätta för arbetsgivare att få företag att växa och anställa. Man kan titta på Socialdemokraternas förslag och fråga sig: Leder det till fler jobb? Forskarna dömer ut Socialdemokraternas förslag. Dessutom ska vi lägga till och som de diskuterar samarbete med. medger ändå att kraftigt höjda skatter bland annat på flygresor, bensin och lastbilar ska leda till färre arbetstillfällen. De är ärliga och säger det. Lägger man dessutom till motstånd mot tillväxt och en växande ekonomi behöver vi dra ned på resurser till både skola och vård. går till val på att människor ska jobba mindre, och så även . Allt detta hämmar tillväxten och försvårar finansiering av välfärd. Den rödgröna röran leder inte till fler jobb. Vad är svaret till arbetslösa? Rösta på partier som ser till att jobben blir fler. Rösta inte på partier som gärna höjer ersättningar men med andra handen försvårar för jobb att växa fram. Människor behöver ett jobb att gå till. Det är det viktigaste som de som bor i behöver. Här är skiljelinjen i svensk politik. Vi ser att jobben växer fram hos arbetsgivarna, offentliga och privata. Därför vill vi underlätta. Det är därför de också har blivit fler. Slutligen vänder jag mig till . Antalet NEET:s är inte fler än 2006, men det är en utmaning med unga som varken pluggar eller arbetar. Det är därför som kommunerna nu får ett aktivitetsansvar. Vi har en konkret politik på det området. får kommunerna ett aktivitetsansvar och inte bara ett informationsansvar och att veta var de ungdomar som hoppar av gymnasiet finns. Det är den största utmaningen med ungdomar som inte gör klar sin utbildning. Kommunerna kommer att få det ansvaret. Det tror jag är väldigt viktigt. Det är en otroligt viktig grupp att fånga in. Där delar jag bild. 111 (S): Arbetsmarknadsministern försöker att hålla sig ifrån det som är huvudpoängen i min fråga. Det är arbetslösheten. Vad ska man göra åt arbetslösheten? Jag läste upp tidigare hur det såg ut med 4 511 arbetslösa i går i , en kommun som har 43 000 invånare. var arbetslösheten i . är den , för att vara riktigt noga. Kan arbetsmarknadsministern förneka att det blivit en större arbetslöshet? Hon talar om sysselsättningen. Det är nu tredje gången jag ställer frågan. Vad tänker arbetsmarknadsministern göra för de människor som blev uppsagda bara för en månad sedan i ? Jag tror att det var ca 150 som blev uppsagda för att de flyttade verksamheten utomlands. såg man till att de fick en arbetsmarknadsutbildning. Ministern säger: Utbildningarna är mycket längre . Det finns på vissa ställen till och med brist på busschaufförer. Det är inte en speciellt lång utbildning. Det gäller även maskinförare på anläggningssidan. Nog finns det korta utbildningar. Jag kommer åter till frågan om tryggheten. Det gäller att människor är trygga på arbetsplatsen, och det gäller att de är trygga när jobbet tar slut för att de ska komma tillbaka till jobb. talar om att ni ska göra så mycket för de arbetslösa. Jag skulle kunna läsa upp en lång lista där ni har röstat nej. Ni har röstat nej till allmän sjukförsäkring, allmän tjänstepension, 40 timmars arbetsvecka, lagen om anställningsskydd och nej till gratis sjukvård för barn . Så kan vi fortsätta. Det finns ytterligare 39 som du själv kan titta på i årsberättelsen från . Det är försämringar för löntagarna. vill jag tacka för min tid i . Jag började i arbetsmarknadsfrågorna och jag avslutar här. 112 (M): Regeringspolitiken fungerar inte, säger . Alliansen och tar arbetslösheten på största allvar. Vi har prioriterat satsningar för jobb och företagande. Jag nämnde i mitt tidigare anförande det arbete som och Alliansen har gjort. Jag nämnde också att 250 000 fler är i arbete trots lågkonjunktur. Det är något som Socialdemokraterna verkar blunda för. Det är kanske dags att ta bort skygglapparna. Det sägs att sysselsättningen har ökat beroende på att befolkningen har ökat. Det är ett påstående som är så fel, herr talman. Lyfter vi blicken och ser ut över kan vi ta två länder som exempel. Vi kan ta och . De har haft liknande befolkningstillväxt som , ca 400 000. I ser vi en ökning med 70 000 fler i arbetskraften. I har den minskat med ca 3 miljoner. I är det 250 000 fler som har ett arbete att gå till. Det är dags att Socialdemokraterna tar lågkonjunkturen på allvar och slutar blunda för verkligheten. Det är valår. Eftersom inte kommer att vara med framöver vill jag tacka för debatten här . Det är hedrande att ta lite debatt mot i kammaren . 113 (M): , 1984, var statsminister i . Socialdemokraterna styrde, med undantag, i princip . Vet ni hur många jobb som skapades ? Det är bara att gå in på SCB:s hemsida och titta på arbetsmarknadsundersökningen. Det skapades ungefär 130 000 jobb. har det, under den värsta lågkonjunkturen i världshistorien sedan depressionen, skapats nästan 300 000 fler jobb. Det är ingen slump, utan det beror på att vi har fört en framgångsrik politik. Vi vill att den politik som man för ska bygga på samma framgångsrecept, det vill säga offentliga finanser i balans. Det kan låta som någonting väldigt tråkigt, och det kanske inte är så spännande. Det är mycket mer spännande att lova allt till alla som Feministiskt initiativ, , och även Socialdemokraterna ägnar sig åt. Det handlar om att stärka konkurrenskraft genom att fortsätta reformera den svenska skolan och fortsätta att göra svensk ekonomi mer konkurrenskraftig. Det handlar om att fortsätta utveckla arbetsmarknaden så att alla människor får plats. Vi ska inte ha en ekonomi där man fasar ut dem som kanske inte har en högskoleutbildning och har svårt att hitta jobb. Det handlar om RUT- och ROT-branschen, restaurangbranschen och så vidare. Socialdemokraterna vill på alla sätt tvinga bort dem. De vill ta bort eller halvera och och ta bort restaurangmomsen och nedsatta arbetsgivaravgifter. Det vore en katastrofal väg för att välja. 114 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar och övriga för debatten. Huvudpoängen är arbetslösheten, säger . Ja, men huvudpoängen för mig är att vi måste ha ett jobbskapande klimat i så att fler har ett jobb att gå till. Det är sant; om man jämför 2006 och 2013 skiljer det i arbetslöshet. Arbetslösheten är högre 2013 än den var 2006. Däremellan har det skett en tuff kris. Däremellan har också detta skett att många människor som inte fanns i arbetskraften nu gör det. Det är en politik som jag tycker har varit viktig. Alla dessa har inte kommit i jobb, men många av dem kämpar nu för att komma vidare. Jag tror att lösningen och målet framåt – förutom allt det som både och har nämnt och som jag inte behöver upprepa – är en tydlig politik där jobbmålet är kopplat till en tydlig jobbpolitik. Men det handlar också om att se att sammansättningen av dem som är arbetslösa inte ser ut som den gjorde . Många har andra utmaningar, och de kämpar för att komma tillbaka. Det är därför vi har lagt betydligt fler verktyg i verktygslådan och gjort fler insatser för dem som står längre bort. Vi har valt att prioritera dem som står långt bort, för det är just de som har det kämpigast. Mycket av våra resurser läggs på olika former av anställningsstöd och framför allt på att arbetsgivarna ska öppna dörren även för dem som inte har det perfekta cv:t, för dem som har en funktionsnedsättning eller för dem som upplever att det är tufft att komma tillbaka. Vi jobbar mycket med anställningsstöd och olika insatser för att fler ska öppna dörren. Men varken jag eller kan öppna dörren. Det måste arbetsgivarna göra vare sig de är offentliga – och här kan både kommuner och landsting och även stat göra mycket mer – eller privata. Alla har mer att göra, och vi behöver jobba mer för att dörren för dem som står längst bort ska öppnas. Det är den stora utmaningen. Återigen: För att detta ska bli möjligt måste också jobben fortsätta att bli fler. Då står en jobbpolitik mot en bidragspolitik eller en siestapolitik, som vi ska diskutera i nästa interpellation. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2013/14:483 om friår som arbetsmarknadsåtgärd 115 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig om och i så fall hur jag avser att agera för att återinföra friåret. Målet för regeringens politik är full sysselsättning. Alla som vill och kan ska ha ett jobb att gå till. Vägen dit går genom arbetslinjen, vilket också har präglat de reformer regeringen har genomfört för att motverka utanförskap och sänka trösklarna för dem som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Friåret var en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som inte ligger i linje med regeringens politik. Friåret var dyrt och krävde stora arbetsförmedlingsinsatser, och det skapade därmed mindre tid över till arbetsförmedlarnas egentliga uppgift: att förmedla arbeten till arbetssökande. IFAU konstaterade i sin utvärdering att ett friår kan förväntas leda till en minskning av antalet arbetstillfällen eftersom antalet personer som finns tillgängliga för att arbeta minskar. Regeringen har därför inte för avsikt att återinföra friåret. För att jobben ska bli fler och komma fler till del krävs en politik som bidrar till att det skapas fler jobb inom alla branscher på arbetsmarknaden. Regeringen har genomfört omfattande åtgärder för att minska arbetslösheten och förbättra matchningen. I budgetpropositionen föreslogs åtgärder för för tillväxt och jobb för att motverka att arbetslösheten biter sig fast. Regeringens reformer har bidragit till att sysselsättningen har ökat med över 250 000 personer . har arbetskraften ökat ännu mer. Det är alltså fler som har fått ett arbete, men även fler som aktivt söker arbete och därmed står närmare arbetsmarknaden. 116 (MP): Friår innebär enkelt uttryckt att en person med anställning byter plats med en arbetslös . I kunde på initiativ ett antal anställda ta ledigt medan en arbetslös vikarierade för den friårslediga tills den moderatledda regeringen tog bort möjligheten 2007. Den friårslediga fick en ersättning som motsvarade av den ersättning som hon eller han skulle ha fått som arbetslös. Vikarien fick vanlig lön. Friårsreformen var en frihetsreform och en arbetsmarknadsreform. Intresset var stort, och långt ifrån alla som ansökte om friår fick det. Det finns all anledning att återinföra friåret. Friår är nämligen något så sällsynt som en sann vinna–vinna-lösning. De friårslediga får ökad makt över sina liv och en chans att frigöra sin kreativitet och samla nya krafter som vikarier får riktiga jobb . Arbetsmarknadspolitiska program ska stärka den enskildes möjligheter att få eller behålla ett arbete. Friåret gör just detta för friårsvikarierna. Det är en bra arbetsmarknadsåtgärd, och det är synd att arbetsmarknadsministern väljer att avfärda friåret. Arbetsmarknadsministern säger att regeringen inte har för avsikt att återinföra friåret och motiverar det med en utvärdering som IFAU gjorde 2005, där de säger att friår kan förväntas leda till en minskning av antalet arbetstillfällen eftersom antalet personer som finns tillgängliga för att arbeta minskar. Men per definition blir det plus minus noll när varje friårsledig ersätts på sitt jobb av en vikarie. Arbetslösheten är hög i – desto större anledning att dela mer rättvist på jobben och fritiden till nytta för alla. Det är ju också lättare att finna friårsvikarier då. Jag tycker inte heller argumentet att friåret skulle vara en dyr reform håller. Ersättningen till de friårslediga är givetvis en kostnad, men å andra sidan får motsvarande antal friårsvikarier lön i stället för a-kassa eller andra ersättningar. Det är också konstigt att förmedlingen av just friårsvikariat skulle kräva så mycket större insatser av Arbetsförmedlingen än förmedlingen av andra vikariat. I , där man har permanentat sin motsvarighet till friår – där heter det alterneringsledighet – ser man det just så, som vilka andra vikariat som helst. Och vad kostar inte fas 3 och alla andra illa fungerande åtgärder som regeringen har instiftat? På vilket sätt är det en bättre politik att sysselsätta människor genom att tvinga dem att utföra meningslösa eller rent av förnedrande aktiviteter i mer eller mindre konstlade arbetsmarknadsprojekt som fas 3?