prot · H20925 · 2014-11-20 00:00:00 — Men tyvärr talas det om att priserna är på väg ned mot 2,60–2,70. Mina samtal med mjölkproducenter har varit mycket dystra. Jag tänker på några bröder i norra som haft mjölkproduktion . lägger de ned och säljer korna eftersom det inte finns någon lönsamhet kvar. Jag tänker på en bonde i . Han berättade för mig att hade sålt skog för att betala räkningarna och för att banken ska ge kredit. Jag tänker på en annan bonde i som inte kan betala sina räkningar. I stället betalar han räntan på sina räkningar. Jag skulle kunna fortsätta med fall efter fall ur verklighetens . Till detta har den nya regeringen lagt ned tunga stenar i bondens ryggsäck. Man återinför handelsgödselskatten och inför vägslitageskatt. Det är en skatt som producenterna kommer att få betala för att mjölken ska kunna hämtas från deras gårdar. Det är bra att statsrådet i sitt svar talar väl om vikten av ett gott företagsklimat. Tyvärr syns inte detta i förslaget som regeringen har presenterat. Därför undrar jag: Vad tänker regeringen göra för att förbättra för företagarna? Hur ska ni göra regelverket smartare? Hur ska ni minska företagarnas ständiga oro för att göra fel, något som ministern utlovar i sitt svar? 34 (SD): Tack, herr landsbygdsminister! Jag känner mig lite hemsk för att jag tar upp debatten med tanke på dina stämband, men jag hoppas att det går bra. lyfter i sin interpellation fram väldigt väl det läge som gäller . Svenska kor och svensk mjölkproduktion bidrar till jobb och välstånd i svensk ekonomi. Mjölken efterfrågas och har en självskriven plats i en hållbar kost. är dessutom ett naturligt mjölkland med gott om mark. Svenska mjölkkor är också bland de friskaste i världen. Kor skapar en ovärderlig samhällsnytta i form av öppna landskap och en biologisk mångfald. Mjölken som vi har i har en klimatpåverkan som är bland de lägsta i hela , och den är full av nyttigheter. Ändå fortsätter antalet mjölkkor att minska. Jobben försvinner, och marken växer igen. Det går stick i stäv mot den svenska sysselsättningen och miljökvalitetsmålen. Var finns debatten om bidrag till en hållbar, global livsmedelsförsörjning? Tillgången på mat i världen behöver nästan fördubblas till 2050. ökar den globala efterfrågan på mjölk, men ändå minskar vi i . Vi kan diskutera skälen till att vi är i det läge vi är . Det är givetvis som landsbygdsministern säger. Vi har en olycklig kombination av en Rysslandsbojkott och en ökad produktion globalt sett just för tillfället. Men vi har även en kommande frisläppning av mjölkkvoterna i som kommer att påverka oss mycket. Vi kan ta mjölkfakta. fanns det 42 000 mjölkbönder. är det lite drygt över 4 000. Det är alltså kvar av det antal som fanns. fanns det 660 000 mjölkkor. är det ungefär 345 000. Det är en minskning med ungefär hälften. Totalt sett har vi på de 25 åren minskat mjölkproduktionen . Vad är det man kan göra? Landsbygdsministern lyfter fram livsmedelsstrategin. Jag ser positivt på den. Men för att en livsmedelsstrategi ska ha någon form av påverkan måste vi ta tag i alla frågor. Det handlar inte bara om att vi ska diskutera forskning, utbildning, rådgivning och så vidare. Bönderna måste se konkreta åtgärder. Bönderna måste ha praktisk veklighet. I den delen gäller det att titta över skatterna. Vi har andra skatter som vi är belastade med. Jordbrukarna är till exempel belastade med en av de högsta dieselskatterna i . Är det någon som vill titta på den frågan? har lyft fram den frågan i våra motioner. Det är någonting som vi måste ta en titt på. Det handlar inte bara om miljö. Om vi väljer att beskatta vårt jordbruk så att vi inte har ett svenskt jordbruk kvar kommer problemen att flytta någon annanstans, och då har vi gjort noll i vinst och snarare försvårat. Jag vill passa på att skicka med en liten fråga. Frågan till landsbygdsministern när det gäller livsmedelsstrategin är: Avser landsbygdsministern att följa de rekommendationer som i så fall presenteras? Det är givetvis ett blankt blad vi diskuterar. Men är det ambitionen? När vi talar om skatter: Avser landsbygdsministern att verka för att bönder kommer att förstärka sin konkurrenskraft genom sänkta skatter? 35 Landsbygdsminister (S): Jag håller med om att har jordbruket halverats. Det har försvunnit 15 000 jobb från svenskt jordbruk . har inte vi regerat. Vi har regerat . Vi har inte hunnit vända på det . Men jag hör att ni har förväntningar på det. Det är klart att den situation som finns i svenskt jordbruk av avhängig av den politik som är förd . Det talades om tunga stenar. Det finns inte något förslag om att införa en handelsgödselskatt . Det var sagt att det skulle göras 2016, men det ska utredas för att den ska få miljöeffekt. Vi överväger i så fall att föra över de pengarna till sektorn. Vägslitageavgiften är inte införd , och den införs inte 2015. Vi säger att det är en avgift vi kan tänka oss införa . Men den ska också ha en miljöeffekt och vara styrande. Det handlar också om att skydda svensk åkerinäring. Jag tror inte att svenska bönder bara skulle vilja ha utländska åkare som transporterar mjölken. Om man går tillbaka 10–hade vi en helt annan typ av jordbrukspolitik när vi gick in i EU. Det handlade väldigt mycket om offentliga stödköp. Det vet vi alla var en politik som inte fungerade och aldrig kommer att fungera. Politiken handlar om att skapa förutsättningar att kunna driva företag, jordbruk och mjölkföretag. En viktig del är den förenklingsresa som har gjort . De har varit och besökt jordbrukare runt om i landet, fått idéer och är på väg att förändra för att förenkla så att det ska vara lättare att göra saker. En annan sak som vi inför är inom sjuklöneansvaret där vi tillför 360 miljoner för att underlätta, något som också kommer mjölkbönder till del. När det gäller den nationella livsmedelsstrategin, som nämnde, kommer att presenteras . Det är klart att det finns delar där som givetvis måste lyftas in i den nationella livsmedelsstrategin. Men vi har ännu inte på vårt bord. Jag är övertygad om att man behöver en nationell livsmedelsstrategi. Jag har varit med här i kammaren, och tyvärr drev vi den frågan ensamma . Det fanns ett kompakt motstånd inte minst från Alliansen. Jag är mycket glad för att alla partier ställer sig bakom. Det är nödvändigt att ha en livsmedelsstrategi. Man måste veta vart man är på väg. Jag tror att har läst . Hon kommer fram till katten och frågar: Hur tar jag mig härifrån? Katten frågar : Vart är du på väg? säger: Jag vet inte. Hon får svaret: Då spelar det ingen roll vart du går. Det är precis vad det handlar om. Du måste ha en riktning. Svenska mjölkbönder måste veta: Vad vill beslutsfattare ha för livsmedelsförsörjning? Det är vad det handlar om. 36 (KD): Jag tackar statsrådet. Hur kan vi då se framåt? Jag har några förslag till åtgärder som jag vill skicka med landsbygdsministern. Det handlar först och främst om att göra reglerna för offentlig upphandling tydliga så att kommuner och landsting kan vara trygga med att begära att den mat de köper in har producerats på ett sätt som det vore lagligt att producera på i . Det är hyckleri att tvinga upphandlare att köpa mat som vore olaglig att producera i . Tyvärr tolkar många reglerna så . Men det finns också goda exempel på kommuner som inte gör det. Ett sådant exempel är min hemkommun, i . Ett annat medskick är att landsbygdsministern åker ned till och sätter ned foten när det gäller förhandlingarna om jordbruksstödets utformning . Lantbruksföretagarna måste snabbt få veta vilka förutsättningar som gäller . Jag skulle i den här kammaren också vilja vädja till landsbygdsministern att överväga en tidigareläggning av utbetalningar av jordbruksstödet. Det skulle bidra till att lindra den likviditetskris som många lantbrukare nu sitter i. Varje signal är viktig för att undvika fullständigt sönderfall i den svenska mjölkproduktionen. Jag noterar att regeringen har för avsikt att genomföra en långsiktig livsmedelsstrategi. Min fråga till landsbygdsministern är därför: Hur ska denna strategi se ut, när ska den påbörjas och vilken målsättning har landsbygdsministern med strategin? 37 (SD): Jag tackar herr landsbygdsminister för svaret. Mjölk är den sektor inom jordbruket som kan skapa flest jobb. Dagens ca 4 000 mjölkbönder ger i förlängningen ungefär 30 000 jobb i – detta eftersom varje mjölkbonde bidrar med ungefär fem ytterligare jobb. Många av dessa är framtidsjobb på landsbygden. Om man bryter ned det på regioner, till exempel eller , talar vi om tusentals jobb – tusentals potentiella jobb, som inte finns . Detta handlar om hur det skulle vara om politiken valde att stötta och uppmuntra i stället för att förneka. Man kan satsa på bland annat ökade investeringsstöd. Man kan satsa på en ökad miljöersättning. Men man kan också satsa på tydliga djurskyddskrav i de offentliga upphandlingarna. Jag vill återigen lyfta fram den del som vi talade om förut. Jag ställde en fråga till landsbygdsministern avseende skatter, och jag ställer frågan en gång till och formulerar den lite annorlunda: Vad är konkurrenskraft när det gäller svenska lantbruk och svenska bönder? Innefattar landsbygdsministern skattetryck i detta? Är det någonting som man har med i tanken? Svenska bönder – mjölkbönder och andra, oavsett vilken produktion de har – slåss på en internationell marknad. (forts. § 8) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av utbildningsminister (MP), justitie- och migrationsminister (S), statsrådet (S), finansminister (S) och statsrådet (S). En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Utbildningsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Bolånetaket för unga hushåll 39 (M): Jag har en fråga till finansministern. De svenska hushållens belåning har ökat mycket . har bostadspriserna ökat drastiskt. För många unga människor är det mycket svårt att komma in på bostadsmarknaden. Som en reaktion på den höga belåningsgraden införde ett bolånetak på . Sedan det bolånetaket infördes har man kunnat se att belåningsgraden har stabiliserats. I valrörelsen sade finansministern att hon öppnade för att bolånetaket kunde höjas för unga hushåll, vilket innebär att de då skulle kunna belåna en större andel av bostadens värde – detta trots att en av anledningarna till att införde ett bolånetak just var att man inte ville att unga skulle riskera att hamna i en skuldfälla. Avser finansministern att ändå driva igenom det här förslaget? I så fall undrar jag: Menar finansministern i och med det att den här typen av rekommendationer från i stället ska bli föremål för politiska beslut? 40 Finansminister (S): Tack så mycket för frågan! Det är en angelägen och viktig fråga som tar upp om de ökade huspriserna och den ökade skuldsättning som blivit följden av dem. En viktig orsak till de stigande huspriserna är inte minst det faktum att den tidigare borgerliga regeringen avskaffade fastighetsskatten utan att vidta andra åtgärder. Det gjorde att priserna drog iväg, och det gör att det nu är svårare för unga hushåll att ta sig in. Under valrörelsen har jag sagt att jag tycker att man i samband med att man diskuterar amorteringskraven även bör titta på bolånetak. Jag tycker att det är viktigt att man ser de sakerna i deras sammanhang. Jag har dock aldrig sagt att man ska förändra bolånetaket. Jag har heller inte sagt att det ska lyftas från . Därför är svaret på den frågan nej. 41 (M): Tack för det svaret! Glädjande nog har vi sedan man införde taket sett att belåningsgraden till stor del har stabiliserats. Därför tror jag att det skulle vara väldigt farligt att rucka på den här gränsen, kanske framför allt för unga hushåll. Det allra mest angelägna för att unga lättare ska komma in på bostadsmarknaden är att man gör det enklare att hyra ut och billigare att bygga bostäder. Därför genomförde den förra regeringen en rad regelförenklingar för att underlätta byggande och uthyrning, och man tog initiativ till infrastruktursatsningar som hänger ihop med det här. Men många av de åtgärder som vi har föreslagit har den nuvarande regeringen och dess samarbetsparti i olika konstellationer motsatt sig. Min kompletterande fråga till finansministern blir därför vilka reformer som regeringen avser att genomföra för att bostadsbyggandet på allvar ska komma igång och så att det blir lättare för unga att komma in på bostadsmarknaden utan att de riskerar att hamna i en skuldfälla. 42 Finansminister (S): Jag delar helt syn, att det behöver byggas fler bostäder. Det är olyckligt att det har byggts så få bostäder i , inte minst hyresrätter, med en borgerlig regering. Den här regeringens ambition är att öka takten i bostadsbyggandet. Vi har satt upp ett mål. Vi vill att det ska byggas 250 000 nya bostäder. Här behöver man jobba med en rad åtgärder. Man behöver naturligtvis titta på kommunerna och vad som händer i kommunerna. Det handlar om att underlätta olika former av byggprocesser. Vi har också sagt att vi är beredda att titta på om man kan stimulera kommuner ekonomiskt – kommuner som ser till att det byggs bostäder och kanske framför allt hyresbostäder. Det tror jag skulle kunna vara en effektiv åtgärd för att få upp bostadsbyggandet. Därutöver vill vi naturligtvis se till att det byggs bostäder i samband med att man gör infrastrukturinvesteringar, till exempel när man bygger ut tunnelbanan i men också när man bygger ut nya höghastighetsbanor mellan , och . Där bör det finnas utrymme för ytterligare infrastruktur- och bostadsinvesteringar. 43 (SD): Jag vill börja med att tacka regeringen för det statsministern uttalade om vår hållning till de länder som kränker vårt territorium. Ubåtar som kränker svenska vatten och som vägrar att komma till ytan ska sänkas. Statsministerns tydlighet var bra. Vad som är mindre bra är vår nuvarande ubåtsjaktsförmåga. hade en acceptabel ubåtsjaktsförmåga med bland annat 14 med sensorer, 12 ubåtar och 4 bojbåtar. Socialdemokratiska regeringar började då att avveckla försvaret, varvid ubåtsjaktsförmågan kraftigt reducerades. Eftersom det var socialdemokratiska regeringar som berövade oss vår ubåtsjaktsförmåga är det nu Socialdemokraternas skyldighet att återställa denna förmåga. Min fråga till statsrådet är därför: Hur ser regeringens plan ut för detta? 44 Utbildningsminister (MP): Det är en viktig folkrättslig princip att varje land kan hävda sitt territorium. Det är också viktigt att, så som statsministern har uttryckt sig, klargöra att vi inte accepterar några kränkningar av vårt territorium, vare sig i luften, till sjöss eller på land. Den hållningen från regeringens sida är, precis som frågeställaren säger, mycket tydlig. I samband med den operation som Försvarsmakten genomförde med gott resultat gav regeringen ett uppdrag till Försvarsmakten att se över styrkor och förbättringspotential när det gäller ubåtsjakt. Det uppdraget kommer att redovisas på ett sådant sätt att det kan hanteras inom ramen för hela den diskussion som ska föras i samband med riktlinjebeslutet . Och det beslutet tas mot bakgrund av det Försvarsberedningen har uttryckt om att behöver förbättra sin förmåga. 45 (SD): Ubåtsjakt är ett system av system. En avgörande komponent för framgång är helikoptern. avvecklades våra ubåtsjaktshelikoptrar. Tidigast beräknas vi ha nya ubåtsjaktshelikoptrar på plats genom . Dock kvarstår en lång och avancerad utbildning och tillförsel av vapenpaket innan den är fullt operativ. Den förra regeringen lät heller inte uppgradera ubåtsjaktstorped 45, trots att Försvarsmakten ansett detta prioriterat. De tystgående svenska ubåtarna kompletterar helikoptrarna med sin spaningsförmåga. Dock är de för få, och mängden utbildad ubåtspersonal är otillräcklig. Min fråga till statsrådet är: Vad tänker regeringen göra för att lösa problemen med avsaknaden av ubåtsjaktshelikoptrar, moderna torpeder och tillräckligt antal ubåtar? 46 Utbildningsminister (MP): Säkerhetspolitiska vägval ska göras i en bred politisk beredning. Det är därför vi har Försvarsberedningen, som gemensamt arbetar för att analysera säkerhetsläget för och föreslå hur vi ska agera för att göra rätt säkerhetspolitiska vägval. Försvarsberedningen har i bred enighet konstaterat att det behövs insatser för att förbättra militära förmåga. I samband med den operation som Försvarsmakten genomförde gav regeringen ett uppdrag till Försvarsmakten att redovisa just var våra styrkor och vår förbättringspotential när det gäller specifikt ubåtsjakt finns. Precis på grund av den komplexitet i de här frågorna som frågeställaren beskriver behövs det uppdraget. Det måste redovisas till regeringen och kan därmed ligga till grund för kommande försvarspolitiska inriktningsbeslut. Kompensationen för höjda arbetsgivaravgifter för unga 47 (C): Jag skulle vilja ställa min fråga angående ungas jobb till finansminister . Regeringen har ju presenterat förslag om att höja arbetsgivaravgifterna för unga. För många unga som saknar ett arbete höjs nu trösklarna för att komma in på arbetsmarknaden. För de unga som har ett arbete är nu risken att deras jobb går förlorat när det blir dyrare att anställa unga. Kommuner och landsting blir kompenserade för de här kostnadshöjningarna, men det blir inte de privata företagen. har fyra av fem nya jobb skapats i just små och växande företag. De har varit jobbmotorn i , och många av de unga som har blivit anställda har blivit det i de små och växande företagen. Min första fråga till statsrådet är därför: Varför kompenserar man kommuner och landsting för de höjda arbetsgivaravgifterna om de inte har haft någon effekt eller haft en liten effekt på jobben? Min andra fråga är om regeringen har beräknat hur många unga som riskerar att bli av med arbetet när arbetsgivaravgifterna för unga höjs. 48 Finansminister (S): Det är en mycket angelägen fråga som tar upp. Det handlar om våra ungdomars möjligheter till arbete. Arbetslösheten är tyvärr mycket hög bland ungdomar. Inte minst är långtidsarbetslösheten mycket hög bland ungdomar. Problemet med den tidigare regeringens åtgärd i form av nedsatt arbetsgivaravgift är att den är väldigt dyr och väldigt ineffektiv. Det har tyvärr inte heller haft den effekt som jag är säker på att den tidigare regeringen hade hoppats på. Vi ser tyvärr inte att ungdomsarbetslösheten har sjunkit på det sätt som man skulle ha önskat. Framför allt råder det inte bot på det faktum att ungdomar är arbetslösa . Det är klart att åtgärden är dyr och ineffektiv, eftersom man utgår från att alla ungdomar är likadana. Man får lika mycket stöd för att anställa en ung person som är nyutexaminerad från till exempel som man får om man anställer en ung människa som inte har avslutat gymnasiet. Det är klart att ungdomar är olika, och därför behöver olika ungdomar olika stöd på arbetsmarknaden. Då behöver man utforma stöden på ett mer effektivt sätt än den tidigare regeringen gjorde. Åtgärden är också kritiserad av , , med flera. 49 (C): När det handlar om kritiken mot reformen finns det också de institut som pekar på att sänkningen kanske var för låg, och det är därför som Alliansen har presenterat en ytterligare sänkning för de allra yngsta, de som står längst ifrån arbetsmarknaden. Min fråga till finansministern handlade inte om vilken effekt reformen har haft, utan den handlar om vilken effekten blir när det nu blir en skattechock på ungas arbete. Frågan om varför kommuner kompenseras men inte de privata företagen tål också att upprepas. Om det har haft en så liten effekt, varför kompenserar man då kommuner och landsting men inte de privata företagen – de små och växande företagen som är jobbmotorn i och den svenska ekonomin? 50 Finansminister (S): Resultatet av reformen kommer att bli att fler ungdomar får möjlighet att arbeta. Eftersom vi avskaffar en mycket ineffektiv och dyr åtgärd och i stället satsar på mer effektiva åtgärder kommer naturligtvis fler ungdomar att få möjlighet att arbeta. Till exempel kommer ungdomar som går långtidsarbetslösa och inte har gjort klart sin gymnasieutbildning att få möjlighet att kombinera arbete med utbildning, för att både få en fot in på arbetsmarknaden på ett riktigt jobb och få utbildning. Vi vill att ungdomar som har gått gymnasiet ska kunna jobba inom välfärdssektorn, bland annat för att få en fot in på arbetsmarknaden. Här får kommuner och landsting stora nya resurser från regeringen, eftersom vi prioriterar kommuner och landsting. En av de satsningar vi gör på kommuner och landsting är ett bidrag som motsvarar den ökade kostnaden för dem. Vi har den principen när det gäller kommuner och landsting att när vi gör förändringar så kompenserar vi dem. Högre utbildning för tillväxt 51 (S): Det har kommit en rapport från Entreprenörskapsforum som visar att ungefär hälften av den svenska tillväxten direkt kan kopplas till möjligheterna till högre studier och hur många som faktiskt utbildas på våra högskolor och universitet och tar en examen. Min fråga är: Hur säkerställer vi att det här kan fortgå så att antalet människor som kan få en adekvat utbildning ökar? Företagen måste ju få den kompetens de behöver för att kunna utvecklas så att den positiva trenden kan fortsätta. Vi har dessutom flera rapporter, bland annat från , som visar att matchningen mellan företagens behov och den utbildade arbetskraft som finns inte riktigt fungerar. Vart femte anställningsförsök misslyckas. Dessa frågor går hand i hand. Jag undrar därför hur finansministern ser på detta och hur vi löser problemet. 52 Finansminister (S): Tack för en väldigt angelägen fråga! Det vi ser är en värld där den globala konkurrensen hårdnar och där fler och fler utvecklingsländer höjer sin utbildningsnivå och konkurrerar inom alltmer kvalificerade områden och tjänster. För att ska kunna stå starkt i den globala konkurrensen måste fler av alla de ungdomar som vill ha en högre utbildning också få möjlighet till detta. Något som är väldigt positivt är nämligen att fler ungdomar än någonsin vill ha och söker sig till den högre utbildningen. Problemet är att den tidigare borgerliga regeringen inte såg detta. I stället valde man att spara på den högre utbildningen genom att skära ned på antalet platser så att en lägre andel, alltså färre, ungdomar skulle få möjlighet att gå på . Det är naturligtvis helt fel väg att gå. Därför har den här regeringen nu avsatt resurser för att börja bygga ut högskolan så att fler av de ungdomar som vill ha en högre utbildning också ska få möjlighet till det. När man ser att detta kommer att stärka ungdomar på arbetsmarknaden och i arbetslivet, då ska de också få möjlighet till en högre utbildning. För att göra detta behöver vi också finansiera det. 53 (S): Det är skönt att höra finansministerns svar. Det syftar framåt och ger otroligt mycket hopp för framtiden. Utveckling och utbildning går hand i hand och har gjort så väldigt . Det är något som vårt parti har stått för och kommer så att göra i fortsättningen, nu tillsammans med . Jag hoppas att vi kan utveckla både utbildningarna och samarbetet med näringslivet så att vi kan skapa den matchning som behövs och se till att hela gynnas av det vi kommer att kunna göra. Helt tydligt är att politik kan skapa förutsättningar. Från högerhåll har vi ofta hört att politiker inte skapar några jobb. Men här har vi ett konkret exempel på att politik kan skapa otroligt goda förutsättningar för både jobb och tillväxt. Jag har fullt förtroende för att finansministern och resten av regeringen ser detta och tar det till vara på bästa sätt för landet. 54 Finansminister (S): Här i finns en fantastisk potential. Vi har företagen som efterfrågar högt utbildad arbetskraft, som vill konkurrera med kompetens och kunskap och stå långt fram i värdekedjan och ta sig ut på den globala marknaden. Vi har alla våra ungdomar som vill ha en högre utbildning och söker sig till den.