prot · H10960 · 2014-01-24 00:00:00 — 1 § Anmälan om kompletteringsval Talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som suppleant i utrikesutskottet under i ledighet samt som suppleant i kulturutskottet. Talmannen förklarade vald –till suppleant i utrikesutskottet (M) Talmannen förklarade vald till suppleant i kulturutskottet (M) 2 § Meddelanden om ändringar i kammarens sammanträdesplan Talmannen meddelade att skulle bordläggningsplenum äga rum, att kl. 9.00 skulle interpellationssvar lämnas, att skulle interpellationssvar utgå, att skulle arbetsplenum äga rum, att kl. 9.00 skulle arbetsplenum äga rum, att skulle interpellationssvar lämnas samt att skulle interpellationssvar utgå. 3 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Motioner 2013/14:Fö2–Fö4 till försvarsutskottet EU-dokument KOM(2014) 6 till arbetsmarknadsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 4 § Svar på interpellation 2013/14:224 om färre arbetstillfällen på landsbygden 1 Landsbygdsminister (C): har frågat mig vilka konsekvenser jag anser att rekommendation att vi ska äta mindre mängder ost kan få för arbetstillfällen och företagande på landsbygden samt vilket ansvar jag anser att regeringen har för att bidra till en levande landsbygd med fungerande kommunikationer och samhällsservice. fick jag samma frågeställning av . Mitt svar blir i princip detsamma, men jag ser fram emot att få diskutera de aktuella frågeställningarna lite mer ingående. Som jag betonade redan då är fler jobb och ökad tillväxt, inte minst på landsbygden, något som jag som landsbygdsminister arbetar hårt för. Visionen om – det nya matlandet och landsbygdsprogrammet är viktiga redskap för att främja nya företag och utveckling på landsbygden. Regeringen arbetar också brett med hjälp av andra redskap för att den som vill bo och verka på landsbygden ska kunna göra det. I interpellationen lyfter särskilt upp kommunikationer och samhällsservice. Om vi börjar med kommunikationer är både elektronisk och fysisk infrastruktur prioriterade områden för regeringen. Bland de insatser som kan nämnas finns bredbandsstrategin med målet att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till snabbt bredband . Det görs också stora satsningar på fysisk infrastruktur. Under kommande planperiod satsar vi mer på transportinfrastruktur än under nuvarande period. Ingen regering har tidigare gjort så stora infrastruktursatsningar, och till skillnad från tidigare regeringars satsningar är dessa finansierade. Attraktiva miljöer och hållbar regional tillväxt i gles- och landsbygder förutsätter också en infrastruktur i form av kommersiell och offentlig service. Regeringen har därför i går, , gett en särskild utredare i uppdrag att undersöka förutsättningarna för ett stöd riktat till kommersiell service och viss offentlig service i de områden som är särskilt sårbara och utsatta. Syftet är att medborgare och företag i dessa områden också fortsättningsvis ska ha tillgång till en grundläggande nivå av sådan service. Utredaren ska bland annat utreda vilka former av service som kan omfattas samt klargöra hur ett stöd skulle kunna bidra till ökad tillgänglighet till och samordning av olika typer av service. Regeringen har också beslutat att varje län ska ha ett regionalt serviceprogram för att stödja och stimulera arbetet med kommersiell och offentlig service i gles- och landsbygder. Jag vill även beröra frågan ifall kostråd för ost kan påverka företagande på landsbygden. Att ta fram och informera om kostråd är ansvar som fristående myndighet. När informationen väl finns på plats är det upp till konsumenten att välja vad han eller hon vill äta och i vilken mängd. Frågan handlar om just ost. I det sammanhanget kan det vara intressant att känna till att mer än en tredjedel av den ost vi äter är importerad. Vill man vara säker på att gynna svenska producenter har man som konsument möjlighet att välja att köpa svenska ostar och på så sätt både bidra till att gynna svenska jordbrukare och ostproducenter och därmed även bidra till ett rikt odlingslandskap och biologisk mångfald. Slutligen vill jag säga att även jag ska göra vad jag kan för att gynna ett rikt odlingslandskap och biologisk mångfald på våra svenska marker. Mjölkproduktionen är mycket viktig för landsbygden och kan bidra till att skapa tillväxt i landets alla delar. Av den anledningen kommer jag att remittera ett förslag om att tillämpning av EU:s jordbrukspolitik ska innehålla en särskild premie till nötkreatur. Min förhoppning är att detta sammantaget skapar förutsättningar för en positiv utveckling på landsbygden och inte minst för våra mjölk- och ostproducenter. 2 (S): Tack, landsbygdsministern, för svaret! Jag skulle vilja säga att jag funderar på om alla de invånare i som bor på gles- eller landsbygden känner sig tillfredsställda med det svar som ministern nu gett med tanke på arbetstillfällena på landsbygden. och har 15 000 helårsarbeten försvunnit från jordbruket. Det är ganska allvarligt. Under fyra av de åren har landsbygdsministern varit ansvarig minister för frågan. Utifrån det svar som ges känns det inte som att trenden håller på att vända så att vi får fler jobb på landsbygden. Låt oss ta Matlandet , som jag vill minnas skulle ge 10 000 nya jobb när det presenterades. Jag vet inte om ministern kan redogöra för hur många av de 10 000 jobben som blivit verklighet. Möjligtvis kan jag tänka mig att några jobb blivit kvar tack vare Matlandet. Projektet är i grund och botten en bra sak, inte minst för att lyfta fram vad det är vi äter och hur det produceras. Det är en process som faktiskt startades av en socialdemokratisk regering, med i spetsen, vilket man ska komma ihåg. Det var då man bland annat började ta upp frågan hur vi förpackar den mat som vi vill sälja. När ministern pekar på vikten av infrastruktur kan man bara hålla med om det. Jag kan dock bli lite orolig över det som ministern säger angående bredband , att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till det. De , och kanske några till, som omfattas av ordet bör kanske funderar på i vilken del av landet man inte ska få tillgång till snabbare bredband. Om man ska driva företag och det ska fungera krävs det tillgång till bredband och ny modern teknik för att man ska klara konkurrensen. Återkom gärna om ordet bör! Satsningen på infrastruktur är lite av ett skrytobjekt. kommer landsbygdsministern precis som jag från , och det kan vara intressant att se vad den här fantastiska satsningen, som innebär mer till transportinfrastruktur och som därtill är finansierad, ger där. Det känns mer som skryt än verklighet, i alla fall nere i . I de satsningar som är gjorda på infrastruktur för transporter och vägar går det mesta av anslagen till våra storstadsområden. Jag tror inte att de som bor på landsbygden känner sig speciellt berörda av detta. Det har försvunnit 15 000 jobb i de gröna näringarna. Det vore bra om ministern hade svar på hur vi ska kunna få fler jobb där. 3 Landsbygdsminister (C): Jag tackar för interpellationen. Jag diskuterar med glädje den här typen av frågeställningar, eftersom de intresserar mig i allra högsta grad. Jag är dessutom stolt, men inte nöjd, över de insatser som gjorts så här långt. Vi har medvetet satt fokus på det som kan skapa nya jobb och tillväxt i alla delar av vårt land. Vi har regeringsvisioner som döpts till visionen om Matlandet och visionen om Skogsriket . Det är saker som kan utvecklas och som enligt min uppfattning bör fortsätta att utvecklas i alla delar av landet. På båda dessa områden, inom jordbruket och inom skogen, har det emellertid under många decennier skett en enorm mekanisering, vilket jag vet att väl känner till. hugger man inte träd med hjälp av såg och yxa. De många människorna behövs inte för att hugga ned den skog som vårt land i princip får större delen av våra exportinkomster från. Detsamma gäller på jordbrukssidan. mjölkas inte kon längre för hand. mjölkas många kor med hjälp av en robot. Det är klart att antalet mantimmar då minskar. Det jag vill åstadkomma med de här visionerna är att stärka sysselsättningen, till exempel i förädlingsledet. Jag kan nu med hjälp av de siffror som SCB hjälpt oss att ta fram säga till att 7 000 jobb tillkom inom de fokusområden som vi har i Matlandet . Det är 7 000 jobb som är viktiga, speciellt för landsbygdsområden. Vi har en målsättning att de ska vara 20 2020. Jag är övertygad om att vi kommer att nå dit. Till exempel inföll mätperioden före vår sänkning av restaurangmomsen. Må någon förbjuda att det blir så, men vad händer om ert regeringsalternativ kommer till makten, ? Jo, då kommer ni att ge svensk landsbygd en skattechock. Förmodligen inför ni en kilometerskatt på alla de transporter som är nödvändiga för att skogens och jordbrukets produkter ska komma till konsumenterna. Ni kommer förmodligen att höja bensinskatten. Bilen är en nödvändighet på den svenska landsbygden. Om ni följer de motioner som ni lagt fram kommer ni även att återinföra den handelsgödselskatt som alliansregeringen har avskaffat. Det var några exempel. På transportområdet vill jag nämna att vi i det län som interpellanten och jag kommer från har fått ett antal nya stationer där tågen stannar och möjliggör pendling, utveckling och tillgång till kultur och fritid som inte finns på dessa orter. Det handlar om Diö, , och , för att nämna några orter. Det är inga metropoler. Jag kallar de här områdena för landsbygd. Detta har våra ekonomiska satsningar på infrastrukturområdet bidragit till, . 4 (S): Landsbygdsministern väljer att köra den sedvanliga skrämselpropagandan om en skattechock för landsbygden. Men jag drar mig till minnes att alliansregeringen höjde bensinskatten förra mandatperioden. Jag kanske minns fel, herr talman, men jag vill minnas att det var ganska mycket skriverier och rubriker om svek. Jag säger det bara som en liten påminnelse. Jag gratulerar alla de 7 000 som har fått jobb inom Matlandet . Men om man jämför med de 15 000 jobb som försvunnit diffar det i alla fall minst 8 000. Siffran 15 000 stämmer förvisso också, så det har faktiskt försvunnit arbetstillfällen. Trots vad landsbygdsministern säger här i kammaren är jag ganska övertygad om att alla de som bor på landsbygden, i byarna och tätorterna, är väl medvetna om hur tuff vardagen är. Jag skulle vilja beröra grundfrågan i min interpellation lite grann. En myndighet i , , går ut och rekommenderar svenska folket att vi ska äta mindre ost. Det gör man inte som ett kostråd, som ministern säger i sitt svar, utan av miljöskäl. Det är kanske rätt och riktigt. Men jag trodde att vi hade en annan myndighet som jobbade mer med klimat och miljö. Om vi äter mindre ost påverkar det självklart företag som finns på landsbygden, det vill säga våra bönder och jordbrukare. Det är klart att de känner oro när de hör en myndighet uttala sig på det här sättet. Myndigheten säger inte att det är skadligt att äta ost, utan att vi bör äta mindre ost av klimatskäl. Precis som ministern säger i sitt svar bidrar våra jordbrukare och bönder till odlingslandskapet, till öppna landskap. Det tror jag att vi alla tycker är oerhört viktigt. Man ska komma ihåg att en myndighet får regleringsbrev av regeringen om vad det är den ska arbeta med. Därför känns den här uppmaningen än mer oroväckande. Jag har några siffror, herr talman. I genomsnitt äter vi i ost per person och år. På en Thailandsresa går det åt koldioxidekvivalenter per person. Det är betydligt mer än vad osten ger om man räknar om det till koldioxidekvivalenter. Men jag har inte hört eller någon annan myndighet rekommendera oss att göra färre flygresor till . 5 Landsbygdsminister (C): har precis som flera andra myndigheter som är under regeringen i uppgift att verka för att generationsmålet för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt uppnås. Jag vill påstå, , att om regeringen inte hade givit de myndigheterna, och däribland , den uppgiften tror jag att jag hade fått svara på interpellationer om varför vi inte hade givit våra myndigheter i uppdrag och uppgift att fullfölja de målsättningar som har slagit fast. Det är detta som de har gjort. sysslar med vad ordet säger, nämligen livsmedel, och inte med flygtransporter till . Det får någon annan myndighet ta sig an. Låt oss återgå till den viktiga frågan hur vi skapar tillväxt och sysselsättning i hela landet. De visioner som regeringen har i form av Matlandet och Skogsriket är jag övertygad om, tillsammans med inte minst målsättningen att ytterligare öka vårt fossiloberoende i vårt land, bidrar till sysselsättning och jobb i alla delar av landet. Det är grunden för att kommersiell likväl som offentlig service ska finnas och utvecklas i alla delar av landet. Detta kompletterades i går med ett uppdrag från regeringen att titta på hur vi ytterligare kan understödja den viktiga kommersiella och offentliga servicen i de områden där marknaden inte kan bära de saker som är nödvändiga för människor och människors vardag. Jag tycker att vi starkt bidrar till att skapa förutsättningar för det som vi vill uppnå, nämligen livskraft, utveckling och tillväxt i alla delar av landet i motsats till vad som skulle gälla med de förslag som jag kan läsa om i de motioner som finns från det andra regeringsalternativet i det här landet som bara innebär pålagor och ytterligare skattebördor speciellt för de människor som bor utanför områden dit tunnelbanan når. 6 (S): Vi har en mycket tydlig politik vad gäller jobbsatsningar som rör såväl landsbygden som våra städer. Bland annat vill vi arbeta med att stärka varumärket och framför allt jobba med innovationer, vilket kan leda till jobb . I det förra replikskiftet nämnde skogen och Skogsriket. Jag vet att ministern brinner för den frågan. Han talade kanske lite mindre om Matlandet och vår mat. En liten detalj i det som ministern sade var att det blivit stora förändringar inom jordbruket och för företagarna, och det är att vi har slutat att mjölka för hand. Det är oerhört sanningsenligt. Vad jag vet har det inte funnits speciellt många företag och jordbrukare 2005–2010 som just har handmjölkat. Det känns lite grann som att ministern ägnar mer tid åt att raljera mot oss i oppositionen än att ta ansvar för denna viktiga fråga. Faktum är att det har försvunnit 15 000 jobb. Det är oerhört tufft för alla dem som bor på landsbygden. Förutsättningen är att de har ett arbete. Det är bra att regeringen har tillsatt en utredning. Det är lite det redskap man använder när man inte riktigt vet vilken väg man ska gå. Det kan behövas, precis som det är bra att varje län ska ta fram hur man ska få service och jobb på landsbygden. Frågan är om det är medskickat några pengar till länen utifrån att de ska arbeta med frågan eller om det ska bli ytterligare en belastning på en ganska tuff ekonomi. 7 Landsbygdsminister (C): Jag är övertygad om att maten, skogen, energin och turismen, för att ta några exempel, ytterligare kan bidra till att skapa jobb och tillväxt i alla delar av landet. Till detta måste självklart läggas satsningar på till exempel infrastruktur men också på kommersiell och offentlig service. Det är skälet till att jag och mina kolleger i regeringen ständigt arbetar med de frågorna. Vi vill att vi ska ha jobb och tillväxt i alla delar av landet. Jag hoppas, , att vi får en mer positiv syn på de frågeställningarna när det gäller beskattningsfrågorna från det regeringsalternativ som du företräder. Som jag ser det innebär de alternativ som finns från er sida att man ytterligare försvårar speciellt för människor som bor utanför områden dit tunnelbanan når. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2013/14:220 om utbildning av arbetslösa 8 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig om jag avser att vidta nödvändiga åtgärder och ändra regelverket så att arbetslösa kan komma i arbete. Regeringens prioritering är att de arbetsmarknadspolitiska insatserna ska riktas till dem med störst behov, det vill säga de långtidsarbetslösa. bör åtgärder vidtas tidigt i arbetslöshetsperioden för att motverka att fler blir långtidsarbetslösa. Det bör främst ske genom förmedlingsinsatser och förbättrad uppföljning av korttidsarbetslösas jobbsökande, men även i form av programplatser till dem som löper störst risk för långtidsarbetslöshet. Det är Arbetsförmedlingen som är ansvarig myndighet och beslutar om deltagande i arbetsmarknadspolitiska insatser, till exempel arbetsmarknadsutbildning. Arbetsförmedlingens beslut baseras på en arbetsmarknadspolitisk bedömning där individens behov och möjligheter till ny anställning utgör grunden för beslut om eventuella insatser. Det är positivt för såväl arbetstagare som arbetsmarknadens funktion att arbetsmarknadens parter tecknar överenskommelser om omställningsinsatser för anställda som förlorar sitt jobb vid en nedläggning. Sådana överenskommelser har ett stort värde. De kan dock ej inkludera och ta i anspråk de arbetsmarknadspolitiska verktyg och de offentliga medel som Arbetsförmedlingen förfogar över. Jag vill dock understryka hur viktigt det är att Arbetsförmedlingen inom ramen för sitt uppdrag samverkar med arbetsmarknadens parter. Vad anser vara byråkratiskt regelverk anser jag vara ett rimligt och nödvändigt regelverk som säkrar att skattemedel används i enlighet med de prioriteringar som regering och riksdag beslutat. Jag avser därför inte att ändra vare sig grunderna eller ansvaret för de prioriteringar som måste göras inom den arbetsmarknadspolitiska ramen. 9 (S): Jag börjar med att tacka arbetsmarknadsministern för svaret även om jag beklagar det faktum att slutsatsen i svaret är att man inte avser att göra nödvändiga förändringar för att underlätta för människor att komma i arbete via utbildning. Jag måste inleda med att be arbetsmarknadsministern att förtydliga sig en del. Jag blev nämligen inte riktigt klok på hur jag ska tolka delar av svaret. Exempelvis säger arbetsmarknadsministern att det är positivt för arbetstagarna att man tecknar den här typen av avtal som man har gjort i fallet i . Där har arbetstagarorganisationen och arbetsgivaren kommit överens om att avsätta pengar i en fond för utbildning och omställningsmöjligheter för dem som förlorar jobbet vid en företagsnedläggning. Ministern säger att det är positivt för arbetstagarna att man tecknar sådana avtal. Det kan man tycka. Det är också positivt för arbetsmarknadens funktionssätt. Det borde det också vara, kan man tycka. Om man läser ut helheten i svaret kommer hon ändå fram till att trots att det är positivt avser hon inte att ändra de regler som finns, vilket innebär att de pengar som är avsatta i fonden de facto inte kan användas som det var tänkt. De ligger där utan att det finns några möjligheter för människor att ta del av dem. Jag blir inte klok på hur jag ska tolka vad arbetsmarknadsministern menar. Vad är det som är positivt för arbetstagarna? Vad är det som är positivt för arbetsmarknadens funktion eller funktionssätt i det bisarra läge som har uppstått? Arbetsmarknadsministern säger att hon vill understryka hur viktigt det är att Arbetsförmedlingen inom ramen för sitt uppdrag samverkar med arbetsmarknadens parter. Jag kan instämma i att det borde vara så. Men vad är det arbetsmarknadsministern menar att Arbetsförmedlingen ska samverka om? Hon slår tydligt fast i sitt svar att man ska samverka trots att riktlinjerna medför att man inte kan göra någonting och att hon inte har för avsikt att ändra på regler och riktlinjer. Då uppstår frågeställningen: Vad ska man samverka om? Vad är det för uppdrag som arbetsmarknadsministern ger till Arbetsförmedlingen att samverka om när hon inte ger dem några verktyg? 10 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar för interpellationen. Vi har en väl fungerande matchning och ett väl fungerande omställningssystem i . Det är något av det viktigaste för att bygga starkt. Om ska fortsätta att vara det konkurrenskraftiga land som vi är och på något sätt vara i ständig omställning krävs det att företag kan ställa om och, såklart, att individer kan ställa om. Det är centralt för en fortsatt stark och växande arbetsmarknad och ekonomi. bjöd regeringen in arbetsmarknadens parter till trepartssamtal. Vi satte oss ned för att diskutera hur vi tillsammans på ett bättre sätt kan få en inkluderande och mer flexibel arbetsmarknad. I dessa samtal har just omställningen, och bättre möjligheter till denna omställning, varit ett viktigt fokus. Utöver trepartssamtalen har vi kontinuerligt träffat trygghetsorganisationerna tillsammans med Arbetsförmedlingen. Vi har diskuterat vilka möjligheter och begränsningar som finns , hur rutinerna och gränssnitten ser ut, vilka brister som finns och vad som kan förbättras. I dessa samtal med både parterna och trygghetsorganisationerna har olika önskemål lyfts fram för att förbättra omställningen. Flera av dessa förslag och önskemål har aviserats eller börjat gälla , under detta budgetår. Det handlar till exempel om studiemedel för utbildningar inom och om ökade möjligheter för studielån högre upp i åldrarna så att man kan omskola sig lite längre fram i livet, vilket är rätt unikt i. Vi har en fördubbling av tilläggslånet för studerande och flera skattefria omställningsutbildningar. Vi tittar på att förtydliga regelverket för a-kassa vid deltidsstudier eftersom det har funnits ganska mycket otydligheter där. Det handlar också om möjligheter att delta i kortare omställningskurser utan att ersättningen från a-kassan påverkas. Allt detta har vi gjort när vi har suttit ned tillsammans med både parterna och trygghetsorganisationerna och lyssnat på de önskemål som finns. Det är viktigt. Och vad är det då som är så viktigt i detta? Jo, det är att det finns olika roller och olika uppdrag. Arbetsmarknadens parter och trygghetsorganisationerna är ofantligt viktiga, och de gör ett gediget arbete. Men deras uppdrag bygger inte på ett uppdrag från regering eller riksdag. känner jag inte till alla detaljer om just detta fall och den situation som vi har kunnat läsa om, men det betyder att parterna och organisationerna inte själva kan göra anspråk på skattebetalarnas medel. Dessa medel måste användas utifrån de beslut som riksdag och regering har fattat. Här har det ibland funnits otydligheter, och man har inte riktigt förstått de olika rollerna. Hur ska man då samverka om detta? När vi har satt oss ned och rett ut olika gränssnitt och olika situationer som kan uppkomma har vi tydliggjort vad det är som gäller för de olika organisationerna, vem som ska göra vad och hur man kan samverka. En viktig sak är att Arbetsförmedlingen arbetar med dem som är arbetssökande. Om man har varit i en omställning i en trygghetsorganisation – hur kan man då smidigt hitta denna övergång? Hur kan man samverka kring individen? I allt detta handlar det om att människor som har förlorat eller riskerar att förlora sin anställning ska komma vidare på arbetsmarknaden på ett bra och smidigt sätt. Men där finns olika roller, och det är viktigt. Jag tror inte att vi ska blanda pengar hur som helst, utan det finns en tydlig uppdelning när det gäller vem som ska göra vad. 11 (S): Det där blev jag inte mycket klokare av om det handlade om att förtydliga de frågeställningar jag hade. Det framgår fortfarande inte för mig på vilket sätt detta är bra för arbetstagarna eller, för den delen, för arbetsmarknadens funktionssätt. I och för sig tycker man alltså att det är bra att arbetsmarknadens parter tar ansvar och att arbetsgivare avsätter pengar för omställning i ett läge där de väljer att lägga ned en fabrik. Men sedan ser man inte till att det finns regelverk på plats som innebär att dessa pengar de facto kan användas till det som är tänkt: utbildning och omställning till nytt arbete. Vi fick höra någon form av beskrivning av att det är bra att man samverkar rent övergripande på central nivå och att det aldrig kan vara fel. Nej, det är det givetvis inte. Men det hjälper föga i denna situation.