prot · H109127 · 2014-06-17 00:00:00 — Jag menar att dessa delar är viktiga för att skapa ett långsiktigt, fungerande regelverk för fristående skolor i och därmed återupprätta förtroendet för skolväsendet som helhet. Det är därför vi vill fortsätta att tala om de här frågorna. Skolvalet är ett av de viktigaste val vi gör som unga. Det är i skolan vi träffar en del av våra vänner, och det är där vi formas som individer och finner intressen som kommer att följa med oss under resten av livet. Därför har alltid värnat om en mångfald av aktörer och pedagogiska inriktningar i skolan. Vi tror på en pedagogisk mångfald, och vill att de som bedriver skola ska göra det av passion för utbildningsuppdraget. I det fyller friskolorna i en viktig roll. I olika delar av finns fristående skolor där vinstintresset går före intresset av att ge våra barn och ungdomar en god skolgång. I stället för öppna dörrar och en god undervisning har tusentals elever ibland mötts av besked om att skolan de valt har gått i konkurs. Vi har sett exempel på skolor där pengar som skulle gå till elevernas skolgång i stället har gått till vinstutdelning till aktieägarna. Vi har till och med sett exempel där ekonomin misskötts så att skolan har gått i konkurs. Låt oss vara tydliga: vill att skolpengen ska gå till eleverna, lärarna och utvecklingen av skolan. Skolpengen ska inte hamna hos riskkapitalister. Skolverksamhet ska inte drivas med vinst som syfte. Vi vill stödja idéburen skolverksamhet. Alla aktörer har rätt att få tillbaka investerat kapital. Vi i anser att det är upp till varje aktör själv att bestämma vilken form av bolag – aktiebolag, ekonomisk förening, enskild firma eller någonting annat – man vill ha. Det vi vill är att de medel som är avsedda för skolans verksamhet ska stanna i skolan. I den uppfattningen har vi en betryggande majoritet av det svenska folket med oss. De aktiebolag som vill fortsätta driva skolverksamhet kan ändra i bolagsordningen och ange att vinstutdelning till aktieägarna inte är syftet med skolverksamheten. Det är därför inget problem alls att bibehålla aktiebolagsformen om en lagändring skulle bli verklighet. med Alliansen där skattesänkningar har gått före satsningar på skolan går vi nu till val på att säkerställa kvaliteten i skolan och säkerställa att skolans medel går till våra barns och ungdomars framtid. Vi står upp för att det aldrig ska vara okej att spara in pengar på skolbiblioteken, skolmaten, läroböckerna, lärartätheten, skolkuratorerna eller någonting annat i skolan för att göra så stora vinstutdelningar som möjligt till aktieägarna. Efter de usla resultat fick av väljarna i EU-valet försöker och deras stödpartier och stödorganisationer i desperation sprida rykten om vad vår politik skulle leda till. Dess värre har och de andra allianspartierna genom ryktesspridningen helt obefogat skrämt föräldrar och elever. Det tycker vi är oansvarigt. Jag är dock glad över att svenska folket och skolans folk har genomskådat Alliansens skrämselpropaganda och gett flera av allianspartierna bottenbetyg medan vi i har fått stort förtroende. I tidningen från noterar vi en undersökning där vi ser att medan förtroendet för bland lärarna är mycket stort – det största bland de största partierna – når tillsammans med och drygt hälften av det stöd som får. Det är betyget för er politik av lärarna, ! Det är det betyg som lärarna ger er. De vet att er politik inte är bra, och det är därför ni inte får förtroendet. Låt mig sammanfatta vårt ställningstagande när det gäller vinst i skolor, fru talman: pengar ska hamna i skolan och inte gå till aktieutdelning till olika ägare. Eventuella överskott ska återinvesteras i skolverksamheten. Den uppfattning som vi har, och där vi som jag nämnde har en majoritet av svenska folket bakom oss, är vi trygga med. Avslutningsvis ska jag ge en kommentar till det som Socialdemokraterna och sade här . Vi har inte bett om ursäkt för vad vi har orsakat den svenska skolan. Det är inte detta det gäller, . Vi talar om vinst i skolan. Den svenska skolan är en produkt av Alliansens politik, och är den en produkt av er politik. Tack och lov har ni omvärderat politiken på många punkter, och det är vi glada för. Vår inställning nu är klar: Vinst ska stanna i skolan. Jag yrkar bifall till reservation 5. 123 (SD): Så här i studenttider är det många som utbrister: Äntligen! Som vi har väntat! Trots att jag själv inte tar studenten just nu kan jag också bara säga: Äntligen har regeringen förstått att friskolereformen har allvarliga brister. Dessa nu uppenbara brister var såklart inte lika tydliga när det inte fanns så många friskolor eller när de allra flesta elever gick i kommunala skolor. När sedan friskolesektorn blev en näringsgren bland alla andra, som skolföretag, märktes däremot bristerna ännu tydligare. Det kommande valet närmar sig med stormsteg, och när regeringen med fuktat finger i luften känner av opinionsvindarna inser man såklart att man måste göra någonting åt även friskolorna, inte minst efter att gick i konkurs. har till och med själv erkänt att reformens utformning från början var naiv, vilket nog får betraktas som ett stort steg för en sittande minister. Friskolereformen och friskolor är någonting som vi ofta har debatterat här i kammaren, och debatterar vi alltså ett förslag från regeringen om att skärpa och förändra reformen. Det handlar bland annat om samråd mellan huvudman och kommun vid nyetablering etableringskontroll av godkänd huvudman ökad insyn i verksamheten för kommunen att kommuner ska vara skyldiga att informera vårdnadshavare och elever om utbildningar som erbjuds i eller av kommunen och om riksrekryterande utbildningar. Detta är några av förslagen i korthet. Att regeringen tar initiativ i frågan är självfallet bra. Jag personligen tycker såklart att det borde ha kommit för länge sedan. Däremot anser jag att regeringens förslag inte är tillräckligt skarpt, som en del andra här också har sagt, just för att få ordning på friskolesektorn. Regeringens förslag om samråd mellan kommunen och den påtänkta huvudmannen är bra, men jag tycker inte att det är tillräckligt. Om man ska ha ett samråd ska det givetvis ha ett givet innehåll – vad tjänar det annars till? Naturliga och viktiga frågor att behandla, som jag tycker, är lärartäthet, hur elevunderlaget ser ut i den aktuella kommunen med mera. Som förslaget nu ser ut ska lärarresurserna vid skolenheten analyseras om Skolinspektionen konstaterar återkommande brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. Det handlar alltså om återkommande brister och en påtaglig risk. Det räcker således inte att konstatera att det finns en brist i lärarresurserna eller att någon elev riskerar att inte nå målen, utan det måste vara återkommande och påtagliga brister för att lärarresurserna ens ska analyseras. Varför inte säkerställa detta redan från första början, i den mån det går naturligtvis? Att ha samråd är ju fint, men vi menar att kommunen i slutändan måste ha någon form av vetorätt när man pratar om elevunderlag och kommunens hela planering kan ställas på ända. Vi menar att kommunen då måste ha någon form av vetorätt. Enligt regeringens förslag ska Skolinspektionen genomföra en etableringskontroll. Vi menar att det är bra, men som regeringens förslag nu ser ut måste man skärpa ramarna kring detta samråd. Till syvende och sist är det kommunen som har det slutgiltiga och absoluta ansvaret för alla elevers rätt till skolgång. Där skiljer sig kommunens ansvar markant från friskolornas ansvar. Det verkar inte som att regeringen direkt har tagit fasta på detta i sitt förslag. Så kommer vi till den inför valet kanske mest brännande punkten: att ta ut vinster i friskolor. Vi närmar oss valet, med det uppskruvade tonläge som hör valrörelsen till. Frågan om att ta ut vinster från friskolor hör väl till de frågor som kanske skulle kunna få en dominerande ställning i valdebatten. Låt mig först bara klargöra en vanlig missuppfattning som ofta hörs i denna debatt. Många vinstförespråkare jämför vinstuttag från undervisning av skolelever med vinstuttag från till exempel företag som förser skolan med möbler. Det är att blanda ihop korten rejält. Undervisningen finansieras till av skattemedel för att utbilda den uppväxande generationen, till skillnad från till exempel ett möbelföretag. Undervisningen är ett rent samhällsuppdrag, till gagn för både samhället och de enskilda eleverna, i motsats då till ett vanligt möbelföretag. Det finns flera viktiga skillnader när man pratar om företag, och jag tycker att vi framöver måste hålla begreppen isär. Jag tror nog att ni förstår vad jag menar med min jämförelse. Alla svenska medborgare är med och finansierar skolan genom skattsedeln, oavsett om man har barn eller inte. Detta gör man för att säkerställa landets tillväxt genom god kompetens, inte för att vissa ska plocka ut vinster och placera dem i något skatteparadis. Regeringen har stegvis backat från den naivt planerade friskolereform som genomfördes för runt . Varför inte ta steget fullt ut och förbjuda vinstuttag från friskolor direkt, i stället för att stegvis backa dit i alla fall till slut, kanske tvingad av en frustrerad opinion? Vi vill erbjuda alla våra elever den bästa utbildning de kan få. Vi vill att de ska kunna både börja och avsluta en utbildning. Vi vill att de ska ha en bra skolgång för våra skattepengar. Till det behövs det bra lärare, och det behövs acceptabla löner för våra lärare. Våra skattepengar ska gå till lärarnas löner och inte försvinna i skatteparadisen. Hur det än är med friskolekoncernernas vinster måste lärarnas löner finansieras krona för krona av just skattemedel. Jag yrkar bifall till samtliga våra reservationer, som i detta fall är 3, 6 och 8. 124 (V): Skolans mål ska vara att ge alla elever samma rätt till kunskap, lärande och utveckling oavsett bakgrund och förutsättningar – inte att generera vinst till privata bolag. Inför höstens val är en av de viktigaste frågorna huruvida välfärden, däribland skolor, ska få drivas med vinstintresse eller inte. Frågan engagerar väldigt många, och flera olika undersökningar visar att mellan av svenska folket vill helt stoppa eller begränsa vinstutdelning inom skattefinansierad vård, skola och omsorg. Det är mot bakgrund av denna debatt och de friskoleskandaler som har uppdagats i medierna som man ska se de förslag som regeringen nu kommer med. En hårt pressad regering har, efter att ha begravt frågorna i , kommit med vissa förslag till mindre justeringar av lagstiftningen som gäller tillståndsgivning och granskning av fristående skolor. Även om det till stor del handlar om skärpningar som vi inte kan säga nej till, och inte vill säga nej till, kan vi konstatera att förändringarna är av marginell betydelse. Regeringen föreslår också vissa förbättringar i insynen i friskolor, något som självklart är nödvändigt. Men regeringens förslag tar knappast itu med de problem som vinstdriften av skolor ställer till med. Det är möjligheten att driva skolor med vinstintresse som orsakar besparingar som leder till den lägre lärartätheten i fristående skolor, att elever med stora stödbehov nekas plats och att skolor plötsligt går i konkurs, trots att ägarna fortsätter att fylla fickorna med våra gemensamma skattemedel, som var tänkta att gå till en god utbildning för eleverna. Därtill ökar kostnaderna ständigt för den byråkrati som sätts in för att försöka stävja de negativa effekterna av detta system. vill stoppa vinstintresset inom skolan. Skattemedel avsedda för skolan och eleverna ska inte användas till något annat än just det. Vi har föreslagit att de aktörer som finns och drivs av aktiebolag ska ombilda sig till så kallade SVB-bolag, det vill säga aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Det skulle garantera att elevernas pengar inte kan hamna i fickorna på aktieägare eller riskkapitalister. Den etableringsfrihet som råder på skolans område ställer till problem för kommunernas planering av skolan och uppdraget att säkra en likvärdig utbildning för alla elever. Kommunerna är skyldiga att betala ut pengar till fristående skolor oavsett om dessa skolor bidrar med ett positivt alternativ eller inte. Kommunerna kan aldrig heller frånhända sig det grundläggande ansvaret för barnens skolgång. Många har därför med rätta menat att kommunerna måste få ett större inflytande över friskoleetableringarna. Det samråd med kommunerna som regeringen föreslår i propositionen syftar dock inte det minsta till att avgöra om det är lämpligt att en viss friskola startar eller inte. Samrådet kan till och med äga rum när en friskola redan har fått tillstånd från Skolinspektionen att starta. föreslår i stället att kommunen ska ha rätt att besluta när och var icke-offentliga aktörer får etablera skolor. Demokratiska beslut och noggranna bedömningar av behoven ska vara en förutsättning för att ge skattepengar till nya välfärdsverksamheter. Fristående aktörer ska inte själva, eller i samråd med kommunen, kunna bestämma var de ska få driva skattefinansierad verksamhet. Kommunerna bör i praktiken få vetorätt vid etablering av en friskola inom kommunen. Regeringen bedömer i propositionen, precis som majoriteten i gjorde, att ägarprövning bör införas för att granska skolföretags seriositet och långsiktighet. Något konkret förslag finns dock inte i propositionen utan regeringen hänvisar till den så kallade , som lägligt nog ska vara klar först efter valet . Även om det än så länge är oklart exakt hur denna prövning ska utformas är det flera remissinstanser som har reagerat. Bland annat och anser att förslaget är otydligt och begreppet långsiktighet måste klargöras. utvärdering pekar på svårigheter i bedömningen och ifrågasätter om detta verkligen kan fångas upp av den typ av dokumentation som har lyfts fram som vägledande, exempelvis i bolagsordning, affärsplan och prospekt. Till och med har avstyrkt förslaget eftersom det inte kommer att betyda något i praktiken på grund av gränsdragnings- och definitionsproblem. anser att förslaget om ägarprövning är tandlöst. Att på förhand garantera en ägares långsiktighet är en omöjlig uppgift, inte minst då det fortfarande inte ska finnas några restriktioner när det gäller vilka bolagsformer som ska tillåtas. Alla ägare, även riskkapitalbolag, kommer naturligtvis att uppge att de är långsiktiga och seriösa. Den ägarprövning som regeringen tänker sig kommer därför inte att ha någon nämnvärd effekt. Så länge vinstdrivande företag fortsätter att vara en godtagen modell för att driva skolor kommer elever och skolpersonal att hamna i kläm. föreslår därför i stället att aktiebolag som ansöker om att starta friskolor ska vara aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Genom att införa detta krav sållas olämpliga och kortsiktiga vinstsyftande företag bort från friskolesektorn. De bolag som är verksamma inom utbildningsväsendet bör ges möjlighet att omvandlas till SVB-bolag. För dem som väljer att inte göra så, ska tillståndet dras in. Vi tycker att riskkapitalbolag, vars poäng är att verka kortsiktigt, inte ska få driva skolor alls. Det är bra att Skolinspektionen får stärkta befogenheter genom vitesföreläggande. Vi menar dock att det finns anledning att stärka Skolinspektionens befogenheter ytterligare. När det finns allvarliga brister vid en fristående skola kan Skolinspektionen återkalla skolans tillstånd. Om skolan överklagar beslut kan den däremot fortsätta verksamheten med dessa allvarliga brister under hela rättsprocessen, som oftast är väldigt utdragen. Detta är ett tydligt exempel på att lagstiftningen inte tar hänsyn till elevernas rätt till kunskap och en bra utbildning, utan den tar skolhuvudmannens parti. Skollagen bör därför ändras så att Skolinspektionen får möjlighet att stänga en skola som har allvarliga brister. Skolan ska givetvis, precis som , kunna överklaga Skolinspektionens beslut, men den ska förbli stängd under hela rättsprocessen. Regeringen föreslår i propositionen att kommunerna ska vara skyldiga att informera om alla förskolor, grundskolor, grundsärskolor, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor som erbjuds inom kommunen samt om riksrekryterande utbildningar. Kommunerna ska därmed få en utökad skyldighet att informera om verksamhet som konkurrerar med kommunens egen verksamhet. Även om denna uppgift i sig inte är särskilt betungande för kommunerna är det ändå ytterligare en uppgift och en kostnad som läggs på dem och som friskolorna inte har. Vi anser att om konkurrens på skolmarknaden ska råda bör de olika aktörerna ha ansvaret för att informera om sin egen verksamhet. Förslaget har också avstyrkts av , som menar att den information om och möjlighet till jämförelse av skolor som regeringen vill uppnå redan tillgodoses genom den information som tillhandahåller och kommer att utveckla i enlighet med förslag om ett nytt nationellt informationssystem. Slutligen: Det är välkommet att regeringen föreslår ökad insyn i de fristående skolorna så att kommunerna ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt skollagen och för att tillgodose allmänhetens behov av insyn. Detta får man väl säga är ett minimikrav när det handlar om offentligt finansierad verksamhet, som man borde ha lagstiftat om för länge sedan. Vi anser dock att kommunernas rätt till insyn borde sträcka sig längre än vad regeringen föreslår. Kommunerna bör även ges rätt till insyn i fristående skolors ekonomiska förhållanden, något som regeringen aktivt tar ställning emot. Detta är ett rimligt krav att ställa på friskolorna, då de bedriver myndighetsutövning och finansieras genom skattemedel. Det är då fullt rimligt att kommunerna, som utbetalare av bidragen till friskolorna och de som ytterst har ansvar för elevernas skolgång, har rätt att granska hanteringen av pengarna. Med detta vill jag yrka bifall till reservationerna 4 och 7. 125 (M): Nya och Alliansen tar ansvar för svensk skola. har regeringen genomfört den största omläggningen av svensk skolpolitik . Vi har prioriterat tidigare och tydligare kunskapsuppföljning för att stärka elevernas kunskapsresultat, och vi har inrättat en ny lärarutbildning och karriärtjänster för att stärka läraryrkets status. Det kommer att ta tid innan reformerna får effekt, men vi är på rätt väg. debatterar vi i kammaren en skärpning av reglerna för friskolor. Detta är ytterligare ett steg i rätt riktning för att alla elever ska få en bra start i livet, oavsett bakgrund. inrättade regeringen för att ge staten en tydligare roll när det gällde att följa upp svenska skolors kvalitet. Vi menar att alla skolor ska hålla hög kvalitet, oavsett huvudman. överenskommelse är historisk. Den innebär ett brett parlamentariskt stöd för friskolor som en naturlig del av svenskt utbildningsväsen. Sex av åtta partier är överens om detta. Friskolereformen var viktig när den kom. Den har betytt mycket för valfriheten och mångfalden i och för svenska elever. Innovationskraften i detta har varit viktig, och jag har på mina många resor och studiebesök fått uppleva detta. På både kommunala och fristående skolor finns det oerhört många elever och lärare som gör ett fantastiskt jobb. Både kommunala och fristående skolor förtjänar att lyftas fram för detta. Vi vill se seriösa aktörer och långsiktigt ägande, och vi är lika negativa som någon annan till de oseriösa aktörer som vi tyvärr har tvingats bevittna. Därför tillsattes också , och vi vill se moderna och långsiktiga spelregler för friskolor. Nya menar att de skärpningar som vi nu debatterar är efterfrågade och möter de krav och behov som har uttalats. Det handlar om formerna för etablering, vilken insyn som ska finnas i den skolverksamhet som drivs av fristående aktörer, konsekvenserna vid brister i verksamheten och vem som har ansvaret för att informera om vilka utbildningar som erbjuds. Innan en friskola etablerar sig i en kommun ska den som ska driva skolan samråda med kommunen. Om Skolinspektionen har godkänt den som ska driva skolan ska Skolinspektionen göra en kontroll av verksamheten innan utbildningen startar. Myndigheten kan ta tillbaka sitt godkännande om den som ska driva skolan inte kan visa att den gjort tillräckligt för att ett samråd med kommunen ska kunna äga rum. En kommun har rätt till insyn i verksamheten hos de friskolor som ligger i kommunen. Kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt skollagen och se till att allmänhetens behov av insyn uppfylls. Om en skola inte åtgärdar brister som allvarligt försvårar för eleverna att nå målen med utbildningen ska Skolinspektionen kunna besluta om vite, det vill säga ett straffbelopp. Denna möjlighet har funnits men använts i en alltför liten utsträckning, men markeras det att vite ska användas när man försvårar i den här delen. Kommunen måste informera elever och deras föräldrar om utbildningar som erbjuds i eller av kommunen och om utbildningar som tar in elever från hela landet. För att tillgodose allmänhetens behov av insyn ska den som driver en skola lämna uppgifter om verksamhetens organisation och ekonomi till . I alltför många kommuner har informationen varit bristfällig och till och med obefintlig. En politisk agenda från politiker och faktiskt till och med en förvaltning som aktivt motarbetat friskolor har tyvärr varit inslag i det kommunala landskapet. Nya välkomnar de här regelskärpningarna. De ger oss verktygen för att möta de huvudmän som inte tar ansvar för att skolverksamheten håller hög kvalitet. är det viktigt för oss att lyfta fram alla de positiva delarna som friskolor för med sig. Utan friskolor skulle det fria skolvalet förlora en del av sitt innehåll. Friskolor erbjuder elever andra pedagogiska former än vad de oftast möter i kommunala skolor. Det innebär att elever kan byta skola för att hitta den undervisningsform som passar dem bäst. Det innebär också att elever som mobbas eller inte trivs på sin skola kan byta till en annan, om de så önskar. Det är även viktigt att påminna om den tillgängliga forskningen om friskolor. Enligt IFAU finns det inget som tyder på att valfrihet eller fler friskolor skulle innebära sämre kunskapsresultat, snarare tvärtom. I en forskningsrapport från IFAU framhålls att niondeklassares resultat, mätt både på nationella prov och i betyg, har utvecklats bättre i kommuner med större konkurrens mellan skolor. Då hänvisar jag till IFAU:s rapport 17 . I en annan konstateras: För elevernas grundskolebetyg ser vi vissa tecken på en positiv påverkan av möjligheten att välja skola, men effekten är både osäker och liten. Det var i rapport 17 . En stor majoritet i står bakom de föreslag som vi nu debatterar. friskolor har, tror jag, kommit för att stanna. Låt oss därför lämna debatten om huruvida dessa skolor över huvud taget ska få finnas och i stället koncentrera oss på hur vi kan stärka alla skolor. Nya och Alliansen har utökat resurserna till svensk skola och utbildning med 7 miljarder jämfört med . Gemensamt har vi nu gett besked om att investera ytterligare nästan 7 miljarder i skola och utbildning under den kommande mandatperioden. Vi vill fortsätta att upprätta kunskapsskolan. Därför föreslår vi för att minska klasstorlekarna . Vi vill att alla elever som behöver det ska få tillgång till läxhjälp och sommarskola, och vi utökar undervisningstiden i matematik i . Vi vill dessutom att var sjätte lärare ska ha möjlighet till en karriärtjänst. Detta är reformer som stärker svensk skola och svensk arbetskraft. Vi menar att detta är vägen framåt för att öka antalet sysselsatta i och nå vårt mål om fem miljoner i arbete . Sex av åtta partier ställer sig bakom överenskommelse. och ställer sig utanför. Jag undrar därför när det gäller : Vilka krav och villkor kommer ni att ställa när det gäller friskolor för att ingå i ett eventuellt regeringssamarbete? Hur många av de 300 000 barn och elever som går i fristående skola kommer att skickas till sin närmaste skola om ni får bestämma? talar om friskolor som om dessa positiva exempel när det gäller friskolor inte fanns. Det är respektlöst.