prot · H20923 · 2014-11-18 00:00:00 — Däremot tycker jag att det är viktigt att vi kan samarbeta vad gäller orsakerna till de ökade sjukskrivningarna. Jag tycker att det är fel att sjuka människor blir utförsäkrade från sjukförsäkringen. Jag tror inte att det är det bästa sättet att bota ohälsa. är fortfarande fast i skatterna. Det är bara skatter som finns på din himmel, . Men det finns en annan sida också, nämligen det vi använder skatterna till. Alla skatter påverkar ekonomin; det vet vi. Men vad vi använder skatterna till påverkar också ekonomin. Hade vi inga skatter men inte heller någon kollektivtrafik, så att folk inte kunde ta sig till jobbet, skulle inte samhället fungera optimalt. Skatter som vi tar ut på ett smart sätt och använder på ett smart sätt ökar sysselsättningen och tillväxten och sänker arbetslösheten. Det är någonting som vi kan se när vi tittar ut över världen. Därför har jag inga problem med att försvara de skatteförändringar vi gör i den här budgeten. De saker som vi använder pengarna till är saker som moderniserar och skapar ett starkare med en starkare konkurrenskraft, som kommer att göra att vi står starkare , som vi skapar ett som håller ihop. När man lyssnar på Finn och får man intrycket att sänkta skatter ger ökade intäkter och bättre välfärd. Det är en fast och stark övertygelse hos . Men ni har inte svarat på frågan. Om ni nu tycker att sänkta skatter är det som ger ökade skatteintäkter och bättre välfärd, varför föreslår ni då inte sänkta skatter i er budgetmotion? Varför gick ni inte fram med ytterligare stora jobbskatteavdrag i valmanifestet, om det nu är sänkta skatter som skapar skatteintäkter, tillväxt och välfärd? Varför föreslår ni inte sänkta skatter? 11 (M): Jag tackar finansministern – och även ; det är som sagt spännande att ha med den andra regeringspartnern i debatten. sade att socialdemokrater och miljöpartister har en samsyn. Det var intressant, och det finns skäl att återkomma till det i debatterna. Framför allt ska det bli spännande att höra vad Socialdemokraterna gör med de miljöpartistiska kraven om att jobba mindre eller överge tillväxten. Men hade jag interpellerat finansministern om sysselsättningseffekter av just skatterna. säger att jag är fast i skatterna. Men det vi har hört från både och är just ideologisk skatteargumentation. Det är skatter som är lösningen på varje samhällsproblem. Om det är fler unga som behöver jobb höjer vi skatten på dem, säger regeringen. Om äldre behöver arbeta längre upp i åldrarna ska skatterna höjas på dem. Om fler kvinnor behöver kunna delta i arbetskraften ska skatten upp på dem. Behöver vi fler mitt i livet som arbetar hårdare ska skatterna upp. ser vi ideologisk skattepolitik i praktiken. Det är en budget där skattehöjningar riktas rakt mot dem som har jobb, vill ha jobb och skapar jobb. Före valet talade ofta om vikten av att lyssna på forskning och expertmyndigheter. ser vi att hon går rakt emot , , och . Före valet skulle inga vanliga löntagare få höjd skatt. Efter valet kommer budgetpropositionen, där drygt en miljon svenska löntagare får – just det! Under valrörelsen talades det om investeringar i konkurrenskraft. Efter valet kommer det skattehöjningar på jobb och tillväxt som är 40 gånger större än satsningarna på den aktiva näringspolitiken. har det som sagt gått jag ställde denna interpellation. Jag fick inte heller höra hur den här skattehöjarideologin skulle leda till fler jobb, till starkare svensk ekonomi och till att jobbtillväxten stärks i stället för att riskera att försvagas, som är fallet. 12 (S): Politik bör innehålla både mål och medel. För mig som socialdemokrat är det självklara målet att skapa ett mer jämlikt och solidariskt samhälle. Sedan får man använda medel. Ett av dem är skatteuttag, som ger resurser till en mer solidarisk fördelning. Det är inget mål, utan ett medel. Målet är ett mer rättvist och solidariskt samhälle. För är det tvärtom. De ser skattepolitiken som det viktigaste målet i politiken. Medlen är utförsäkring av arbetslösa, försämringar för de sjuka, större grupper i barnomsorgen och sämre resultat i skolan på grund av att man inte har resurserna till verksamheten. Så snabbt de är tillbaka igen! Efter någon månads uppehåll i valrörelsen, då människorna såg brister i välfärden, surrar de sig kring skattesänkningen som ett slags hjälp på ett gungande hav. Varje form av justering av skatterna, som kan ge mer resurser till det gemensamma, ses som ett hot, inte som en möjlighet att skapa ett mer rättvist samhälle med resurser som vi alla bidrar med. 13 Finansminister (S): tycker inte att jag har svarat på frågan hur höjda skatter kan skapa fler jobb. Jag försöker göra det igen. Det är nämligen så här: När man höjer skatterna använder man också skattepengarna till någonting. De saker som vi använder de höjda skatteintäkterna till är saker som skapar jobb. Högre utbildning skapar jobb. Fler anställda i äldreomsorgen skapar jobb, både för dem som jobbar där och för dem som kan jobba för att det finns en bra äldreomsorg. Mer pengar till barnomsorgen skapar jobb, både för dem som drar nytta av den och för dem som arbetar i barnomsorgen. Ytterligare resurser till järnvägsunderhåll skapar jobb för att människor kan ta sig till jobbet och för att företagen behöver fungerande järnväg, men också för dem som utför järnvägsunderhållet. Ytterligare investeringar i klimatomställningen skapar jobb direkt men skapar också jobb på via en stärkt konkurrenskraft. Det var några exempel på hur de här skattehöjningarna kan skapa jobb. säger att vanliga löntagare får höjd skatt med den här regeringens politik. Men ingen vanlig löntagare som tjänar får höjd skatt med regeringens politik jämfört med . Tvärtom höjs brytpunkten för statlig inkomstskatt. Ingen vanlig löntagare får höjd skatt jämfört med regler. Jag kan slutligen notera att varken Finn eller har svarat på frågan varför man inte föreslår några ytterligare sänkta skatter, givet att man nu tycker att sänkta skatter skapar ökade skatteintäkter och en bättre välfärd. Detta har jag inte fått svar på, kan jag stilla notera. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2014/15:46 om högre marginalskatters effekter på den svenska ekonomins konkurrenskraft 14 Finansminister (S): har frågat mig hur jag anser att möjligheter att framgångsrikt konkurrera i den globala ekonomin påverkas av de utannonserade skattehöjningarna på utbildning, företagsamhet och hårt arbete. Regeringen föreslår att uppskrivningen av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt sker med KPI i stället för med KPI plus . Skiktgränsen höjs alltså fortfarande, dock i en lägre takt . Vidare föreslår regeringen att jobbskatteavdraget avtrappas av inkomster . konkurrenskraft beror på en rad olika faktorer. Hur skattesystemet är utformat är en faktor. Vad skatteintäkterna används till är en annan. Kvaliteten på exempelvis infrastrukturen och utbildningsväsendet är central för att stärka svensk konkurrenskraft. Därför är det missvisande att titta på en enskild skatteförändring; politiken måste ses som en helhet. Vidare riskerar alltför stora inkomstklyftor att urholka tilliten och sammanhållningen i samhället. Här kan noteras att inkomstklyftorna har vidgats mer i än i något annat OECD-land. På grund av den tidigare regeringens många ofinansierade skattesänkningar har vi ett stort budgetunderskott. Viktiga investeringar i infrastruktur och utbildning måste därför finansieras fullt ut. Mot bakgrund av detta har regeringen lagt fram en budget utan ofinansierade skattesänkningar, men med viktiga investeringar i infrastruktur och utbildning och med en bra fördelningsprofil. Jag är därför övertygad om att regeringens politik, sedd ur ett bredare perspektiv och som en helhet, kommer att medföra bättre förutsättningar för produktiv verksamhet i och därmed öka svensk ekonomis konkurrenskraft. 15 (KD): Tack för svaret, finansministern! Det finns flera saker att anmärka på och diskutera i svaret, men jag vill börja i det som jag ser som det allra viktigaste. Det är att regeringens föreslagna höjningar av marginalskatterna urholkar arbetslinjen. Med de föreslagna skattehöjningarna kommer fler att välja fritid framför arbete, och antalet arbetade timmar i ekonomin kommer att bli färre. Sammantaget är det osäkert vilken effekten blir på ekonomins och skatteintäkternas utveckling. Det är inte bara jag och vi företrädare för allianspartierna som säger detta. Det finns en stor bredd av instanser som uttalar sig i den riktningen. Jag vill påtala att regeringen själv i sin budget anger att de skatteförslag som lämnas och aviseras i budgetpropositionen kommer att bidra till att sysselsättningen och bnp dämpas något. Det är skatteförslagen i sin helhet som kommenteras där, men höjningen av marginalskatterna spelar en stor roll. Den senaste långtidsutredningen kommenterade att den högsta marginalskatten i svårligen kan motiveras eftersom skatter som har så snedvridande effekter att de inte genererar några intäkter alls innebär en samhällsekonomisk förlust enligt alla rimliga värderingar av fördelningspolitiska aspekter. Inom akademin finns det också flera personer som uttalat sig i liknande riktningar. Professor vid kommenterade det som då var regeringens förslag inför valet. Han påpekade: Oppositionen vill tillföra mer resurser till skolan genom höjd marginalskatt för höga inkomster. Vår analys visar att en sådan höjning ger mycket begränsade eller inga extra pengar till offentlig sektor. Också från näringslivet hörs liknande åsikter. , som är chef för skatteavdelningen vid , har kommenterat regeringens förslag: Om regeringens föreslagna skattehöjningar genomförs blir det så allvarliga skadeverkningar för ekonomin att det knappt skulle ge några ökade skatteinkomster alls. I stället riskerar skatteinkomsterna till och med att minska. Trots denna breda samsyn framhärdar regeringen med dessa ogenomtänkta skattehöjningar. Jag vill därför fråga finansministern: dessa instanser och ni själva inte värda att lyssna till? 16 FINN (M): Tack, , för en mycket viktig interpellation, och tack, finansministern, för det svar som har avgivits med anledning av denna interpellation. tog upp nutida tänkare och sakkunniga som kommenterar skatteproblematiken i förhållande till inkomster för enskilda och även för staten. Jag tänker ta oss tillbaka till när den arabiske matematikern beskrev hur den dåvarande staten kunde optimera ett skatteuttag så att både staten och medborgarna skulle vara vinnare. hänförs denna teori till den så kallade Lafferkurvan, efter nationalekonomen . Han ansåg i sina beräkningar att det fanns en brytpunkt när staten och individen båda tjänade på en rimlig beskattning. När man överträtt denna brytpunkt förlorar såväl staten skatteinkomster som individen sin nettointäkt. Utifrån den teorin är det viktigt att veta var det svenska skattetrycket ligger i förhållande till den brytpunkt som antingen genererar mer inkomster eller det motsatta för båda parter. Särskilt viktigt är detta när man gör analyser inför en förändring av beskattningen så att rätt prognos kan göras utifrån en någorlunda vetenskaplig nationalekonomisk teoribildning. Det är den typen av problemställning som gör att jag tycker att med det skattehöjningsförslag som den rödgröna regeringen har lagt fram finns risken att vi inte längre kommer att vara på den positiva sidan på Lafferkurvan. Om vi skulle halka över på den negativa sidan minskar skatteintäkterna till stat, landsting och kommuner trots skattehöjningarna. Dessutom minskar nettoinkomsterna för löntagare. Det finns en osäkerhet kring detta. Men det är helt rimligt att kräva att den typen av beräkningar görs inför varje kommande statsbudget när förändringar av skattesatserna aviseras i budgeten. Den rödgröna regeringen har aviserat att man kommer att öka skatteuttaget från såväl företag som löntagare och därtill öka nivåerna i de många bidragssystem som försörjer människor som inte arbetar eller betalar skatt på sin löneinkomst. Ett exempel som ekonomer emellanåt använder för att visa på när Lafferkurvan övergår i ett negativt saldo var när den så kallade värnskatten infördes som betalas av inkomsttagare. Trots att skatten omhuldas av politiker som vill öka skatteuttaget, till exempel socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister, är intäkterna från den endast promille av statens skatteintäkter. är det så att risken finns att med de skattehöjningar som aviseras av regeringen kommer löntagare med en högre inkomst att enbart få ut ca på varje intjänad hundralapp. Kommer detta att vara tillräcklig stimulans för att vilja arbeta och tjäna extra i dessa lönelägen, som regeringen kallt räknar med? Vi kan nog inte vara så säkra på det. Sammantaget finns all anledning att tro att skattehöjarpolitiken kan leda till minskade inkomster som negativt påverkar både samhällets gemensamma och individens enskilda ekonomiska resurser. Inför detta möjliga scenario är det minsta man kan begära att regeringen i sitt kommande budgetförslag beräknar utifrån skatteintäkter som tar hänsyn också till hur en Laffereffekt kommer att kunna slå igenom för statsfinanserna på både kortare och . Det vore väldigt viktigt om finansministern kunde kommentera det jag nu har nämnt, eftersom jag saknar detta i budgetpropositionen. Jag vill säga en sista sak om utgiftssidan. Det påstods i den förra interpellationsdebatten att det fanns finansierade reformer i budgeten. Jag påstår att det inte finns en finansierad reform som tar höjd för hur man nu kommer att skruva tillbaka sjukförsäkringsutgifterna. Det är ytterligare ett allvarligt aber om man inte heller har täckning för utgiftssidan när man anser sig ha täckning för inkomstsidan, vilket jag med detta inlägg betvivlar. 17 (V): Vi behandlar i något i interpellation som skulle kunna kallas för en tankevurpa. Det gör är att han bryr sig om riksdagsledamöter och alla andra i den lilla grupp som tjänar mer än och är orolig för att denna lilla grupp på något sätt skulle fly i något slags panik över att få lite mer att betala till vår gemensamma välfärd. Jag skulle våga påstå att det är en tankevurpa. När man undersöker vad människor vill med vårt gemensamma samhälle ser vi att de är beredda att betala skatt. När SKL undersöker om människor vill bidra till en välfärd som går att lita på säger de: Ja, om jag vet att just den här skattehöjningen leder till att vi får en bättre välfärd är jag beredd att betala för det. Det gäller på område efter område när man frågar på sakområden. Det vi ser är i stället en borgerlig politik som har misslyckats där människor i hög utsträckning använder sig av skatteflykt och försöker fly till olika skatteparadis runt om i världen. Det tycker jag inte är en utveckling som vi ska ha. kallade det för ogenomtänkta skattereformer. Jag skulle i stället våga påstå att det är väldigt genomtänkta skattereformer som regeringen nu tillsammans med har presenterat. Det är ett samhälle där man kan lita på välfärden och där alla bidrar efter förmåga utifrån den kraft de har för att skapa en gemensam välfärd som går att lita på. Jag är glad över den budget som och regeringen tillsammans har presenterat. Det gör att vi nu får en skattepolitik där man kan bidra mer som höginkomsttagare för ett solidariskt samhälle så att vi får en välfärd som man kan lita på. 18 (M): kom vi in på så många frågor om skatter att jag inte kan hålla mig borta längre även om jag ska spara mig till kommande interpellationer. Jag tycker att diskussionen om vad Alliansens skattepolitik egentligen har medfört har spårat ur fullständigt. Till att börja med har de sänkta skatterna, precis som interpellanter har nämnt, lett till ökade skatteintäkter. Även om inte finansministern tycker om ekvationen är det så att om man sänker skatter och fler människor kommer i arbete – hela 340 000 fler – ger det mer pengar. Det är fler som betalar skatt även om var och en betalar lite mindre per man. Då får man in mer pengar, och då får man också, som Kommuner och Landsting har påpekat, mer resurser till välfärden. SKL säger i en rapport att kommunerna aldrig har haft så mycket pengar som de har just . Det är mer pengar än vad som motiveras av prisökningar, löneökningar och den demografiska utvecklingen. Välfärden har aldrig haft så mycket pengar som den har med Alliansen. Dessutom lät jag räkna på effekterna av skattesänkningarna. Man kom då fram till att de fyra femtedelar som har de lägsta inkomsterna betalar en mindre andel av de samlade skatterna i samhället , medan den femtedel som har den högsta inkomsten betalar en större andel av de samlade inkomstskatterna i . Så ser det ut efter Alliansens skattereformer. Den femtedel som tjänar mest betalar alltså en större del av de samlade skatterna i , och de andra betalar en mindre andel. Om man tittar på detta internationellt ser man att 2006 betalade alla svenska löntagare världens högsta skatter. ser det inte ut så längre. Höginkomsttagarna i betalar fortfarande världens högsta skatter, men alla andra har kommit ned på en mer genomsnittlig EU-nivå. Även här ser man effekterna av vår politik. Höginkomsttagarna betalar alltså fortfarande världens högsta skatter, och de andra ligger på en mer normal EU-nivå. Vi hörde från att skatteflykten från skulle ha ökat väldigt mycket. Det är fullständigt fel. Det är precis tvärtom. Alliansregeringen har fått till uppemot 50 dubbelbeskattningsavtal och insynsavtal med andra länder. Nästan alla skatteparadis har vi lyckats få till avtal med så att vi kan ha en begränsning av och en insyn i vart pengarna tar vägen. Det har gjort att skatteflykten har minskat. Vi ser också att tack vare att vi tog bort förmögenhetsskatten har pengar strömmat tillbaka till . Jag vet detta, för jag har jobbat med det här i bankvärlden tidigare. Jag vet precis hur det ser ut, och jag talar med gamla kolleger. Pengarna strömmar tillbaka till . De investeras i i stället för att investeras utomlands tack vare Alliansens skattepolitik. Sammanfattningsvis: Alla de skattesänkningar som Alliansen har gjort har medfört förbättringar för , och de har varit rättvisa om man ser till vilka grupper som har gynnats av dem. 19 Finansminister (S): frågar om instanserna inte är värda att lyssna till. Självklart är remissinstanserna värda att lyssna till. Det handlar mest om att de har fått i uppgift att titta just på skatteförändringen. Men politiken måste ses i sin helhet; man måste också se vad skattepengarna används till. Du hade själv tittat i finansplanen, , men slutat läsa när det inte längre bara handlade om skatter. Om du läser i stycket därunder ser du att det står så här: ”Sammantaget bedöms BNP-tillväxten och sysselsättningen bli något högre som arbetslösheten blir lägre 2015 till följd av de insatser som föreslås eller aviseras i denna proposition.” Man kan alltså inte bara titta på skatterna, utan man måste också titta på vad skatterna används till. Sammantaget höjs bnp-tillväxten, sysselsättningen ökar och arbetslösheten sjunker om man tittar både till det ökade skatteuttaget och till vad man använder skatteintäkterna till, exempelvis förbättrad sjukvård och högre utbildning för våra unga. Vi gör inte som den tidigare regeringen, som skar ned på utbildningsmöjligheterna för ungdomar. Vi tillför ytterligare resurser för skolan och för att ungdomar inte ska gå långtidsarbetslösa utan jobba. Ungdomar som har problem med gymnasiet ska kunna få stöd för att ta sig tillbaka dit. Sammantaget stärker detta naturligtvis konkurrenskraft och ökar sysselsättningen och tillväxten. Finn ifrågasätter beräkningskonventionen och hur vi har räknat på den bortre parentesen. Där följer vi beräkningskonvention. Det är dessa siffror som gäller; sedan kan vi ha en större diskussion om huruvida beräkningskonventionen är korrekt eller inte. Men vi har naturligtvis arbetat helt i enlighet med det regelverk som finns på , som ju är likadant som det regelverk som fanns även före regeringsskiftet. När man lyssnar på Finn och är det uppenbart att de är helt övertygade om att sänkta skatter ger ökade skatteintäkter och att vi ligger på den sida av Lafferkurvan där en skattesänkning ökar skatteintäkterna. Frågan kvarstår: Varför föreslår ni då inte ytterligare skattesänkningar? Det låter som att ni gör bedömningen att om vi sänker skattetrycket i kommer skatteintäkterna att öka. Då förstår jag verkligen inte varför ni inte föreslår ytterligare sänkta skatter i er budgetmotion. Detta tycks ju uppenbarligen vara lösningen på statsfinanserna och välfärden. Det vore bra om vi kunde få ett svar på det. Problemet är att de senaste åtta årens skattesänkarpolitik har fått konsekvenser. När man säger att skatteintäkterna ökar tar man sällan hänsyn till det faktum att vi har blivit en halv miljon fler svenskar i . Sysselsättningsgraden har inte ökat; däremot har vi blivit fler svenskar. Arbetslösheten har ökat, långtidsarbetslösheten har tredubblats, ungdomsarbetslösheten är högre och långtidsarbetslösheten bland ungdomar är tredubblad. Detta är konsekvenserna av er politik. Över 100 000 kvinnor uppger att de har gått ned i arbetstid därför att äldreomsorgen inte håller tillräckligt hög kvalitet. Det man inte gör när man sänker skatten får också effekter på sysselsättningen. Det kan till exempel vara att kvinnor inte jobbar, att man inte bedriver en aktiv arbetsmarknadspolitik så att människor som blir arbetslösa får jobb och att skolan inte har de resurser som krävs för att fånga upp alla barn och ungdomar så att de får möjlighet att ta sig igenom utbildningen. Det är det som är konsekvenserna av era skattesänkningar. Här behöver få en annan inriktning. Vi kan inte fortsätta att sänka skatten, utan vi behöver höja skatteuttaget. Vi som har lite högre inkomster får möjligheter att bidra lite mer, och resultatet blir att vi bygger ett konkurrenskraftigt land. Vi moderniserar som vi skapar ett som håller samman och där alla barn och ungdomar får det stöd de behöver i skolan så att de kan klara ett arbetsliv och stå starka på arbetsmarknaden och i den internationella konkurrensen. 20 (KD): Jag tackar finansministern än en gång för svaren. Visst är det så som finansministern anger i sitt svar – att vår konkurrenskraft byggs upp av flera olika faktorer där satsningar på infrastruktur och på skola och utbildning är två sådana. Andra faktorer är att se till att det finns tillräckligt med bostäder och att det finns stabil och säker tillgång till energi och ett bra företagsklimat. Jag vidhåller dock att det har stor betydelse hur man ser på skattesystemet, inte minst på marginalskatterna som vi diskuterar . Utöver effekterna på arbetslinjen skulle jag vilja lyfta fram ytterligare en aspekt på höjningarna av marginalskatterna. I debatten diskuteras ofta att vår ekonomi och dess konkurrenskraft framåt kommer att bygga mycket på kunskap och kompetens. Det är inte enkla jobb som framför allt kommer att bygga vår konkurrenskraft framåt. Jag ser ett problem i att de föreslagna skattehöjningarna gör det mindre lönsamt för människor att läsa och ta sig igenom högre utbildning. De gör det mindre lönsamt att arbeta lite extra och att arbeta hårdare på jobbet för att nå en högre lön eller en befordran. Återigen: Det är inte bara vi som alliansföreträdare som säger detta. Exempelvis påpekade detta i en kommentar till regeringens förslag. De skrev bland annat att sammanställningar visar att den ekonomiska avkastningen av akademiska studier i är bland den lägsta för både kvinnor och män i hela OECD-området. Det beror på att har en i internationellt perspektiv sammanpressad lönestruktur. Om man lägger högre skatter på människor som i många fall har läst en högre utbildning blir avkastningen ännu mindre. Oavsett vad säger tror inte heller jag att en massa människor kommer att fly landet om man höjer marginalskatterna med några procentenheter. Men hur det än är påverkar skattetrycket såklart företag som behöver rekrytera talanger internationellt.