prot · H20929 · 2014-11-28 00:00:00 — Skatten skulle i sin ursprungliga utformning tas ut på alla inkomster som inte grundade rätt till socialförsäkringsförmåner. Särskild löneskatt för äldre, andra höjda skatter och avskaffade avdrag behövdes för att finansiera skattereformen med dess sänkning av marginalskatterna. Syftet var att få ett så neutralt och likformigt skattesystem som möjligt med få särregler och undantag. slopades den särskilda löneskatten för personer fyllda . Den skatteklyfta som den dåvarande borgerliga regeringen skapat mellan pensionärer och förvärvsarbetande skulle i viss mån kompenseras genom att de friska pensionärerna, de som kunde få ett arbete, skulle bli billigare på arbetsmarknaden och genom arbete få in pengar som de förlorat på skatteklyftan. skedde lättnaden enbart för dem som var . Eftersom regeringen inte kunde förklara detta godtyckliga urval vidgades det 2008 till att gälla alla ålderspensionärer. Det vore bra för debatten om interpellanten förklarade varför pensionärer måste arbeta för att få ihop till en vettig pension och framför allt förklarade den skatteskillnad som finns mellan pensionärer och förvärvsarbetande. Många vill och kan stanna kvar och arbeta , och det kommer att vara lönsamt för både arbetsgivaren och den enskilde även med samarbetsregeringens förslag om särskild löneskatt. Den tidigare regeringen sänkte skatterna med över 130 miljarder. Vi kan se effekterna av det inom skola, vård, omsorg, en icke-fungerande järnväg, långa bostadsköer med mera. Samarbetsregeringen genomför nu ett stort antal reformer, verkliga reformer, sådant som gör livet bättre och enklare för människor och stärker välfärdsstaten. Dessa behöver finansieras, och återinförandet av särskild löneskatt för äldre är en del i finansieringen. 45 (M): Jag ska lägga en annan vinkling på den särskilda löneskatten, för den berör människor. Under valåret gjorde jag som äldrepolitisk talesperson för en Sverigeresa, från i norr till i söder. Syftet med resan var att följa och möta pensionärer i deras vardag. Jag träffade många män och kvinnor som hade gått i pension och fått ett väldigt trist liv. De kände att de inte hade samma livsglädje, de hade inte arbetskamrater, de kände att de började tappa livskraften. Det har startats seniorpooler, veteranpooler, Hyr en pensionär. Det handlar om en stor grupp där äldre personer, med F-skattsedel, kan välja att jobba eller . De gick in i sitt arbete, var mentorer, använde sin kraft och sin kunskap. Jag mötte också kuratorer som gick in och gjorde RUT-tjänster och annat för andra äldre. Det är oerhört viktigt. Vi står inför när av vår befolkning är över 65. Vi har inte råd att inte kunna använda dem. Då handlar det inte bara om dem som ska vara kvar på sin arbetsplats, utan det handlar om möjligheten att med hjälp av en F-skattsedel hitta nya vägar för ett nytt arbete. Det handlar inte om arbetsmiljön i det gamla jobbet utan om möjligheten att välja och känna att man fyller en funktion i arbetslivet. Det är sådana faktorer, sänkt löneskatt och även det förstärkta jobbskatteavdraget, som är centrala för dessa grupper. Jag skulle vilja säga att om finansministern möter de här människorna kommer hon att märka den besvikelse som finns. Förslaget innebär att risken ökar att människor behöver mer stöd tidigare. Det innebär att man inte kan skjuta på åldrandet på samma sätt. Det gäller att träna kroppen, men det gäller att också träna hjärnan för att den ska vara frisk allt längre. Därför är höjningen av löneskatten för äldre fatal för just den gruppen människor. Den höjda löneskatten tar bort livsglädje och livskvalitet. Det kommer att bli dödsstöten för många äldre där löneskatten inte tillfaller en stor arbetsgivare utan tillfaller den äldre själv, som kan göra nytta och förstärka sin pension. Men det är inte huvudsyftet. Huvudsyftet är att kunna vara levande hela livet. 46 (S): Jag har hört ett gäng moderater gå upp i talarstolen och tala om hur fantastiskt bra de har lyckats med jobben. Det är bara det att vi har en mycket hög arbetslöshet sedan Alliansen förlorade valet. skriver till och med själva i sin valanalys att det var jobben de misslyckades med. Den villfarelse som de moderater som just nu är närvarande i kammaren lever i kommer deras partiledning kanske snart att ta ur dem. Det var för att de misslyckades med jobben som de förlorade valet. Människor är förtvivlade över den höga arbetslöshet som den borgerliga regeringen lämnade efter sig. Jag hörde alla tre moderater i debatten säga att det tillkom många nya jobb under den borgerliga regeringstiden. Men hur var det egentligen? Hur många jobb var det som tillkom 2006, alltså det året vi förlorade valet? Det året tillkom 153 000 nya jobb. Året därefter, 2007, tillkom 80 000 nya jobb. Er finansminister hade sagt att det skulle ta innan er politik började bita, alltså 2008. Och vad hände då? Då kom jobbstoppet. Det skedde inte bara för att ni regerade, utan även för att den internationella lågkonjunkturen inträffade. Men det späddes på av den borgerliga politiken. Människor var skrämda. Ni hade förstört deras försäkringar, och de var rädda. Människor vågade inte satsa . Detta ökade på den höga arbetslöshet som vi drabbades av internationellt och här i . Sedan har många länder tagit sig ur krisen. har inte lyckats lika bra som de. Det finns sju länder i EU som har klarat sig bättre än vi. Trots att de har drabbats av samma internationella lågkonjunktur som vi har andra länder lyckats bättre med arbetslösheten. Jag hörde att den föregående talaren hade åkt på en liten turné i valrörelsen. Det är ju jättefint. Det är bara det att vi socialdemokrater träffar äldre personer . Vi träffar människor som blir utslitna på sina gamla jobb. Sedan hör jag uttalanden om att det inte handlar om att förbättra arbetsmiljön på det gamla jobbet. När man har blivit pensionär ska man starta något nytt, något lite mer kreativt, sägs det. Det är tydligen mycket bättre. Ska man ha en så cynisk syn på människor att man inte vill förbättra arbetsmiljön så att de orkar jobba fram till ? Jag tycker att det är tragiskt att vi har sådana politiker i riksdag . Den borgerliga regeringen förstörde arbetsmiljöarbetet på våra arbetsplatser. Det beklagar jag. ska vi försöka rätta till det. Det finns alldeles för många människor i det här landet som inte klarar att jobba fram till 65. Vi måste se till att fler kommer i arbete. Vår samarbetsregering har satt upp det ambitiösa målet att bli bäst i EU. Ni vågade inte ens sätta upp ett mål, men vi tänker vara konkreta och se till att fler kommer i arbete och att de som jobbar kan jobba ända fram till 65, och gärna längre om de vill det och inte har slitits ut . Det är vår ambition. 47 Finansminister (S): Med den demografiska situation vi har i är det oerhört centralt att alla som kan och vill bidra med sitt arbete också får möjlighet att göra det. Det är den här samarbetsregeringens utgångspunkt. Precis som tar upp är det viktigt att många fler får möjlighet att jobba till . Det är därför viktigt att vi har ett gott arbetsmiljöarbete. Alldeles för många människor blir sjuka och kan inte jobba till en gång. Det var väldigt tråkigt att den förra regeringen skar ned på arbetsmiljöarbetet och lade ned institut som sysslade med forskning om arbetsmiljön. Den här regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att vi ska återupprätta arbetsmiljöarbetet. Vi stärker anslaget till redan från . Vi ökar det statliga bidraget till skyddsombudsverksamheten. Vi förstärker arbetslivsforskningen. Därutöver vill vi försöka säkra kompetensförsörjningen i företagshälsovården. Regeringen gör en samlad satsning på att stärka möjligheterna för människor att arbeta . Det är oerhört viktigt. Sedan är det viktigt att människor som vill och kan ska ha möjlighet att arbeta senare i livet också – efter 65 och upp till 67 men även efter att man gått i pension. Det är viktigt att kunna göra både och. Det är viktigt att vi har arbetsplatser i med en sådan arbetsmiljö att människor har möjlighet att jobba, i alla fall ; självklart är det bra om man kan göra det längre än så. Det finns väldigt många äldre i som gör viktiga bidrag inom olika sektorer och branscher och bidrar med sitt arbete på så sätt att det stärker tillväxten och ger oss goda skatteinkomster för en god välfärd. Men för att människor ska kunna jobba är det också viktigt att man har en fungerande välfärd. Det är viktigt att ha ett fungerande arbetsmiljöarbete, men vi behöver också på andra områden ha en fungerande välfärd. Något som påverkar inte minst kvinnors möjligheter att arbeta heltid och arbeta högre upp i åldrarna är att det finns en fungerande äldreomsorg. Undersökningar visar att över 100 000 personer, de allra flesta kvinnor, har gått ned i arbetstid för att sköta en nära anhörig därför att äldreomsorgen inte håller tillräckligt hög kvalitet. Här går miste om många kompetenta kvinnors arbetsinsatser. Jag är också övertygad om att många går för tidigt i pension för att vårda nära anhöriga. Därför gör den här regeringen en investering i att förstärka personalen för att kunna höja kvaliteten i äldreomsorgen, så att färre kvinnor ska behöva gå ned i arbetstid eller gå i pension för att vårda nära anhöriga, om de inte har gjort det för att de önskar det; man ska inte behöva göra det för att äldreomsorgen håller för dålig kvalitet. Men för att kunna genomföra den typen av satsningar måste man också finansiera dem. Den tidigare borgerliga regeringen lämnade stora underskott efter sig i de offentliga finanserna. Det gör att vi höjer en del skatter. Men den sammantagna effekten av regeringens skattehöjningar och satsningar kommer att bli att sysselsättningen stiger och att arbetslösheten sjunker något, vilket regeringen beskriver i sin budgetproposition i finansplanen. har frågat om den särskilda löneskatten kommer att leda till att fler stannar . Svaret är ja. De skatteintäkter vi får in kommer vi att använda på ett sådant sätt att de möjliggör för fler att stanna i arbetslivet och möjliggör för till exempel kvinnor att arbeta längre och slippa gå ned på deltid. Jag vill också påpeka för , som är påtagligt nöjd med läget i , att vi har en hög arbetslöshet. Det faktum att statsskulden minskade under den borgerliga regeringen beror på att man sålde ut de statliga bolagen. Hade den borgerliga regeringen inte sålt ut statliga bolag hade statsskulden inte minskat. Det är naturligtvis inte en hållbar strategi att sälja ut matsilvret för att klara skulden. 48 (M): Först vill jag vända mig till finansministern. Vi pratade även förra gången om detta med att sälja ut matsilvret. Jag påpekade då att en mycket viktig orsak till att statens skuldsättning ökat är att Riksgälden har lånat upp pengar, bland annat för att låna vidare till och för att öka valutareserven. Att påstå att statsskulden har minskat på grund av att vi sålt statliga bolag är helt enkelt fel. Finansministern gissar att skattehöjningarna kommer att medföra att fler äldre kommer att arbeta. Jag tycker att det är en fantastisk gissning. Vi får väl se vem som får rätt. pratar om att pensionärerna har förlorat på skattereformen. Sanningen är faktiskt den att pensionärerna har fått rejäla skattesänkningar. När man tittar på både skatter och pensioner kan man konstatera att ingen pensionärsgrupp i förlorade köpkraft under alliansregeringen. Garantipensionärerna fick de allra bästa köpkraftsökningarna av alla pensionärsgrupper. Det var faktiskt så det såg ut i under krisåren. Så såg det inte ut i vår omvärld. fortsätter som vanligt att blanda äpplen och päron. Men det mest intressanta tycker jag är att hon pratar om Socialdemokraternas fina mål och om att Alliansen inte skulle ha några mål. Alliansen har ett tydligt mål för antalet jobb i . Vi ska ha fem miljoner i arbete. Då krävs det 350 000 fler arbeten. Socialdemokraterna har någon annan sorts diffust mål, där man försöker dölja arbetslöshet för att visa att man gör nytta. Man har till och med tagit bort Alliansens jobbmål, vilket är ganska uppseendeväckande. Det här förslaget är det inte bara jag, och Alliansen som är kritiska mot. Det finns en kompakt kritik från nästan alla remissinstanser som svarat på detta. TCO säger att förslaget motverkar att fler äldre stannar i arbetslivet. Företagarna, , och säger att förslaget kommer att leda till minskad efterfrågan på äldre arbetskraft. säger att förslaget riskerar att få negativa konsekvenser för äldre småföretagare. och Arbetsförmedlingen sågar också förslaget och säger att det kommer att påverka sysselsättningen bland äldre personer. säger till och med att det hade varit önskvärt att effekterna på sysselsättningen analyserats i större utsträckning. Det är precis den kritik som jag har i min interpellation. Trots denna massiva kritik väljer regeringen att gå vidare med förslaget. Varför lyssnar man inte på remissinstanserna? Jag vill återkomma till detta med att vi blir äldre och friskare, som också nämnde. Det finns en diskussion i samhället bland nationalekonomer och andra om att det är ohållbart med dagens faktiska pensionsålder. Det är jättebra att regeringen vill att fler ska kunna arbeta fram till den ordinarie pensionsåldern. Det är någonting som även Alliansen hade starkt fokus på. Men det är också viktigt att man kan arbeta efter pensionsåldern om man vill det och känner att det tillför livet någonting. För många är det här en väldigt viktig social fråga också, inte bara en ekonomisk fråga. Alliansen har som sagt inte valt en tvingande höjning av pensionsåldern, utan vi föredrar att ge de äldre morötter att arbeta längre. Som jag nämnde har detta fungerat ganska bra. Vi har 90 000 fler som arbetar, och vi har många äldre som startar egna företag. Man kanske på ålderns höst förverkligar någon idé som man hade under sitt yrkesliv. Den sänkta arbetsgivaravgiften för äldre har med andra ord varit en väldigt bra investering för samhället, gett önskad effekt och bidragit till tillväxt och välfärd. Med den svaga S-MP-regeringens politik finns stor risk att färre äldre kommer att förvärvsarbeta. Då blir det sannolikt förr eller senare aktuellt att obligatoriskt höja pensionsåldern, det vill säga att regeringens indragna morötter ersätts med en piska som tvingar alla äldre att arbeta längre. Är finansministern medveten om denna risk? 49 (M): Först vill jag ta bort den föreställning som finns bland några av talarna att det har blivit minskade inkomster till exempel till kommuner och landsting. Sanningen är att om vi räknar till ökade inkomsterna totalt från runt 450 miljarder till 600 miljarder. Även om man räknar bort inflation och annat har det varit en mycket bra utveckling för kommunsektorn. Det kan på olika sätt vara så att skolan har fått mindre pengar. Men det beror inte på inkomsterna till kommuner och landsting. Nästa fråga, som lite grann tog upp, är att det skulle vara någon konfliktlinje när det gäller arbetsmiljö. Det är det självklart inte. De flesta partier, för att inte säga alla partier, vill nog att det ska vara en bra arbetsmiljö och att den ska bli bättre. Vi ser stora saker som vi måste förbättra. Det gäller inte bara arbetsmiljön utan varför människor blir sjuka och hur det kommer sig att sjukskrivningarna ökar till exempel efter att man har fått barn och så vidare. Det måste vi gå vidare med. Det gäller arbetsmiljön på arbetet men också helheten. Vi vet att den psykiska utsattheten ökar efter att man har fått barn, kanske genom att man har ett helhetsansvar som är alldeles för stort och att jämställdheten inte fungerar i verkligheten. Om vi inte tittar på den demografiska kurvan framåt, där antalet pensionärer kommer att öka mycket kraftigt till ungefär 2037 eller 2038 och där det går rakt uppåt, kommer vi inte att klara detta. Därför kommer alla åtgärder för att vi ska få fler i arbete även i högre åldrar att vara jätteviktiga. 50 (S): Jag tror att interpellanten kan hålla med om att den höga arbetslösheten och att den ännu högre arbetslösheten bland unga är det stora problemet i . Vi måste få fler arbetade timmar genom att minska arbetslösheten framför allt bland de yngsta åldersgrupperna som annars riskerar att fostras in i ett tillstånd av stadigvarande arbetslöshet. Att framställa ett ökat yrkesarbetande bland landets ålderspensionärer som den viktigaste frågan för att få fler arbetade timmar är att missa huvudproblemet. De för få arbetade timmarna bland dem och i de yngsta åldersgruppen är väl ändå det som är huvudproblemet. Samarbetsregeringen vill ha ett väl fungerande utbildningssystem där alla kan få en gymnasiekompetens som också kan föra vidare till högskolestudier. Efter studierna vill vi så snabbt som möjligt kunna få in unga i arbete. Inte minst därför har vi formulerat 90-dagarsgarantin. För att genomföra dessa reformer krävs investeringar. Att återinföra den särskilda löneskatten för äldre än en del för att kunna finansiera detta. 51 (M): Först måste jag börja med som ironiserar över en liten resa. Jag förbehåller mig rätten att slippa härskartekniker i talarstolen. Jag tänker inte använda mig av dem. Jag har full respekt för att alla som sitter här gör ett bra jobb. Jag möter många äldre . Jag möter många i personalen och många av mina gamla elever . Jag har en god bild av hur det ser ut. Det är inte så att det finns en motsättning mellan arbetsmiljösituationen för att vara kvar längre sedan man fyllt och att ge livsglädje och möjligheter att bevara friska funktioner efter att man har fyllt . Jag ser heller ingen mening i att sätta äldre och yngre mot varandra. Vi behövs alla. Det blir inte bättre för att man höjer arbetsgivaravgiften för de unga. Det blir inte fler som jobbar där. handlar debatten om vad som händer . Det är viktigt att man har den diskussionen. Det är fokus. Det är därför jag sade till finansministern att det inte är en arbetsmiljöfråga. Det handlar om: Hur ska vi bevara de friska funktionerna allt längre? Det är fler i arbetskraften . Men det räcker inte. Vi behöver alla. När det gäller att många anhöriga går ned i arbetstid för att hjälpa de äldre är det inte beroende på vad som händer inom äldreomsorgen och äldreboendena utan det som instiftades efter 2002, kvarboendet i hemmet. Det är otroligt många ensamma som sitter hemma själva där anhöriga går in. Det är dem som vi måste komma åt. Då behövs det lite satsning på äldrebostäder och annat som inte finns i regeringens budget. 52 (S): Jag ska börja med att be om ursäkt om det är så att har uppfattat det som att jag använt mig av härskartekniker. Det är absolut inte min mening. Jag vill att vi ska ha en öppen och ärlig debatt här mellan varandra, och då ber jag om ursäkt. Däremot har jag en helt annan uppfattning när det gäller er politik, och jag är väldigt glad att vi slipper den . Ni säger med läpparnas bekännelse i debatten att ni vill ha en bättre arbetsmiljö även om ni sedan i nästa andetag säger att det inte har någon betydelse. Ni har försämrat arbetsmiljön under era mandatperioder eftersom ni bland annat har tagit bort kontrollerna. Ni sa: Det är så jobbigt för arbetsgivarna, och därför ska vi inte ha kontroller. Det har försämrat för de anställda. Dessutom är det färre anställda inom vården och äldreomsorgen per äldre räknat, eftersom vi har blivit fler. Alla som jobbar inom vården och äldreomsorgen har det mycket tuffare på grund av er politik. Ni kan ha förmånen att rösta för en politik som satsar 2 miljarder mer än vad ni själva föreslår på äldrevården. Ni kan också vara med och rösta för att sänka pensionärsskatten, den som ni har infört. Ni kanske avstår från det. Men erbjudandet står kvar. har ni möjlighet att satsa på äldrevården och sänka skatten för pensionärerna. Vi socialdemokrater tänker jobba aktivt för att människor ska klara sig på arbetet. De ska inte bli utslitna innan de är , och de kan gärna jobba kvar efteråt. Då måste vi ha en bra arbetsmiljö, mindre stress och många avlastningar. Vi behöver fler som jobbar och hjälper varandra. 53 (S): Jag får hoppas att jag inte använder några härskartekniker. Jag brukar ibland bli anklagad för det, så man vet aldrig. När jag hör debatten funderar jag: Hur många äldre kommer till följd av denna reform, som vi nu föreslår, att sluta jobba? Långt innan jag kom in i , när vi hade haft socialdemokratisk majoritet under , besökte jag mest växande arbetsförmedling, i en väldigt god mening. Det var äldre som ville fortsätta att jobba. Det var den så kallade Seniorförmedlingen. Sedan lade man ned alla specialförmedlingar, så den försvann. Vi vet inte riktigt vart alla dessa tog vägen. Detta var framgångsrikt. Det handlade om diverse olika människor. Det fanns de som ville fortsätta att arbeta heltid till, och det fanns de som tyckte att de kunde göra det arbete de hade gjort tidigare eller arbeta i någon annan verksamhet. Det låter som att det aldrig har varit någon över 65 som har jobbat, och helt plötsligt växte det till 90 000. Hur många började det med, då? Den frågan måste man också ställa sig. Hur många kommer att lägga av nu helt plötsligt från ? Det tycker jag är en viktig frågeställning. Vi har förmodligen inga svar på detta. Jag har det inte, och ni har det inte. Men ni förutsätter det, för ni tror att skattesänkningar är det som löser nästan alla politiska problem som finns. Låt mig säga ytterligare ett par saker till , för han är den enda som kan svara mig . När det gäller detta att man ska ha fem miljoner arbetande eller om man ska ha EU:s lägsta arbetslöshet kan vi alltid fundera över vilket som är mest ambitiöst – det ena eller det andra. Jag tycker att man ska ha ambitiösa mål när det gäller just arbetslösheten. När det sedan gäller hur man väljer att formulera dem kan man ha lite olika uppfattningar. Visst är fem miljoner i sysselsättning ett ambitiöst mål, men jag vill påstå att också vårt mål är det. Man säger också: Om vi gör det här kommer vi att gömma undan allihop! Det är bara det att när den borgerliga regeringen tillträdde återuppstod nästan alla de åtgärder vi hade på arbetsmarknaden, fast de hette lite annorlunda. Det var ungefär samma sak i alla fall; det varierade bara lite grann. Det råder ingen tvekan om den saken. säger att det inte beror på de statliga företagen att statsskulden minskade. och jag satt vid det tillfället i näringsutskottet. Jag minns mycket väl att var i utskottet ett antal gånger och bedyrade att det inte var någon ideologisk utförsäljning utan att detta gjordes för att minska statsskulden. Det var det huvudsakliga skälet. Detta anfördes , och när man ifrågasatte det visade upp exakt hur mycket det här skulle innebära vid olika nivåer. Det var detta det handlade om när man sålde ut de statliga företagen. Sedan är det klart att man har lånat ut på andra håll också; det är en annan sak. Jag vill säga en sak till innan jag slutar, fru talman. Det gäller småföretagarna. Det är många småföretagare som fortsätter, men det är också väldigt många som vill sluta. Vi har inte klarat generationsskiftet. Den förra regeringen hade inte tillräckligt många bra förslag för att komma så långt. Jag hoppas verkligen att vi ska lyckas bättre med den uppgiften. 54 Finansminister (S): är förbluffad över hur höga skatter skulle kunna ge hög sysselsättning. påpekar han att har den högsta sysselsättningsgraden i . Har vi höga skatter i , eller har vi låga? Om vi tittar oss runt i världen – är det så att de länder som har låga skatter har hög sysselsättningsgrad? Eller är det kanske så att de länder som har höga skatter oftast har en högre sysselsättningsgrad? Man kan inte bara titta på skatten, utan man måste också titta på vad skattepengarna används till. Låt oss tänka oss att man till exempel inte hade någon inkomstskatt alls men inte heller någon barnomsorg. Om vi då bara tittade på att man införde en inkomstskatt skulle vi kanske kunna tro att folk skulle arbeta mindre.