prot · H10964 · 2014-02-04 00:00:00 — Man kan inte bara lägga detta på kommuner och landsting, speciellt inte med tanke på att den förda politiken har drabbat den kommunala nivån. Man har vältrat över kostnader på framför allt kommunerna. Jag hoppas att regeringen ser konsekvenserna och också gör någonting åt dem. 20 (S): Det gäller att hålla ihop ett pastorat, och så är det också med ett land. Det gäller att hålla ihop det. I landet är det 290 kommuner. Det är, precis som tar upp i sin interpellation, väldigt olika förutsättningar. Ett system som har tjänat landet och kommunerna väldigt väl är det skatteutjämningssystem som vi har haft. Det har skapat någorlunda rimliga förutsättningar i de olika kommunerna i landet att ha en service som är någorlunda likvärdig. Vi har många små kommuner med låga befolkningstal. Dessutom har många av de små kommunerna med låga befolkningstal väldigt stora geografiska ytor att hantera. Det gäller inte minst uppe i norr. Många av dem är också pressade av utflyttning som gör att ekonomin är oerhört trängd. Det finns väldigt stora skillnader i förutsättningar att bedriva verksamhet i en lågskattekommun och i en högskattekommun. Många av kommunerna med låga befolkningstal som är geografiskt stora är högskattekommuner. Jag ska ta ett exempel från verkligheten. Det är uppe i som har närapå högre kommunalskatt än . Där har man samordnat sin verksamhet med grannkommuner på snart sagt alla områden när det gäller teknisk förvaltning, räddningstjänst, äldreomsorg och utbildningsverksamhet. Man funderar till och med på att skicka barnen till skolor tur och retur för att man inte har pengar. Det var till och med så illa att man inte ens hade pengar att plantera blommor på torget. När man gjorde det senaste bokslutet hade man inte ens pengar att ta en ekonom, så ett kommunalråd fick göra bokslut. Det var det socialdemokratiska kommunalrådet som har en gedigen utbildning som ekonom som fick göra bokslutet. Det är jättestora skillnader. Det är, herr talman och statsrådet, verkligheten ute i de 290 kommunerna vi har. I många kommuner ser det ut så. När alliansregeringen körde igenom den senaste förändringen i skatteutjämningssystemet tillförde man närapå 1 000 miljoner till systemet. De 1 000 miljonerna gick till de kommuner som har lägst skatt. , som har närapå lägre skatt än , var en av de kommunerna. Min fråga till statsrådet är: Har statsrådet någon idé om hur man kan utjämna skillnaderna eller någon idé om hur den här typen av kommuner ska kunna stödja näringslivsutvecklingen när de har fullt upp att klara av att ge någorlunda rimlig service till sina medborgare och de företag som finns etablerade? 21 (FP): Det talas från denna talarstol alldeles för lite om kommunalskatten i . Det är sällan det görs, och därför vill jag göra det. styrs av Socialdemokraterna, och och har en kommunstyrelseordförande som heter , som är en klok person. Det skulle nog inte mina partikolleger där säga. Där har man sänkt skatten med . Det är första gången som man gör detta i . Det må ju vara. Men det intressanta är den motivering som har för varför man ska göra det, utöver det att man har råd med det. Det är att kommunalskatterna är så väldigt betungande för många människor att det är bra för många människor i även om skattesänkningen är liten. De har hög skatt i . Det är bra för väldigt många människor att man kan visa att man också i vill sänka skatten för de många människorna. Det är av alla kvinnor och av alla män som bara betalar kommunalskatt. Detta är en verklighet. Kommunalskatten är oerhört tung för många människor. Jag tycker att detta med är intressant. Motiveringen från kommunstyrelsens ordförande till att man vill sänka skatten är intressant. Det är en bra åtgärd för människorna i . Dess värre är det precis som säger: Skattetrycket går upp i den kommunala sektorn. Det har höjts i kommuner och landsting från 31:73 till 31:86. Det är ett jätteproblem för många människor att kommunalskatten har höjts i oerhört många kommuner och landsting. Låt mig gå vidare till jobbskatteavdraget och det som är den verkligt goda motiveringen för detta, nämligen det som finns i svaret från finansministern på interpellation. Om vi ska kunna behålla välfärden måste fler människor komma i arbete. Det är det som är själva finessen med jobbskatteavdraget. Jag och råkade vara på samma seminarium då man presenterade förslaget till en ny skattereform. Det är möjligt att inte hörde detta, men jag hörde professor säga att jobbskatteavdraget har haft funktionen att det har ökat sysselsättningen. Det är en sanning där man kan diskutera hur mycket det har inverkat, men det var entydigt att jobbskatteavdraget har varit bra för sysselsättningen i landet. Jag har en fråga som jag har ställt till vice ordföranden i skatteutskottet , till , till och senast till : Hur många fler jobb skulle det ha givit på i om man inte hade infört jobbskatteavdraget ? Jag får aldrig något svar på frågan hur man stimulerar konjunkturen. Är detta dåligt eller bra? Den centrala frågan om man ska klara att producera och få efterfrågan på Volvobilar i är att man måste ha köpkraft i landet. Allra sist, herr talman: finansministern i det förra inlägget nämnde manna från himlen vill jag säga något som förmodligen alla i det här landet känner till. Det står i om manna från himlen. Den kom under israeliternas 40-åriga uttåg ur då fick ta emot manna från himlen. Detta inträffade enligt historikerna någonstans mellan 2000 och 4000 före . Det är osäkert att bygga ekonomiska prognoser på att det ska komma att inträffa ytterligare under den närmast kommande mandatperioden. 22 Finansminister (M): En ansvarsfull politik bygger på att man har tillväxt i ett land, att man får utveckling, att man håller ordning på stabiliteten och att man levererar reallöner. Det har gjort i större utsträckning än något annat europeiskt land. Jag hade en diskussion härförleden med LO:s ordförande , som konstaterade att när han diskuterar med sina kolleger internationellt förs diskussionen om varför reallönerna har fallit eller stått still och varför löntagarna inte har fått någon del av dem. har de ökat i , och har de ökat med . Vår linje står ut därför att vi kan leverera en bättre standardutveckling till väljarna och till medborgarna. Det bygger på att vi klarar av att hålla ordning och reda i vår ekonomi. Det har vi också gjort i det offentliga. Men vi kan inte bara prioritera det offentliga, för då tappar vi våra reallöner. Låt oss se hur det ser ut i . Vi har en offentlig sektor på av bnp. Det är en av de största och mest omfattande bland industriländerna. Den har inte minskat under krisåren, utan den har stått still på . Det var den nivå som Socialdemokraterna ansåg var lämplig när de lämnade ifrån sig regeringsmakten. har ungefär en fjärdedel av all arbetskraft i den offentliga sektorn, vilket står ut som en av de högsta andelarna bland industriländerna. Den har rätt stabilt legat på , också då Socialdemokraterna styrde. Låt oss titta lite på nuläget i kommunerna, som beskrivs som en stor katastrofzon med den nyansrikedom som så väl hittar på den mörkaste sidan av paletten. Vi har en stigande sysselsättning i kommunsektorn. Den skattefinansierade välfärden sysselsätter 20 000 personer fler än 2006, och vi räknar med att det är 25 000 personer fler när detta år går mot sitt slut. Hur kan jag då säga det? Jo, därför att vi har rekordmånga lediga platser anmälda från kommunsektorn och välfärden just . Vi låg på 22 000 nyanmälda lediga platser i kommunsektorn. Det är den sektor i ekonomin som just nu har flest nyanmälda lediga platser. Vi har varsel i kommunsektorn som låg på strax över 100 personer – i en sektor som sysselsätter väl över en miljon människor. Det som sker är alltså att sysselsättningen i skattefinansierad välfärd stiger, att kommunerna ligger på rekordnivåer för nyanmälda lediga platser och att de får stigande intäkter. Vi räknar med att vi hade en ökning med 35 miljarder, och då talar vi om praktiskt taget utfall. Om vi tittar på 2013 till 2014 landar det på en ytterligare ökning på 15 miljarder. Det är alltså en skatteintäktsökning för kommunsektorn på 50 miljarder , vilket också förklarar varför sektorn uppvisar så goda resultat. Jämfört med den tid då Socialdemokraterna styrde, då kommunerna ofta slirade runt längs nollan, har vi alltså haft plusresultat på kommunsektorn år under dessa år trots att vi har haft den svåraste ekonomiska krisen . Sedan kan man alltid önska att man hade större skatteintäkter och att det gick ännu bättre. Men vi kan inte bortse från att vi bara den senaste tvåårsperioden alltså har en ökning av skatteintäkterna på för kommunsektorn. I takt med att ekonomin återkommer och vi ser hur tillväxten i omvärlden slutar att tynga oss är det klart att skatteintäkterna fortsätter att stiga. Det är så ekonomi fungerar. Om vi har ordning och reda i offentliga finanser klarar vi av att stabilisera ekonomin, och då kan man också upprätthålla en god välfärd. Det är skälet till att vi har en styrka i kommunernas ekonomi. 23 (S): Först vill jag rikta ett tack till för det oväntade eldunderstödet. Det var en torped midskepps mot finansministerns fartygsbygge. Det var härligt att höra, . Jag kastar gärna en livbåt till dig när skeppet ska sjunka. Till finansministern vill jag säga att han vet att det är färre anställda i kommunfinansierad verksamhet. Det är 10 000 färre anställda jämfört med som arbetar i den direkta verksamheten. Vi är nere i antal 100 per 1 000 boende, på samma nivå som under saneringsåren. Vad finansministern räknar in är de tusentals och åter tusentals som kommuner har anställt i tillfälliga arbetsmarknadsåtgärder därför att staten har svikit. Det är sanningen. Finansministern verkar inte särskild bekymrad över kommunsektorns ekonomi och därmed förutsättningar att klara välfärden. Jag läste vad han skrev i , då han säger: De kommuner som har problem har inte skött ekonomin, eller så har de strukturproblem. I mitt hemlän, , höjer det moderatledda skatten med . Är det misskött? I mitt hemlän höjer det alliansstyrda med i samlad effekt. Är det misskött? Det alliansstyrda höjer med i samlad effekt och det moderatledda med i samlad effekt. Är de misskötta, ? Har de strukturproblem? Eller kan det ha ett samband med att finansministern och regeringen i princip väljer att låta hela budgetutrymmet gå till skattesänkningar och att kommuner tvingas betala för massarbetslöshetens kostnader och nedskärningar i sociala villkor för människor? Då kommer besparingar, nedskärningar i verksamheter och försämringar. Och inträder också någonting annat, nämligen att kommunens verksamhet blir en bas och andra etablerar sig och säger: Du kan köpa till. I går i SVT kunde vi höra om konceptet Silver Life i äldreomsorgen. Kommunen står för en bas, och du som har pengar kan köpa en bättre kvalitet. Det är inte längre behovet som styr utan den ekonomiska resursen hos den enskilde. Sjuka och fattiga ställs i en annan kö. Är det en bra utveckling, finansministern, att vi börjar få en situation där starka kapitalintressen exploaterar ett missnöje med välfärden och säljer in en annan produkt för den som har en god ekonomisk situation? Behöver inte skolan, vården och jobbsatsningarna mer resurser, finansministern? Tänker finansministern fortsätta att driva skattesänkarpolitik som den viktigaste ambitionen i den ekonomiska politiken? 24 FINN (M): Vi måste slå hål på detta illusionsnummer från Socialdemokraterna. vill i sin skuggbudget höja skatteuttaget från svenska folket med – det är – och samregera med som vill öka skatteuttaget med . Med stöd av Vänstern blir det säkert lite till. Man försöker göra gällande att de här pengarna skulle transfereras till kommunerna, trots att de redan har fått ett permanent och konjunkturellt stöd av staten, ett mångmiljardbelopp av Alliansen. Så kommer inte att ske. Huvudsakligen kommer de här skatteuttagen att gå till direkta transfereringar till människor som förflyttas till förtidspension och långtidssjukskrivningar och får ökade arbetslöshetsunderstöd för att återgången till arbete ska hindras. De här pengarna kommer inte att ges till kommuner och landsting. Man kommer att höja skatten i kommuner och landsting, vilket Sossarna ju närmast är världsmästare på. Jag tror inte alls att det här är rimligt att beskriva som en utveckling där det socialdemokratiska skatteuttaget, med stöd av och Vänstern, av svenska folket över huvud taget kommer att påverka skatteuttaget i kommuner eller landsting. Att sedan hävda att försörjningsstödet i kommuner skulle vara det som drabbas när man drar in på de största utgifterna för staten, nämligen socialförsäkringarna, är en kraftig överdrift, för att inte säga en lögn. Det är en liten rännil jämfört med de utgifter som transfereringssystemen hade, låt säga 2002–2003, när det toppade med 550 000 förtidspensionärer i . Jag är övertygad om att med den demografiska utveckling som beskriver kommer Socialdemokraterna att få ännu mer transfereringskostnader och ännu större krav på kommuner och landsting att göra skatteuttag. Det blir kort sagt en skattechock på alla tre skattenivåer i det här landet om Socialdemokraterna återtar regeringsmakten. 25 (S): Det intressanta när man tittar på skattehöjningarna i kommuner och landsting, som vi har kunnat se ökar mycket, är att de drabbar alla oavsett vilken ekonomi man har. Skattehöjningar på statlig nivå drabbar dem som har pengar, men kommunalskatt och landstingsskatt är platt skatt och drabbar alla. Det drabbar även alla dem som inte har fått ta del av jobbskatteavdraget. Det drabbar förtidspensionärer, ålderspensionärer, sjuka, arbetslösa och föräldralediga, och framför allt drabbar det dem som har dålig ekonomi. Det är det som gör det här så orättvist. Staten vältrar över kostnader på kommuner och landsting som slår både mot dem som har fått jobbskatteavdrag – de får ju också höjd kommunal- och landstingsskatt – och alla som inte har fått jobbskatteavdrag. Det är inte rättvist, och det har bevisligen lett till ett ökat tryck på kommuner och landsting att klara ekonomin och framför allt att klara välfärden. Vi kan se att personaltätheten har minskat inom vården, trots att vi har allt fler äldre. Det vill säga att vårdbehovet ökar men vårdplatserna minskar i förhållande till människorna. Man kan inte bara räkna antalet platser, eftersom befolkningen växer. Räknar man i kronor och ören räknas lönerna upp, det vill säga det kan se ut som en satsning när det i själva verket är en nedskärning. Man kan se att välfärden går på knäna, och det är i stor utsträckning de stora skattesänkningarna på statlig nivå som ligger bakom det. Man vältrar över kostnader på kommuner och landsting, och man vältrar även över kostnaderna på privatpersoner. Det är många som försörjer sin partner som inte längre får a-kassa eller sjukförsäkring. Man har alltså också privatiserat det. Framför allt har det inte lett till att arbetslösheten har minskat. krävs rättvisa och nya grepp. 26 (S): Kommunerna får stigande intäkter, säger finansministern. Det där är lite olika, men vi kan i alla fall notera att de tio rikaste lågskattekommunerna, moderatstyrda, i fick 1 000 miljoner extra. Det kommer de förmodligen att få om alliansregeringen får fortsatt förtroende. Det här ska jag berätta om när jag åker omkring i , , , eller . Vart jag än åker ska jag berätta att så här fördelar man pengarna. Man ger 1 000 miljoner till dem som redan har. Jag ska också berätta det för de stockholmare som har sin mamma eller pappa på äldreboendet i en glesbygdskommun där kommunpolitikerna funderar på hur de ska få ihop ekonomin. Kan de behålla efterrätten för din mamma och pappa? Så ser situationen ut. Det ser lite olika ut i de 290 kommunerna. Det gäller att hålla ihop ett pastorat, och det gäller också att hålla ihop ett land. 27 (FP): Den där livbojen som i försökte kasta till mig tycker jag att han ska behålla, för den kommer att behöva när han ska förklara för sina väljare att det jobbskatteavdrag som förklarade är jätteorättvist ska Socialdemokraterna behålla till sista kronan. Behåll den livbojen, för den kommer verkligen att behövas. Det är riktigt som säger att kommunerna ser väldigt olika ut. har 850 000 invånare, och har 2 000–3 000 invånare. Det är skillnad. Man kan också göra en annan jämförelse. Om , som är en väldigt stor kommun, hade haft samma befolkningstäthet som skulle det bo ungefär 80 miljoner människor i . Å andra sidan skulle det bara bo 2,3 personer i . Det här ger lite perspektiv på att det är olika i olika kommuner. Jag noterar ändå att kommunerna är välskötta i det här landet. Det är det grundläggande att vi har välskötta kommuner. Men de ser väldigt olika ut. Det finns också en tendens att måla fan på väggen. Jag lät göra en undersökning av hur SKL, Kommuner och Landsting, hade förhållit sig i sina prognoser. Jag minns inte det exakta årtalet, herr talman, men har man varnat för att det kommer att gå åt h-vete. Men så är det inte. Kommunerna kommer att klara sig hyfsat eftersom man anpassar sina kostnader till detta. Det innebär inte att man har det väl förspänt. Jag noterar – jag vet inte för vilken gång i ordningen – att jag aldrig får några svar på frågan hur många fler jobb det skulle ha lett till på om inte jobbskatteavdraget hade införts. Hur många fler jobb skulle det ha lett till? Hur mycket skulle sysselsättningen ha ökat på i ? Den frågan, herr talman, förblir alltid obesvarad. 28 Finansminister (M): Det är viktigt att vi har en grundlig och saklig utgångspunkt för de här debatterna. har alltså samma andel offentliga utgifter som när den här regeringen tillträdde. Bnp har vuxit kraftigare i än i kanske något annat land i och kanske något annat industriland som vi kan jämföra oss med. Därför har också intäkterna och utgifterna i den kommunala ekonomin ökat. Det är därför vi står ut som ett land med en av de högsta andelarna offentligt sysselsatta. De offentligt sysselsatta jobbar alltså i vård, skola och omsorg, och det har vuxit i takt med att den övriga ekonomin har vuxit. Det är naturligtvis en positiv faktor. Det leder till att SCB:s statistik inte visar den bild som gör gällande, utan den skattefinansierade sysselsättningen som går via kommuner och kommunernas verksamheter har ökat från 1 200 000 till 1 220 000. Det är alltså 1 220 000 människor som jobbar i dessa verksamheter, och de är fler än de var 2006. Det är positivt. Vi behöver bra barnomsorg och bra skola. undrar om skatteintäkterna ökar. Låt mig därför, för enkelhetens skull, berätta om siffrorna. De samlade intäkterna för kommunerna var 656 miljarder , när jag tillträdde. , när vi hade val, var de 785 miljarder. , när vi ska ha val, är de 889 miljarder. Det har skett en tveklöst och oomkullrunkeligt kraftig ökning av kommunernas intäkter . Trots de farhågor som Socialdemokraterna har haft här om att den kommunala ekonomin ska undergrävas – helst riktigt långt fram när det är svårt att kontrollera det – har vi kunnat visa att vi inte har haft den utvecklingen i kommunerna. Resultaten i kommunsektorn har stått sig genom hela krisen. Vi har alltså klarat sysselsättningen, och vi har klarat resultaten. när ekonomin i omvärlden börjar komma i ordning kommer skatteintäkterna naturligtvis att stiga i snabbare takt, när vi får lite bättre tillväxt därför att tyskar, fransmän och italienare inte tynger vår ekonomi lika mycket. Det är klart att de pengarna i stor utsträckning kommer att gå till kommunerna eftersom vi har relativt höga skatter i det här landet. Sedan vore det klädsamt om Socialdemokraterna bekymrade sig om att redovisa vad deras egen politik skulle få för konsekvens för kommunsektorn. Den socialdemokratiska budgeten har ju sin kärna i bidragspolitiken, och den allra mest intressanta budgetposten är att hela avvecklingen av reformerna av sjukförsäkringen kostar . Det kan inte gå att uppbringa en person i , som inte tillhör den socialdemokratiska riksdagsgruppen, som tror att uppgiften stämmer, att vi skulle kunna rulla tillbaka alla kontrollmekanismer, öppna förtidspensioneringen, uppmana människor att lämna arbetsmarknaden och att det skulle kosta . Vi vet att det kommer att kosta kanske 13, 23 eller 33 miljarder – oerhört mycket mer! Då vet vi att det återigen blir som det var under de socialdemokratiska åren; kommunsektorn med skolan, barnomsorgen och välfärden får stå tillbaka eftersom den centrala offentliga uppgiften är att betala ut människor från arbetsmarknaden så att man hyfsar till statistiken. Det är då vi får skattehotet. vet hur de här siffrorna ser ut. Det har skett en mindre justering uppåt av kommunalskatten under våra år, . Det är alltså inte en drakonisk höjning utan en 13-öreshöjning. Däremot höjdes kommunalskatterna kraftigt när och styrde i därför att alla pengar i staten då gick till bidragen. Sedan fick man betala med skattehöjningar i kommunen. 29 (S): Varför måste man alltid vänta till memoarerna? Jag vet att det i memoarer med titeln långa år kommer att stå: Vi var alltför ensidiga i vår tro att skattesänkningar skulle driva fram nya jobb. Det var en felsyn, präglad av min nyliberala ungdom, och ledde också till att äldreomsorgen utarmades, skolan fick problem och antalet anställda i den gemensamt finansierade verksamheten blev alltför litet. Det led vi av . Jag slår vad med dig, . Detta kommer du att skriva i dina memoarer . Vi kan väl komma överens efteråt vad vi ska slå vad om. En hyggligt lämplig sak jag kan erbjuda är kanske det femte jobbskatteavdraget under någon månad; det kommer nämligen att stå så. Finansministern vet, liksom jag och andra, att det är färre anställda ute i förskolorna, i skolorna och inom äldreomsorgen, annars läser man inte eller eller är ute och lyssnar på människor. Antalet är nere på 125,9 personer per 1 000 invånare, samma som under den svåra budgetsaneringen som gjordes för att rädda landets ekonomi. skärs det ned för att få resurser till att göra stora skattesänkningar. Det är den avgörande och stora skillnaden. Så ser sambanden ut mellan statliga skattesänkningar, kommunala skattehöjningar och nedskärningar i välfärden. 30 Finansminister (M): Ja, det är ofta i memoarer som sanningen kommer fram. I memoarer finns det ett öppenhjärtigt slutkapitel om vad som är Socialdemokraternas framtidsuppgift. Den uppgiften är att säkra kärnan i välfärden genom att hålla koll på transfereringarna, klara en omfördelningspolitik byggd på bra utbildning för alla och bra barnomsorg och klara konkurrenskraft genom forskning och utveckling. För att klara av det är den stora uppgiften att reformera transfereringssystemet med pensioner, sjukförsäkring, a-kassa och förtidspensioner så att de inte blir en gökunge som äter upp allt annat. Det är också en beskrivning av den politik som sedan genomförde i stor utsträckning. Att hålla kontroll på transfereringssystemen var det som förde oss ur krisen. Det är ingen unik insikt för och . Det är samma insikt som alla socialdemokratiska regeringar som styr i har som utgångspunkt. Det är det som gäller i , , , och . Men sedan finns det ett unikt socialdemokratiskt parti som har tagit Feldts bok, slängt ut den, satt på sig hörselkåporna – så att de slipper höra vad övriga socialdemokratiska debattörer i säger – och valt vägen: Bygg ut bidragssystemen. Bidrag, bidrag, bidrag, bidrag! Det är det enda socialdemokratiska valkampanjsslagord ni egentligen kan stå för. Det handlar om en idé om att trycka ut människor från arbetsmarknaden. Det är därför man hör mumlet om bidrag, bidrag, bidrag. Sluta tala om skola, forskning och utveckling! Stå för det ni står för: Höjda bidrag! Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2013/14:188 om ROT-fusket 31 Finansminister (M): har frågat mig varför det inte har lämnats någon proposition om ROT-fusk. fråga är ställd mot bakgrund av beredningen av om uppföljning och utvärdering av fakturamodellen som används för ROT-avdrag. Fusk är oacceptabelt och ska bekämpas.