prot · H109127 · 2014-06-17 00:00:00 — Jag var själv inte med i och vet inte exakt vad sade där. Men jag tror att det behövs ett samarbete mellan Smok, SKL med flera just för att se hur man kan jobba vidare och dela med sig av kunskap om . Jag var också tydlig med att den ser olika ut i olika delar av landet och i olika kommuner. Jag vill också att det ska fortsätta vara så. Varje kommun har sina egna speciella förutsättningar och möjligheter att skapa en unik kulturskola som utvecklar barnen och ungdomarna. 78 (S) replik: Jag tar chansen att fråga Per Lodenius lite om politik. har vi haft i regeringen . MUCF:s, tidigare , Fokus 14 visar att det är unga i glesbygdskommuner och i förortskommuner som tycker sig ha sämst möjlighet till inflytande och delaktighet i samhällsutvecklingen. De som tycker sig ha mest och bäst möjligheter är barn och unga som bor i och omkring storstäderna. Hur kan detta komma sig? Per Lodenius höll ett långt anförande om Skapande skolas förträfflighet. Det har också visat sig på vissa håll, där man har upparbetat fungerande kanaler för att ta del av statsbidraget. Men även där visar det sig att skolor i glesbygdskommunerna och förortskommunerna inte har haft möjlighet att ta del av detta i samma utsträckning som de i och omkring de större städerna. Hur kan det komma sig att det är så med i regeringen? 79 PER LODENIUS (C) replik: Vi måste fortsätta jobba med hur ungdomar ska få mer inflytande. Det är ett prioriterat område för . Vi tittar också på vad som står i propositionen Fokus på unga. Den nya myndigheten, som förut hette , ska se hur ungdomar över hela landet ska kunna få inflytande och möjligheter att påverka. Det står i propositionen, och det är detta vi ska anta här. Självklart är detta en viktig del som vi ska jobba vidare med. Skapande skola är fortfarande något relativt nytt för skolorna att ta del av. Vi ser dock ett stadigt ökande antal skolor som tar del av Skapande skola. Också Skapande skola fungerar på frivillig bas, och där måste man jobba vidare för att det ska få effekt. Fler och fler skolor i fler och fler kommuner tar del av Skapande skola, även på landsbygden. Vi är alltså på helt rätt väg. Vi ska jobba vidare med att utveckla Skapande skola, få fler skolor att delta och jobba utifrån förutsättningarna på den enskilda orten, på den enskilda skolan och hos de kulturarbetare man samarbetar med. Detta arbete fortgår. Jag ser verkligen fram emot hur fler och fler skolor, även på landsbygden, tar del av Skapande skola. 80 (S) replik: Detta med inflytandet hänger intimt ihop med övrig politik. har den största urbaniseringen i hela EU. Vi har alltså starkast centraliseringspolitik som vi har haft i regeringen . För mig går detta inte ihop. Hur ska man kunna få hela landet att leva? Hur har man möjlighet att få utbildning i hela landet? Hur har man möjlighet att få bostad i hela landet? Hur har man möjlighet att få sin försörjning i hela landet? De frågorna hänger intimt ihop med frågan hur man kan få inflytande. Det är därför unga i glesbygdskommunerna känner sig utan inflytande, för det finns bara en väg för dem, och det är flyttlassets väg. Så är det med i regeringen. Det är dåligt. När det gäller Skapande skola kan man inte säga att det är ett nytt projekt längre. Det har pågått , och då måste det finnas en aktiv plan för hur alla elever ska kunna ta del av det. är det 56–av eleverna som tar av detta som är den stora kulturpolitiska reformen. Man utestänger alltså , eller de kunde inte vara med för att de gick i fel skola, bodde i fel landsända eller hade fel lärare, men det är inte regeringens fel! 81 PER LODENIUS (C) replik: När vi gör reformer där vi skapar möjligheter säger man att vi utestänger. Jag håller inte med om den beskrivningen. Hela landet ska leva. Inflytande är viktigt. Arbete är viktigt. Med en socialdemokratisk regering skulle färre ungdomar få möjlighet till arbete. I de branscher där ungdomar jobbar – restaurangbranschen och turistnäringen är ofta första steget in på arbetsmarknaden – vill Socialdemokraterna sätta in en dubbelstöt. Man vill höja arbetsgivaravgifterna, höja momsen på lagad mat och ta bort möjligheten för företag att anställa ungdomar. Det drabbar småföretag på landsbygden. Det är där vi skapar arbete för ungdomar. Det är detta det handlar om: Ska man ha möjlighet att bo kvar och kunna få arbete på landsbygden, eller ska man behöva flytta till andra områden? har alltid jobbat för landsbygden och kommer att fortsätta med det. Den här regeringen skapar otroligt mycket när det gäller möjligheten för ungdomar och alla andra att bo, verka och leva på landsbygden. 82 (KD): Jag vill börja mitt anförande med att lyfta blicken och se att vi är en del av ett större sammanhang. Demokratin måste vinnas i varje ny generation, och freden måste också vinnas i varje ny generation. Varken demokratin eller freden är självklarheter. Vi måste ställa upp för det och kämpa för det. FN:s vice generalsekreterare sade i sitt nationaldagstal: är en del av världen – men världen är också en del av . Ett öppet och utåtvänt är ett rikare . Hemma och ute flyter samman. Det är en fråga om framtiden i för alla barn och ungdomar, också för dem som har kommit hit från sargade byar i krigshärjade områden. Många av dem har förlorat familjemedlemmar och funnit en här i . Jag vill framföra en liten visa med stort innehåll som jag tycker illustrerar detta på ett väldigt bra sätt. Den är skriven av och heter Telegram för en bombad by. Jag skulle bra gärna vilja veta varför vårt hus inte fick stå kvar Jag skulle bra gärna vilja veta vad dom har gjort med mor och far Kan någon människa ge ett svar? Dom sa att huset låg mitt i vägen låg mitt i vägen för en soldat Det var en omväg på några steg men istället slängde han en granat Hur kan en människa bli så lat? (Applåder) Fru talman! Betänkandet Fokus på unga som vi debatterar innehåller flera viktiga delar. mål ersätts av ett nytt mål för alla statliga beslut och insatser som rör ungdomar mellan . Målet handlar om att ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Regeringen föreslår att ungdomspolitiken ska vara sektorsövergripande, vilket betyder att den sträcker sig över områden som utbildning, arbete, försörjning, bostad, hälsa, inflytande, kultur och fritid. Nytt är också att alla insatser som rör ungdomar bör ha ett ungdomsperspektiv. Dessutom presenteras ett ungdomspolitiskt handlingsprogram för perioden –2017 med insatser inom tre prioriterade områden: ungdomars inflytande, egen försörjning och psykisk hälsa. föreslås ändringar i skollagen. Det så kallade informationsansvaret för icke skolpliktiga ungdomar förtydligas och kallas i stället aktivitetsansvar för ungdomar. Ansvaret innebär att kommunerna har i uppgift att erbjuda de ungdomar som berörs lämpliga individuella åtgärder som i första hand ska motivera till utbildning. Tyngden läggs alltså på handling, inte bara på information. Låt mig kommentera en del av förslagen. Vi inom har ett fokusområde som är barns och ungdomars uppväxtvillkor. Vi har en hel politik för detta område, och intentionerna i detta betänkande överensstämmer med vårt program. Vi tror att det är grundläggande att ungdomar får en bra start i livet. Det är vi naturligtvis inte ensamma om att tycka, men vi har lite olika vägar dit, vilket vi hört i dagens debatt. Vi vill till exempel att föräldrar själva ska bestämma över sin familjesituation när det gäller föräldraledigheten. Vi vill också underlätta för familjer med svag ekonomi på olika sätt, bland annat genom fritidspengen som startar liksom höjt bostadsbidrag för familjer med hemmavarande barn. Ungdomar är olika. De är olika typer. Jag såg en ung man med en t-shirt där det stod: Jag är inte min typ. kan det vara svårt att hitta sin identitet när man är ung, det har vi hört flera här berätta . Det är oerhört viktigt att man har ett inflytande och att man känner att man är en del av ett sammanhang. Den kände psykologen menar till och med att känslan av sammanhang, kasam som det ibland kallas, är livets mening, att inte känna sig utanför utan uppleva att man är en del av något som är större än en själv. Detta sammanhang ska, enligt Antonovsky, vara hanterbart, begripligt och meningsfullt. Regeringen gör mycket på olika områden med fokus på unga. På bostadspolitikens område har regeringen under bostadsminister , tillika kristdemokrat, bland annat underlättat byggandet av bostäder för unga och studenter. Regeringen har också på olika sätt underlättat för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden genom sänkt arbetsgivaravgift för unga upp till och sänkt restaurangmoms. Men det finns mer att göra. Många unga har svårt att komma in på arbetsmarknaden, och arbetslösheten bland ungdomar är fortsatt hög och har i hög grad påverkats av den ekonomiska krisen som började runt 2008. Tre av fyra unga ser positivt på sin framtid, enligt en studie utförd av . Men rapporten idag2013 visar att levnadsvillkoren i många avseenden är fortsatt problematiska och i vissa fall har försämrats. Det finns ungdomar som av olika anledningar hamnar i en utsatt situation. Kommunen har ett stort ansvar för dessa ungdomar. När det gäller dem under som inte går i gymnasieskolan ska hemkommunen löpande hålla sig informerad om hur de är sysselsatta. I kommun, där jag bor, finns det redan ett samarbete mellan kommunen och Arbetsförmedlingen där man kontaktar eleven så att denne kommer in i en åtgärd. Också huvudmännen i gymnasieskolor och gymnasiesärskolor får ökat ansvar att åtgärda om en elev är frånvarande i betydande utsträckning. Man kan vara frånvarande på olika sätt, men jag förutsätter att här menas fysisk frånvaro. Denna typ av interventioner är viktiga och till gagn för elevernas framtid. I elevhälsan tar man snabbt tag i elevers situation när en eller en klassföreståndare ser att det håller på att gå snett. Hemmet ska kontaktas direkt, och om det inte blir bättre ska någon ur elevhälsan ta över ansvaret. Vi kristdemokrater vill se en ökad satsning på elevhälsan. När jag möter gymnasieklasser som besöker brukar jag säga att det finns ett pris att betala om man vill nå ett mål. Man måste alltid göra en uppoffring om man vill nå sina drömmar och uppsatta mål. Jag är inte så säker på att detta går in i ungdomarnas tankevärld. Ungdomar har , även jag , varit upptagna av den situation som de befinner sig i just . Flera i debatten har menat att regeringen är både passiv och har sänkt ambitionerna. Jag har en bakgrund i socialutskottet och skulle vilja påminna om . Den ratificerades och togs in i hantering av rättsbegrepp och så vidare . Den gjordes inte till svensk lag, men den ratificerades och har transfererats under dessa decennier. Regeringen har haft som ett viktigt medel för påverkan på svensk rätt, även om svensk lag gäller över . har som ambition att ska göras till svensk lag, och då kommer den att sättas över nuvarande svensk lag. Barn- och äldreminister har gjort stora insatser här. Vad står det då när man transfererar in i svensk lag? Det står att barn och unga ska ha en god levnadsstandard, bästa möjliga hälsa, en god utbildning, trygg uppväxt, delaktighet i samhället och samhällets stöd och skydd. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. 83 (S): Den debatt vi har här är kanske den viktigaste vi har i . Ungas situation – ingenting kunde vara viktigare och ingen fråga mer angelägen. Det finns ingen politik där det är mer viktigt att lyckas. Ungas situation handlar om utbildning, jobb och bostad. Därför är det extra tragiskt att regeringen har misslyckats kapitalt med just ungas situation. Man har misslyckats med skolan – resultaten sjunker. Man har misslyckats med jobben – arbetslösheten stiger. Man har misslyckats med bostäder till unga. har givits möjlighet att yttra sig över det här betänkandet. Anledningen till det är att arbete är avgörande för att skapa en dräglig situation för unga. Skolan medverkar till att göra arbete möjligt. Arbete och den inkomst det medför ger unga möjlighet att starta självständiga liv och skaffa sig en bostad och fritid med innehåll. Därför, fru talman, är regeringens misslyckande med jobben centralt. Därför kommer jobben högst på agendan. Därför, fru talman, måste vi byta politik och regering, och vi måste låta arbetslösa och bostadslösa unga få byta sina liv. Alldeles för många ungdomar sitter fast i arbetslöshet. har ungdomsarbetslösheten fått orimliga proportioner. Den politik regeringen har fört har slagit fel, statistiken pekar åt fel håll, ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast kring – högre än i jämförbara länder i – och antalet långtidsarbetslösa ungdomar har nästan tredubblats sedan regeringen tillträdde. Situationen är sådan i att tre regioner beviljas särskilt stöd från EU för att hjälpa regeringen att ta sig ur sitt misslyckande. Regeringen har satt i en situation där man får bidrag från EU för att lyckas med det man absolut inte får misslyckas med: ungdomarna, jobben och ungdomsarbetslösheten. Man har skurit ned på vuxenutbildning, arbetsmarknadsutbildning och utbildningsplatser på universitet och högskolor trots att rekordmånga ungdomar inget hellre vill än att läsa vidare. Vad är då alternativet till regeringens politik? Det är naturligtvis en politik som hanterar de verkliga problem vi står inför. Om man kan konstatera, fru talman, att den minsta gemensamma nämnaren bland långtidsarbetslösa ungdomar är att de saknar gymnasieutbildning måste man naturligtvis föra en politik som ger dessa ungdomar gymnasieutbildning. Allt annat är ansvarslöst. Om man kan konstatera att gymnasieutbildning är att betrakta som grundutbildning och att arbetsgivarna anser att den som inte har gymnasieutbildning inte är färdigutbildad eller anställbar måste man naturligtvis göra gymnasiet obligatoriskt. Om vi har en dålig matchning på arbetsmarknaden måste självklart studie- och yrkesvägledning vara något man lyfter fram och driver. Om vi har ungdomar som går arbetslösa får vi inte slösa bort – än mindre eller . De måste naturligtvis ha insatser , inte den låtgåpolitik som präglar syn på ungdomar . Vi socialdemokrater skulle garantera ungdomar stöd . Vi garanterar en politik där är den absolut bortre gränsen innan man har ett riktigt jobb och utbildning, gärna ihop med praktik. Det är skillnaden. Vi har en situation där inte bara arbetslösheten stiger utan även antalet lediga jobb och vakansgraden – det finns inget tydligare bevis på en politik som har misslyckats, fru talman. I detta fall måste vi självklart erbjuda ungdomar att ta del av bristyrkesutbildning och utbilda sig till de jobb som finns. Enligt är det närmare hundra tusen arbeten i befintliga företag som inte blir gjorda eftersom regeringen har misslyckats med sin skola, sin arbetsmarknadspolitik och sin arbetslöshetsbekämpning – nästan hundra tusen arbeten. Alla som har befunnit sig på en arbetsplats vet att om man tillsätter de jobben och utför den produktionen innebär det naturligtvis att nya jobb skapas. Arbete skapar arbete. Insatser i produktionen skapar insatsvaror i ena änden och transporttjänster i den andra. Det skulle i sin tur skapa en helt annan situation för dagens ungdomar. Att man över huvud taget från denna talarstol kan komma med så många vackra ord när så många unga lever i en väldigt tuff verklighet tycker jag är lite anmärkningsvärt. Vi socialdemokrater, fru talman, har förslag på hur man ska hantera den situation vi har framför oss. Vi ser problem och lägger fram förslag om hur vi ska lösa dem. Vi vill bygga ut högskoleplatserna och utbildningen för att hantera arbetslösheten, och vi vill satsa på de unga. Vi socialdemokrater har förslagen och idéerna. Vi kan ge de unga det hopp som kommer av utbildning, jobb och bostad. har vi en regering som här i kammaren företräds av ledamöter som står handfallna, uppgivna och trötta. Det enda man har att erbjuda är samma politik som man har prövat , som inte har lyckats och som har lett till en tredubbling av ungdomsarbetslösheten, sjunkande skolresultat och en katastrofal bostadssituation för unga. Med detta yrkar jag bifall till reservation 12. I detta anförande instämde (S). 84 (V): Det är skönt att bli gammal. Att vara ung var för djävligt. Det är ett litterärt citat av , den fine Stockholmsskildraren, som skrev dessa två meningar . Det kanske kan förefalla märkligt att börja ett anförande med en svordom, men tyvärr har ord giltighet även , . Vi debatterar betänkandet Fokus på unga, och mycket har redan sagts. De rödgröna reservationerna ger uttryck för en annorlunda och alternativ politik. Ett grundläggande problem när vi diskuterar samhällsfrågor är att man alltid utgår från budget, inte från medborgarnas behov. Regeringen sätter den privata konsumtionen framför det samhälleliga ansvaret. Det är sänkt skatt för dem som tjänar mest – och tjänar bäst – på sänkta skatter, vilket betyder att stora resurser försvinner ur statskassan. Det är resurser som skulle kunna användas för att öka jämställdheten och rättvisan i samhället och som skulle betyda till exempel fri entré på museer runt om i landet, mer pengar till och rejäla satsningar på olika ungdomsprojekt i förorten och ute på landsbygden, rättvist fördelade över hela landet. Att vara ung är allt annat än enkelt – för de flesta. Att få en egen bostad när man är mogen att lämna hemmet, att hitta en plats i utbildningen, att känna sig välkommen i samhället. Nej, alldeles för många barn och ungdomar tvingas uppleva sig själva som problem, som minussiffror i budgeten. De känner med all tänkbar smärta: Jag behövs inte. Detta är ovärdigt ett samhälle som kallar sig civiliserat. Eftersom vi i kulturutskottet nu debatterar ungdomsfrågorna är det rimligt att peka på kulturens roll, både för den unga människans utveckling och för hennes förverkligande av egna talanger, och peka på kulturen som ett viktigt näringstillskott för hela samhället. När besparingar görs drabbas de som är svagast i samhället, och många av dem är unga människor. Hur livet kommer att gestalta sig för en ung människa beror mycket på vilken barndom och vilken uppväxtmiljö hon kommer från. vill skapa förutsättningar också för de sämre lottade. Vi vill bidra till ett stort luftrum för alla att spänna ut sina vingar i. Den så kallade friheten ska inte vara reserverad bara för dem som från början och från första blöjan växer upp i en välförsedd familj. Vi bär alla våra drömmar. Vi har alla en vilja att bli sedda och hörda och att förverkliga våra drömmar. Den så kallade kreativiteten kan ta olika riktning. Genom kulturen och konsten kan alla, var och en utifrån sina förutsättningar, hitta konstruktivt utlopp för det jag vill kalla den inre skaparkraften, det som leder mot ljuset, mot ett växande, mot en blomning. Men jag menar också att den medfödda drift som kallas kreativitet kan leda åt motsatt håll, nedåt, så att den som saknar stöd och omsorg hamnar utanför och inte bara det utan landar i det stora mörker som heter destruktivitet. Jag har tidigare i debatten använt det gamla talesättet att den som sår vind får skörda storm. En plussiffra i budgeten som innebär en nedlagd ungdomsgård mångfaldigas i samhällsutgifter om och när en enda ungdom tappar riktningen och hamnar i missbruk och kriminalitet. Det är inte ett val som den enskilda människan gör mitt uppe i sin ungdom, utan det är ett val som vi politiker bidrar till när vi sätter någras ökade rikedom före den mänskliga solidariteten. Skolan har inte bara ett stort ansvar utan också stora möjligheter att välkomna unga människor in i samhället. Kulturens roll i skolan, humanioras plats i undervisningen och konstens möjlighet att tillåta olikhetens alla färger är viktiga. brukar det heta: Det är bara din fantasi som sätter gränser. Men i de sociala sammanhangen är det tyvärr budgetprioriteringar som bygger murar: murar mellan dem och oss, murar mellan rik och fattig, murar mellan olika etniska och andra bakgrunder. Men fantasin kan också användas som ett verktyg för att riva dessa murar, och det är nödvändigt. På en cementvägg står det med sprejade bokstäver: Du har inte en chans – ta den! Vi som ansvarstagande politiker har många chanser. Låt oss ta dem! Låt fokus på unga inte falna med den här debatten! Låt detta fokus blomma upp i kommande budgetprioritering! , fru talman, yrkar jag bifall till reservationerna 1, 19 och 22. 85 (S): har getts möjlighet att yttra sig över det viktiga område som handlar om unga, och vill jag förstärka Socialdemokraternas synpunkter i betänkandet. Det har visat sig i undersökningar att svenska ungdomar i jämförelse med unga i andra EU-länder är dåligt informerade om utbildningsvägar och jobbmöjligheter. De upplever att de saknar information och att de har dålig tillgång till vägledning. Så kan vi bara inte ha det. Vi socialdemokrater vill därför bygga ut studie- och yrkesvägledningen både på gymnasieskolan och på högskolor och universitet. Om vi lyckas ha tillräckligt många duktiga vägledare slipper näringsliv och offentlig verksamhet att misslyckas med vart femte rekryteringsförsök. Det är väl investerade pengar, anser vi. Samhället förändrar sig . Det kan vi inte möta genom att sänka kunskapskraven hos vissa av ungdomarna. Ett av våra stora misslyckanden genom , bakåt i tiden – här får regeringar av alla färger ta på sig ansvaret – är att vi har tillåtit ungdomar att misslyckas i och sedan också i gymnasiet, om de ens tar sig dit. håller det inte att 25–av en gymnasieklass inte fullföljer sina studier och att misslyckas helt och hållet. Som sade alldeles vet vi att både arbetsmarknaden och samhället kräver att man lämnar skolan med en fullgjord gymnasieutbildning. Inget annat duger. Varför inte då? Därför att vi vet att det är de ungdomar som lämnar skolan som har det svårast i vuxenlivet. Arbetslösheten bland dem är mer än dubbelt så hög som bland dem som har en fullgjord gymnasieexamen, och många av dem återfinns dessutom på socialkontorens försörjningslistor och har aldrig fått en chans att starta sitt vuxenliv. Vi menar att det måste ställas mycket hårdare krav på skolorna att alla ungdomar fullgör sin utbildning. Därför vill vi se en obligatorisk gymnasieskola för unga upp till och också ett utbildningskontrakt för unga . Det måste vara ungdomarnas rättighet att veta att de kommer att klara av en gymnasieutbildning. Det ställer krav på flexibilitet i de verktyg som används för att nå det målet, och det ställer krav på uppföljning och omedelbara insatser för att ge ungdomar möjlighet att lyckas. Därför måste det finnas fler vägar för ungdomar att klara av sin examen. Där kan folkbildningen och folkhögskolorna vara en möjlig nyckel. Vi vet att pedagogiken i folkhögskolan klarar av att väcka intresset för delaktighet och engagemang i samhällslivet såväl som för intresse för vidare studier. Den möjligheten måste man få som ung, utan att först behöva misslyckas i gymnasieskolan. Därför vill vi utreda om det ska bli möjligt att gå direkt från till folkhögskolan när det finns behov. I går läste jag i en krönika av på just det temat, att vi låter ungdomar misslyckas i gymnasieskolan. I sin krönika tar han upp det faktum att i sina rapporter uttrycker en oro över att antalet unga förtidspensionärer ökar . är de så många som 7 000 unga . Det stora flertalet av dem är unga som har misslyckats i gymnasieskolan. Han menar i sin krönika att antalet unga förtidspensionerade är ett kvitto på en utbildningspolitik som inte fungerar. Sedan har han ett resonemang om etablering av gymnasieskolor som inte hör till den här debatten. Men jag tycker verkligen att vi ska ta ord på allvar. Han är en klok person med mycket kompetens, och det han beskriver är ett misslyckande som vi inte kan tillåta fortgå. Det är för övrigt märkligt att man aldrig hör regeringen prata om att förtidspensioneringarna av unga ökar och ännu märkligare att man aldrig hör några förslag på åtgärder. Det är dags att vi tar de unga på allvar och inte sorterar in dem i misslyckade och lyckade grupper.