prot · H109121 · 2014-06-09 00:00:00 — Där tror jag egentligen att vi är ganska eniga mellan partierna, men vi har haft några konkreta förslag till exempel om ett fördjupat samarbete vad gäller luftövervakning. Vi har också kritiserat att den solidaritetsförklaring som finns är alldeles för allmänt hållen. Vi tycker att man bör föra diskussioner om hur den ska konkretiseras och innebära försvarsgarantier mellan de nordiska länderna. Min fråga till statsrådet är därför: Är det någonting som regeringen kan tänka sig att driva vidare, alltså hur solidaritetsförklaringen ska kunna konkretiseras och hur vi ska kunna fördjupa det nordiska försvarssamarbetet så att det faktiskt innebär någonting mer än bara en formulering, att det också tar upp hur vi hanterar det hela om någon av våra grannländer hamnar i en kris? Vi har ett oroligt läge i med allt som händer i . Det kanske är bra om vi faktiskt diskuterar vad försvarssamarbetet ska innebära i praktiken. Jag undrar om jag kan få några kommentarer om det. 64 Statsrådet (M) replik: Jag är glad över att vi nu har en strategi för ett fördjupat försvarssamarbete som sträcker sig till att börja med. En stor majoritet av riksdag står bakom det. Med det sagt håller jag inte med om att den är för allmänt hållen. Det är en fråga för försvarsministrarna att utveckla, inom deras område, och hur man i detalj vill ha ett fördjupat försvarssamarbete. Till detta ska läggas att några länder är medlemmar i , och andra är det inte. Några länder är med i Nato, och andra är det inte. Naturligtvis måste en kombination av alla dessa faktorer tas till vara. Till skillnad från , som inte vill se ett samarbete i EU, tycker regeringen att det är bra att vi är medlemmar i och att vi också kan ha ett gemensamt försvar. Det ser oroligt ut österut. Det är vi alla medvetna om, och vi följer utvecklingen mycket noga. Att i detalj gå in i ett arbete som försvarsministrarna driver tror jag att jag ska hålla mig borta från. 65 (SD) replik: Jag tycker kanske inte att man ska blanda in EU i den här debatten och göra det mer komplicerat än det behöver vara. Vi är grannländer. Vi står varandra nära och har en tradition av gott samarbete. Det tycker jag att vi kan överföra till ett nordiskt försvarssamarbete oavsett om man är med i EU eller inte och oavsett om man är med i Nato eller inte. Det är viktigt att vi som står nära varandra också ställer upp för varandra. Hur man ser på EU och huruvida man är med i EU tycker jag inte ska utgöra något hinder för det. Det verkar som om statsrådet är nöjd med nuvarande solidaritetsförklaring. Jag är inte nöjd. Jag tycker att den ska konkretiseras mycket mer. talade i replikskiftet med om vikten av militära teknologier och försvarade dem. Jag tycker kanske inte att Alliansen kan spela speciellt högt på det, för hur ska vi kunna ha trovärdighet i det nordiska försvarssamarbetet när regeringen år nedprioriterar det svenska försvaret och vår militära teknologi? Jag skulle vilja ta upp ytterligare en fråga. Den skiljer sig ganska mycket från försvarspolitiken men ligger mig varmt om hjärtat, nämligen djurskyddet. Vi har tagit upp att det blir problem när det skiljer mellan länderna vad gäller djurskyddet, när till exempel den danska grisnäringen har lägre krav än den svenska. Vi vill se en mer harmoniserad djurskyddslagstiftning mellan länderna. Våra yrkanden i betänkandet har ju inte fallit i god jord, och jag undrar hur statsrådet ser på att ha ett mer harmoniserat djurskydd i . Vi anser det som mycket viktigt. Sämre djurskydd ska inte utgöra en konkurrensfördel, tycker vi. Tycker att det är rätt att man ska tjäna på att ha sämre djurskydd? 66 Statsrådet (M) replik: I sitt anförande sade att SD vill ha ett tätare samarbete i så att vi klarar oss utan Nato. Då kan man fråga sig: Ska och gå ur Nato? Jag tror inte att det är realistiskt . Därför är det viktigt att påpeka att det är lite olika länder som ska samarbeta i ett försvarssamarbete. Några av oss är medlemmar i . Från regeringens sida föredrar vi att fortsätta att vara det. Något land är med både i Nato och EU och något land står utanför EU men är medlem i Nato. Det finns en kombination av faktorer, och det måste vi ta hänsyn till. Jag tycker att vi inom ska vara stolta och glada över det samarbete som vi har. Det har ända från början handlat om ett stort fredsprojekt, och det är viktigt att komma ihåg. Jag ska även kort kommentera frågan om djurskydd. har ett starkt djurskydd. Naturligtvis förhåller vi oss till EU:s lagstiftning, men vi har valt att gå längre. Vi tycker att det är viktigt att se hela sambandet – människan, miljön, hälsan och djuren. Jag vet att det finns mycket arbete kvar att göra. Jag ska inte här dra i gång en debatt om danska grisknorrar, men vi jobbar på att fler länder ska se hur vi har formulerat vårt djurskydd. Inte minst med tanke på den diskussion vi nu har och ett nytt frihandelsavtal mellan och vill jag försäkra kammaren om att vi kommer att stå på oss, att vårt djurskydd gäller. 67 (S) replik: Det som ministern säger om att riva hinder är mycket viktigt. Det handlar om att skapa tillväxt och välfärd. Tillväxt och välfärd går hand i hand. Sedan får vi aldrig glömma den viktiga faktorn för att skapa tillväxt, nämligen utbildningen. Jag har läst regeringens skrivelse om ungdomars sysselsättning och ett inkluderande arbetsliv. Jag vet att det i ministerrådsprogrammet fanns två punkter som man kunde koppla till ungdomars situation. Det var dels deras arbetsliv, dels deras utanförskap. Det upplever vi ju väldigt starkt i nordiskt sammanhang. Vi har en skyhög ungdomsarbetslöshet, vilket är mycket välbekant för oss alla i . Tyvärr är det som toppar den statistiken. lade fram ett förslag, Ny nordisk skola. Det gick ut på att man skulle gå gymnasiet och om man ville skulle man kunna välja en yrkesinriktning och yrkesutbilda sig så att man var färdig och hade ett yrke när man gick ut gymnasiet. Vi har ett gott exempel på ett sådant försök i norr, Utbildning Nord, som jag vet att ministern har besökt. Det är ett slags yrkescollege riktat direkt till ungdomar. Förslaget fanns och hette alltså Ny nordisk skola. var då berett att jobba vidare med det. Så blev nu inte fallet, vilket jag djupt beklagar. Jag skulle vilja höra kommentera det. 68 Statsrådet (M) replik: Det kändes inte som att jag fick någon direkt fråga av , men jag tror att jag kan räkna ut ungefär vad det handlar om. Jag håller med om att ungdomsarbetslösheten i är alldeles för hög, men vi ska vara sanningsenliga och tala om att de siffror som finns även gäller ungdomar som studerar, söker ett extrajobb vid sidan om och inte får det. Jag var i och talade med den spanska näringsministern. Jag förhörde mig då om deras ungdomsarbetslöshet. De tycker att vår arbetslöshet är låg jämfört med deras. är den naturligtvis alldeles för hög, framför allt bland ungdomar. Ännu högre är den bland ungdomar som har ett utländskt efternamn. Vi har jobbat med den här frågan . Vi hade den i fokus under vårt ordförandeskap. Det är fråga om en balansgång, eftersom arbetsmarknadspolitiken är nationell. vill vi samarbeta i . Vi har därför valt att fokusera på utbyte av erfarenheter. Vad är det som fungerar bäst? Det som vi också har valt att lägga resurser på är att underlätta för ungdomar att få åka över gränserna till , , och för att gå på anställningsintervjuer. Det är något som för svenska ungdomars del har varit framgångsrikt i . Naturligtvis kan man alltid genom samtal med de andra nordiska länderna finna på nya idéer och nya verktyg för att kämpa mot den stora arbetslösheten bland ungdomar i . 69 (S) replik: Jag var intresserad av Ny nordisk skola, en modell för att snabbt och konkret få arbetslösa unga i att komma in på en utbildning som direkt ger jobb – en utbildning som näringarna eftersöker. Det finns redan en modell för hur man ska jobba med frågan. Jag ställde en skriftlig fråga till Utbildningsminister för att få ett svar på varför utbildning inte kan lyftas in i ordförandeprogrammet. Han svarade: är tveksamt till det föreslagna samarbetet med anledning av att de nordiska länderna har skilda utmaningar och skilda politiska prioriteringar. Visst kan vi ha skilda politiska prioriteringar, men mycket kan göras gemensamt i när det gäller utbildningsfrågor även om arbetsmarknadspolitiken är mer nationellt sammanhållen. Det var ett trist svar. Här fanns ett konkret förslag som det hade gått att göra mycket verkstad av direkt. Jag har läst regeringens skrivelse noggrannare för att se om det finns något konkret om ungdomars sysselsättning och ett inkluderande arbetsliv. Det har gjorts en hel del. Det har varit många seminarier, men jag kan inte se att man någonstans har satt ned foten och fattat beslut som går i riktning mot att de arbetslösa ungdomarna i snabbare kan få en yrkesutbildning och få ett varaktigare jobb. 70 Statsrådet (M) replik: vet jag att fortsätter att diskutera frågorna om arbetslöshet generellt och ungdomsarbetslöshet mer specifikt. Man kommer att anordna en konferens om just arbetsplatsförlagt lärande och ungdomsarbetslöshet. Vi samarbetsministrar kan fokusera på de vardagsnära frågorna. Det handlar om att riva de gränshinder som finns så att ungdomar ska kunna röra sig fritt inom . Jag vet att det pågår arbete i för att göra det hela enklare. Det handlar också om möjligheten att få bidrag till resor för anställningsintervju i annat land och även för praktik i annat nordiskt land. Det är frågor där diskussioner pågår. Alla nordiska länder arbetar med dessa frågor. Det är också viktigt att som ordförandeland fortsätter att lyfta fram frågan. Jag hoppas att det kommer att ske mer än en gång under ordförandeskap. Detta är ingen fråga vi kommer att komma till rätta med snabbt utan det kommer att ta tid. Det kräver att alla nordiska länder anstränger sig och till att börja med gör det så enkelt som möjligt för ungdomarna att röra sig över gränserna. Det ska också finnas gemensamma regler så långt det går för att det ska bli verklighet att kunna arbeta i vilket nordiskt land man vill. 71 (MP) replik: Minister använder sig av en debatteknik som går ut på att man medvetet missförstår och förvränger det debattmotståndaren yttrar. Det är en ohederlig debatteknik som är en av orsakerna – det är jag övertygad om – till att politikerföraktet växer. Jag har inte uttalat mig om vad anser i försvarsfrågan. Jag var tydlig med att jag som pacifist, och jag kan lägga till som vapenvägrare, inte ser någon roll för vare sig eller ubåtar. Som jag ser på säkerhetsfrågor är det hundratals miljarder kastade i sjön som inte fyller någon funktion ur ett säkerhetsperspektiv. Det är min uppfattning. Jag var mycket noga med att påpeka det. Jag uttalar mig inte alls om synpunkter på området. Det har jag inget mandat att göra. På samma sätt väljer ministern att missförstå mitt yttrande om tillväxt. Vad sade jag? Jag sade att tillväxtekonomin uppenbart har allt större svårigheter att hantera de utmaningar vi står inför. Jag yttrade mig inte över huvud taget om tillväxt är bra eller inte. Om ministern inte delar min uppfattning att tillväxtekonomin uppenbart får allt större svårigheter att lösa de problem vi står inför är ministern ensam. Att ministern inte tror på kärnkraft har vi vetat. Ändå har vi , under långa perioder, haft både en, två, tre, till och med fyra, reaktorer som har stått stilla under den kallaste vinterperioden. Vi har klarat det bra. Då har det varit ofrivilligt. Det har berott på snabbstopp som inte har kunnat undvikas. Om vi på ett medvetet och planerat sätt sköter vår energiförsörjning behöver vi inte el i överskott . Det finns tekniska förutsättningar att byta ut den riskfyllda kärnkraften. Särskilt ur ett försvarsperspektiv är en av de viktigaste frågorna – ur mitt perspektiv – att se på vad säkerhet och trygghet är. 72 Statsrådet (M) replik: Jag måste få ställa en fråga till . Han sade att ministern inte tror på kärnkraft. Var det korrekt uppfattat? ((MP): Jag uppfattade det så.) Då vill jag vara tydlig och säga att jag ((MP): Nej, förlåt! Det var ju fel.) Jag förstod det! Tillväxt är inte bara viktigt utan även essentiellt. Naturligtvis kommer vi att ha flera problem som relaterar till att befolkningen på jorden växer. Det finns tillväxtländer där det sker i en snabbare takt. Fler människor får det allt bättre. Se på länder som och . kommer inte att ha den snabba tillväxt som till exempel BRIK-länderna har. Naturligtvis kommer det att vara svårigheter, men för att lösa svårigheterna behöver vi tillväxt. Det är vad som skapar möjligheter till fler jobb och resurser till ökad välfärd, som inte minst dessa länder så väl behöver. På grund av vad ska tillväxten stoppas? Det vore för mig helt orimligt. Vi ska naturligtvis ta ansvar för att det också är en hållbar tillväxt. Vidare ska vi underlätta så mycket det bara går för en globalisering som gäller alla. Så många hinder som möjligt ska rivas för att vi och våra företag lättare ska kunna röra oss ute i världen, både ut från och in till . Jag har även hört språkrör uttala sig på ett liknande sätt om tillväxt. Det är bra att väljarna får veta vad som gäller. 73 (MP) replik: Jag tycker också att det är bra att väljarna får veta vad som gäller. Det som jag sade tidigare var fel. Jag menar att ministern inte tror på avveckling av kärnkraften. Det blev fel. Jag ser att forskningen och debatten bland nationalekonomer ute i världen blir tydligare med att vi inte med hjälp av tillväxt kan lösa de problem vi står inför. Det behövs annat. Det betyder inte, som jag tolkar debatten, att tillväxt är en oviktig komponent. Det beror på vad tillväxten består av. Det är också en diskussion som har pågått . Där kommer vi inte att komma överens. Jag är övertygad om, så som jag tolkar forskningsresultaten, att tillväxten inte kommer att lösa problemen. Vi behöver andra redskap. Jag begärde ordet för att ställa en fråga till ministern. Eftersom det här är min sista replik vill jag passa på att ställa min fråga. Jag har under mina år i ställt en fråga som gäller nordiskt samarbete på ett område som vi inte har talat om i debatten här men som jag tycker är viktig, nämligen infrastruktur. En viktig fråga för oss i är att vi ska minska flygandet. och ligger väldigt nära varandra. Det skulle gå med tåg om det var så att man valde att investera i det. Jag har fått positiva signaler när jag ställt frågor om järnvägsförbindelser –som ett alternativ till att flyga från framför allt den norska sidan. Ministern brukar också vara relativt positiv till att det är en viktig fråga. Jag skulle bara vilja veta: Var ligger den frågan? Hur går det? Finns det något arbete på det som kan redovisas som att det går framåt? Det är en väldigt viktig fråga. Att öka kommunikationsbarheten, det vill säga att resa och arbeta, i de två städerna är en av de viktigaste frågorna för . 74 Statsrådet (M) replik: Jag vill rikta ett tack till för att han lyfter fram en väldigt viktig fråga. Infrastrukturen kommer ständigt att vara på agendan för de nordiska länderna. Om vi ska kunna hävda oss i konkurrensen med övriga världen gäller det att vi har en bra infrastruktur oss länder emellan. Väldigt mycket arbete pågår. Jag är glad att kunna säga att infrastrukturministrarna har haft möten och prioriterat om nationellt just för att fokusera på de nordiska flaskhalsar som vi har. Det är viktigt inte minst uppe i norra för gruvindustrin, som väl vet. Där är jag också glad att kunna säga att har tidigarelagt sin restauration av järnvägen mellan och just för att kunna underlätta för svensk industri. Jag vet också att man har gjort en tidigareläggning av elektrifiering av Meråkersbanan. Det finns flera sådana exempel. Där har vi en positiv signal från det nordiska samarbetet. Jag tror att vi kommer att behöva flyg, tåg och bättre och fler vägar mellan våra länder. För svensk del är det traditionellt så att vi har ganska goda förbindelser från norr till söder och vice versa. Samma sak gäller och . Men vi har inte lika mycket prioriterat på andra hållet, tvärsöver. är det första gången som vi ser det också i verkligheten. Det är jag väldigt glad för. Det kommer att underlätta för ökat nordiskt samarbete. Det blir enklare för människor att ta sig över gränserna. Det blir också enklare för varor och tjänster. Det i kombination med att vi är väldigt aktiva med att riva gränshinder tror jag kommer att ge ökad tillväxt. 75 (M): är på många sätt fantastisk. Förmågan att kombinera ekonomisk tillväxt och dynamik med en generös och skattefinansierad välfärd har tjänat oss väl. Det är nordisk nytta! Den nordiska välfärdsmodellen är utsatt för många utmaningar, och mycket talar för att vi kommer att få kämpa hårt för att utveckla den välfärdsmodell vi har byggt upp. Den senaste tidens ekonomiska kriser har visat att vår modell står stark, men med tilltagande globalisering, förändringar i demografi och teknik samt nya värderingar i befolkningen utmanas de nordiska ländernas möjligheter att upprätthålla och vidareutveckla den samhällsmodell som vi är så stolta över. är det överenskommelsen om en gemensam nordisk arbetsmarknad undertecknades. har drygt 50 000 nordbor valt att flytta till ett annat nordiskt land. Antalet pendlare mellan våra nordiska länder ökar . Betyder det att vi ska vara nöjda nu? Nej, absolut inte. Det är nu det stora arbetet måste börja. Det är nu vi måste se framåt och börja arbeta med visionerna för framtiden. Det finns fortfarande hinder mellan våra länder och unika utmaningar inom varje land. De nordiska länderna är inte riktigt lika unika eller likartade som man ofta tror. Många andra länder uppvisar likadan eller högre levnadsstandard, och flera av dem har lika höga offentliga utgifter och lika hög nivå på beskattning som i . De nordiska länderna har dock lyckats kombinera en hög genomsnittlig levnadsstandard, låga inkomstskillnader och låg fattigdomsnivå särskilt väl. Enligt Nordiska ministerrådets nya rapport model – challenged but capable ofreform har de nordiska länderna uppnått denna kombination av effektivitet och jämlikhet tack vare en rad särpräglade lösningar och förhållningssätt. Till dessa hör öppenheten gentemot internationellt utbyte och ekonomiska strukturförändringar, flexibilitetsskydd på arbetsmarknaden – så kallad flexicurity – stora investeringar i humankapital samt omfattande arbetsorienterade offentliga säkerhetsnätverk. utmärks även av relativt effektiva offentliga sektorer, skattestrukturen medräknad. Den höga acceptansen för strukturella förändringar kopplas i rapporten till den höga grad av tillit som präglar det nordiska samhällsklimatet. Även om de nordiska länderna har ett starkt utgångsläge på många politiska områden finns det utrymme för förbättring på många områden i olika grad i olika länder. Den nordiska modellen baserar sig på en hög sysselsättningsnivå. Därför behövs kraftfulla åtgärder för att kompensera det arbetskraftsbortfall som den åldrande befolkningen medför. Enligt forskare är det viktigt att bygga vidare på flexicuritymodellen och öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. Reformer av skattestrukturer ökar utbudet av arbetskraft, arbetskraftsmobilitet och risktagande. Tydligare prioriteringar samt bättre användning av marknadsmekanismer och digital teknik behövs också för att hålla de offentliga utgifterna i schack. Det är med andra ord tydligt att den politik som efterfrågas i det nordiska samarbetet är den som Alliansen står för. För att den nordiska välfärdsmodellen ska hållas intakt vill vi att över fem miljoner människor ska vara i jobb i . Genom att också stärka utbildningskvaliteten i den svenska skolan ser vi till att ta ansvar för den svenska utbildningen och utvecklingen i den nordiska gemenskapen. Det är med jobb, utbildning och tillväxt som vi skapar en stabil grund för det nordiska samarbetet och välfärden nu och . 76 (S): Detta blir mitt sista inlägg i talarstolen som riksdagsledamot. Det är trots allt lite vemodigt, men jag kan konstatera att livet går vidare också utanför dessa väggar. I samband med det yrkar jag bifall till reservation nr 1. I mitt inlägg tänker jag passa på att ge mina synpunkter på det nordiska samarbetet. Det har varit en viktig del av mitt riksdagsarbete. Det finns en vision som för mig är vägledande, och det är ett gränslöst . Vi är lika gamla, och jag kan säga att vi bägge är still going strong, eller hur? reglerar det nordiska samarbetet inom en mängd olika områden. har självklart fokus flyttats mellan vilka områden som stått högst på den politiska dagordningen. Men en fråga har alltid varit högt upp på dagordningen. Det är frågan om gränshinder. Vi har på olika sätt angripit gränshindersproblematiken. är det som har fått ett tydligt mandat, och det är bra. Det handlar om begreppet nordisk nytta. Det är centralt, precis som vi skriver i berättelse till . Jag vill rekommendera att läsa den. Där finns väldigt mycket fakta om vad vi gör och vad som händer med vårt nordiska arbete. Nordisk nytta handlar om att alltid ha medborgarnas bästa för ögonen och se till att vi kan underlätta rörligheten mellan våra länder för både medborgare och företagare. har jag kämpat med frågan om de norska pensionärerna, som är ett exempel på när vår vision krockar med praktisk handling. Någonstans har det blivit fel. Ingen tar på sig ansvaret, och vanliga enskilda äldre människor drabbas. Denna fråga har också varit på medborgarutskottets dagordning , och de har varit tydliga med att det måste lösas. Det är inte bara fråga om enskilda fall, utan det handlar om förtroendet för rättsstaten och förtroendet för myndighetssystemet. Som medborgare i måste vi kunna känna oss trygga i alla nordiska länder och veta att våra mänskliga rättigheter respekteras oavsett vilket land vi bor i. Det finns många andra gränshinder som vi måste hantera för att nå visionen om ett gränslöst . Jag skulle önska att Socialdemokraternas förslag om en nordisk gränshindersombudsman blev verklighet. Som enskild är man väldigt liten mot till exempel en stor myndighet. Ett annat område som är centralt för nordiskt samarbete är klimat- och miljöfrågorna. De måste ligga i topp på vår nordiska dagordning. Tillsammans blir vi starkare och får en tydligare roll i internationella sammanhang både inom FN:s klimatförhandlingar och inom EU-arbetet. Resultatet av förhandlingarna inom både + 20 och de internationella klimatförhandlingarna visar med förskräckande tydlighet behov av mycket större ansträngningar för att möta de klimathot vi ser framför oss. Jag menar att ökat nordiskt samarbete kan göra skillnad. Vi kan vara föregångare i klimatarbetet. Här har miljö- och naturresursutskott uppmanat regeringarna och sagt att måste agera för att anpassa vår beredskap inför de kommande temperaturhöjningar som kan överskrida de två grader som är det internationellt överenskomna målet. Tillsammans med klimatfrågorna är energipolitiken de viktigaste frågorna att öka samarbetet kring. Vi har stor samsyn, och våra nordiska länder ligger i framkant med ny energiteknik. Energisäkerheten är en viktig fråga för såväl medborgarna som för industrin i . Jag måste också nämna frågan om det nordiska pantsystemet för plastflaskor och burkar. Det är en fråga som har hängt med , och jag hoppas verkligen att vi kommer fram till en lösning. För mig är det självklart att detta är ett nordiskt problem och att det finns en stor nordisk nytta med att hitta ett gemensamt pantsystem. Jag hoppas att ni som kommer att vara ledamöter i den svenska delegationen inte släpper denna fråga. har blivit väldigt intressant och hett . Fler och fler länder vänder sina blickar mot utifrån att naturtillgångarna blir mer tillgängliga när klimatet förändras. Likaså öppnas nya fartygsleder när istäcket minskar. Allt detta gör att har kommit helt i fokus . Men ibland känner jag att vi glömmer bort att det bor och lever folk där. Det är människor som måste få sin inkomst och kunna leva ett drägligt liv. De är väldigt utsatta nu när temperaturen långsamt ändras och förutsättningarna blir annorlunda.