prot · H20942 · 2014-12-19 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om nya riksdagsledamöter Följande berättelser från upplästes och lades till handlingarna: Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att (FP) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (FP) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att Dag Klackenberg (M) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (M) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nye ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). Förste vice talmannen meddelade att Per (M) avsagt sig uppdraget som ledamot av och att (SD) avsagt sig uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll dessa avsägelser. Förste vice talmannen meddelade vidare att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i utbildningsutskottet och att (FP) avsagt sig uppdraget som ledamot i . Kammaren biföll dessa avsägelser. § 4 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att liberalernas riksdagsgrupp anmält som ledamot i näringsutskottet och som ledamot i . Förste vice talmannen förklarade valda till § 5 Utökning av antalet suppleanter Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i skulle utökas från 55 till 56. Kammaren medgav denna utökning. § 6 Val av extra suppleant Val av extra suppleant i företogs. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till § 7 Meddelande om partiledardebatt Förste vice talmannen meddelade att partiledardebatt skulle äga rum kl. 9.00 onsdagen . § 8 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2014/15:181 Interpellation 2014/15:181 Utrikesministerns vägran att erkänna pågående folkmord av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resa. § 9 Anmälan om granskningsrapport Förste vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från : RiR 2014:26 Näringspolitikens effekter – Brister i informationen om statliga satsningar § 10 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2014/15:27 till försvarsutskottet 2014/15:3012 till socialutskottet § 11 Arbetsmarknad och arbetsliv betänkande 2014/15:AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (prop. 2014/15:1 delvis) 1 (S): Vi ska nu ha arbetsmarknadsutskottets andra budgetdebatt på utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Jag vill börja med att säga att vi står bakom vårt särskilda yttrande som vi har skrivit tillsammans med och . I det yttrandet beskriver vi vår inriktning på arbetsmarknadspolitiken och hur vi och regeringen vill med nya förslag möta arvet efter den borgerliga regeringen med hög arbetslöshet, speciellt bland ungdomar, och en cementerad långtidsarbetslöshet. Det är fler talare som kommer att gå igenom vår politik och våra ställningstaganden från talarstolen. I korthet kan jag säga att den innehåller en satsning för att knäcka den höga ungdomsarbetslösheten. Därför har regeringen gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att se över sin organisation och sitt arbetssätt för att alla unga ska kunna få hjälp när de hamnar i arbetslöshet. Vi vill införa ett utbildningskontrakt. Vi vet, herr talman, att om det är några som fyller på i kön av arbetslösa är det ungdomar som inte har klarat av gymnasiet på det sätt som krävs. Det vill vi möta med ett utbildningskontrakt, som jag vet att bland annat i har sympatier för, så att de kan kombinera och läsa in det de saknar i kunskaper med arbete och praktik. Vi vill också införa det som kallas traineejobb. Det bygger egentligen på ett yrkesintroduktionsavtal för att klara av generationsväxlingen riktat så att vi får in ungdomar inom vissa välfärdstjänster och kan klara av växlingen då många går i pension. Vi tycker att fas 3 borde läggas ned och i stället ersättas med att man får ett jobb, subventionerat av staten, och kommer ut i arbetslivet. Alla vet att det alltid är lättare att få ett jobb om man kommer från ett jobb. Vi vill höja taket i arbetslöshetsförsäkringen. Det är en otroligt viktig sak som smörjmedel för att klara en omställning i samhället. Det är mycket viktigare än vad många tror sig veta. Man har på den borgerliga kanten kritiserat detta och sagt att det kommer att leda till högre arbetslöshet. Men jag vet att man inte är riktigt sams i den borgerliga koalitionen. Det finns bra åsikter hos en del folkpartister och även inom om vikten av att kunna ha en omställningsförsäkring som är rimlig och gör att människor under något så när rimliga villkor kan förflytta sig och också klara av nya jobb. Vi vill reformera Arbetsförmedlingen. Är det någon myndighet som är starkt kritiserad och som tyvärr har blivit misskött av den borgerliga regeringen är det Arbetsförmedlingen. Den klarar inte av sitt uppdrag och har lågt förtroende hos företagen men även hos allmänhet och de arbetslösa. Därför vill vi reformera hela Arbetsförmedlingen och ge den större möjligheter med högre anslag för att den ska bli den matchningsspecialist som vi socialdemokrater så starkt eftersträvar. Vi vill satsa på arbetsmiljön. Här har vi under två mandatperioder sett hur den tidigare borgerliga regeringen har slarvat med arbetsmiljöfrågorna, nonchalerat dem, skurit ned och sett till att fått leka svälta räv. har vi sett en vändning inom arbetsmiljöområdet då arbetsskadorna ökar i antal. Detta år har varit väldigt olycksaligt när det gäller dödsolyckor i arbetslivet. Vi vill satsa mer pengar på så att vi kan få fler inspektörer. Vi har haft denna debatt så i och från den borgerliga kanten fått höra att det inte bara handlar om resurser. Men vi vet att det krävs mer resurser så att man kan göra fler inspektioner, satsa mer på skyddsombuden och gå ut i kapillärerna och se till att vi kan få ett systematiskt arbetsmiljöarbete som fungerar på många arbetsplatser. Jag har fått ta del av en arbetsmiljöbarometer som fackföreningen har lämnat ifrån sig. Den visar att det är många som upplever att deras arbetsmiljö går bakåt. Vi ser också sjuktalen stiga, speciellt bland kvinnor, på grund av stress och press i jobbet. blev utgiftsramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 4,1 miljarder mindre, och därmed faller alla våra goda förslag och nya idéer. De borgerliga partierna gick till val på ett program som gjorde att de förlorade valet. Ni kan tänka er själva. Ta ett parti som , som i detta val förlorade fem mandat. Det hade 24 tidigare, och har det 19. Jag tror att det handlar om att det har klustrat ihop sig i den borgerliga politiken och inte kan profilera sig i vissa saker där vi skulle kunna vara väldigt väl överens. Det är den gamla politiken som fortsätter i riksdag. Det är samma gamla trötta politik och inte nya idéer, utan man trampar på vidare. Det är någonting som det väldigt tydliga går in och stöttar. Det märks nu i vardagen bland alla arbetslösa. De hade förväntat sig att kunna få ett bättre omställningsstöd. Det märks bland alla ungdomar som inte får en chans till en utbildning som kan leda till jobb. Jag förstår inte hur ni på den borgerliga kanten och ni i kan sitta nöjda med att fas 3 fortsätter. Fas 3 är kritiserat och utnyttjat både ekonomiskt och av människor som sitter inlåsta i arbetslöshet. De applåderar högerpolitiken. Varför sa man nej till en rimlig nivå på a-kassan? Det är obegripligt. Varför säger man nej till alla ungdomssatsningar när ungdomsarbetslösheten är så hög och när vi har sett att de tidigare lösningarna inte fungerar? Varför säger man nej till alla arbetsmiljösatsningar? Det är fullständigt obegripligt. I tidigare debatter har vi fått höra att verkligen vurmar för de här sakerna. Men i praktisk handling sitter de i kammaren och röstar nej och fäller alla goda förslag. Varför röstar man ja till en fortsättning av fas 3? Det är lika obegripligt. Låt mig få göra en kort analys av den svenska modellen. Den svenska modellen beskriver någonting där essensen finns i kärnan i det politiska styrkefältet i . Vår modell bygger på att det finns två jämnstarka parter och en aktiv stat. Men i vår analys säger vi att spänningen ligger mellan arbete och kapital. Jag vet att ni på den borgerliga kanten gör samma analys fast ni har en annan fördelning, där ni lutar mer åt kapitalet medan vi lutar mer åt arbetet. Det var så fackföreningarna bildades , för att balansera utnyttjandet av arbetskraften och för att kunna få en jämnare och bättre fördelning. Den analysen delar vi, fast från olika håll. Frågan är: Vilken analys gör ? Som sverigedemokrat står man och pratar om ett folk, att alla tillhör ett folk och att det inte är någon skillnad mellan direktören och den timanställde i fabriken. Det finns ingen skillnad, och man pratar om en klassförbrödring. Då kan vi fråga oss: Var ligger deras analys? Den stämmer inte in på vår och inte heller på borgarnas. Man kan fundera på en sak. Det har de visat i ord och handling. Låt mig ge ett exempel: De vill luckra upp lagen om anställningsskydd. På vilket sätt förflyttar man då makt mellan arbete och kapital? Jo, naturligtvis mer till kapitalägarna. De försöker sig på att vi ska lagstifta i om att man ska kunna starta konkurrerande fackföreningsrörelser. Jo, därför att de inte tycker om de svenska fackföreningarna . går så långt att de skriver i en motion att man borde slopa första maj. är en manifestation från arbetarrörelsens sida där man har samlats just för att kunna få en utjämning i samhället – en utjämning av makt mellan arbete och kapital. Men tycker att det sliter sönder . Det sliter väl sönder folk, då. analys är klar. Den handlar inte om arbete och kapital. Den handlar om kultur. Där ligger essensen och kärnan, vilket vi har fått höra också tidigare . Vi som inte är födda i tillhör olika nationer. Då skulle jag i så fall tillhöra den finska nationen. Frågan är: Vad vill utifrån denna analys med arbetsmarknadspolitiken? Det skulle vara roligt att få höra det. Om man går in och stöder en borgerlig allians vet man att det i denna allians förekommer diskussioner om sänkta ingångslöner. Det finns lanserat av – det flyger omkring där – och av . Det finns diskussioner om förändringar av lagen om anställningsskydd. Jag vet inte hur ser på den så kallade proportionalitetsprincipen, det vill säga att man via lagstiftning går in och kväver fackföreningarnas möjligheter att genomföra och ta till stridsåtgärder. Det kan svara på. Vi har haft en mycket omtumlande höst. Men politiken står klar. Vi vet var värderingarna finns. För oss är värderingarna solklara. Vi står för ett mer jämlikt samhälle. Vi står för en bättre balans på arbetsmarknaden. Vi står för bättre medel för att kunna göra den nödvändiga omställningen för framtiden. Vi står för demokrati och allas lika rätt och värde. Återigen, herr talman: ställer oss bakom vårt särskilda yttrande. 2 (SD): Vi debatterar arbetsmarknadsutskottets betänkande AU2 om statens utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. har inom utgiftsområdet ett särskilt yttrande där vi redogör för hur och varför vi röstade som vi gjorde när det gäller ramarna för utgiftsområdet. Vi står naturligtvis också bakom budgetmotion när det gäller utgiftsområdet. Det finns mycket på den svenska arbetsmarknaden som fungerar relativt bra. Den svenska modellen har historiskt varit ett bra verktyg för att uppnå stabilitet på arbetsmarknaden med förutsägbarhet och relativt goda villkor för såväl arbetsgivare som löntagare. har utvecklats från ett samhälle präglat av tunga låglönearbeten med hårda villkor för industri‑, gruv‑, skogs- och jordbruksarbetare via stora industriföretag till ett tjänstesamhälle, där de små och medelstora tjänsteföretagen numera är de företag där de nya jobben växer fram. Problemen är ändå fler och växande. Vi har en arbetsmarknad med ökad otrygghet. Många står utanför a-kassan och har låg ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. A-kassan ger inte heller den grundtrygghet som är nödvändig för en alltmer flexibel arbetsmarknad. Vi har ett överutbud av arbetskraft, inte minst lågutbildad arbetskraft, via reglerna för arbetskraftsinvandring, den ansvarslösa migrationspolitiken och utstationerad arbetskraft från låglöneländer inom EU. Det permanentar en hög arbetslöshet. Det skapar också ett tryck nedåt på arbetsmarknadens lägsta löner. Till detta ska läggas att allt fler inte klarar skolan och inte förmår bygga upp en nödvändig grund för att få in en fot på en alltmer komplex arbetsmarknad. Det är också så man ska se gårdagens utspel från KD med förslag på skattebefrielse på nyanlända invandrares inkomster – som ett sätt att skapa utrymme för ett mer utpräglat låglönesamhälle, även om det också fanns andra, positiva, förslag från . Utstationering via bemanningsföretag sätter press på företag och anställda inom många branscher, inte minst transport- och byggsektorn. Extremt låga löner, långa arbetspass, bristande arbetsmiljö och fler arbetsplatsolyckor är ett resultat av denna politik. Min kollega kommer senare att gå djupare in på just arbetsmiljöfrågorna och vår politik på det området. Vi sverigedemokrater anser att arbetslöshetsförsäkringen ska vara allmän och gälla alla på arbetsmarknaden. Den ska vara helt ut solidariskt finansierad via skattsedeln och erbjuda den grundtrygghet som en alltmer flexibel arbetsmarknad kräver. Vi vill i vårt budgetalternativ höja taket i ersättningen till för att från dag 101 vara . Det är en hög initial ersättning med ökad trygghet och en tydlig nedtrappning och ett ökat incitament till förnyat arbete. Dessutom vill vi återinföra reglerna för deltidsarbetslösa och återinföra 100-dagarsregeln avseende jobb i närområdet och för att förbättra matchningen. Vi vill successivt fasa ut långtidsarbetslösa från fas 3 och erbjuda fler utbildningsplatser, fler lärlingsjobb, fler jobb inom offentlig sektor samt göra en särskild satsning på så kallade föreningsjobb. När det gäller funktionsnedsattas situation på arbetsmarknaden vill vi precis som föreslår höja taket för lönestödet. Mot slutet av budgetperioden skulle det innebära ett höjt tak med . En satsning på just ökat lönestöd riktas också till dem som befinner sig i fas 3. Det glöms ofta bort att ungefär en tredjedel av dem som befinner sig i fas 3 har någon form av funktionshinder. En av de bästa och mest effektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är starta-eget-bidraget. Det visar de flesta utvärderingarna. Vi vill öka tiden för start-eget-bidraget samt sänka den generella åldersgränsen till . Vi vill slopa lex på riktigt och ge de svenska fackföreningarna möjlighet att ta till stridsåtgärder mot utstationerade företag. Vi vill också begränsa tiden för utstationerade i . Dessutom vill vi ha ett huvudentreprenörsansvar som gäller alla. Månadsrapportering och anmälningsplikt ska vara tvingande för samtliga företag som har utstationerad arbetskraft i . är det oklart exakt hur många utstationerade löntagare som finns i , vilka löner de jobbar för samt hur länge de har varit och kommer att vara här. Det ska införas en bortre maxgräns för hur länge en arbetstagare kan vara utstationerad i . Den bör sättas . Om en arbetsgivare behöver ha utstationerad personal längre går det enligt inremarknadsakten att arbetskraftsinvandra på vederbörligt sätt och betala skatt i . skrevs ett huvudentreprenörsansvar in i byggavtalet. Det är väl bra. Men problemet är att det inte gäller alla på arbetsmarknaden. Det innebär att företaget högst upp har det yttersta ansvaret för att arbetsvillkor, löner och kollektivavtal följs av alla underentreprenörer på arbetsplatsen. Men det är begränsat, till exempel när det gäller utstationerade arbetstagare som inte är medlemmar i . uppfattning är att samtliga företag och anställda inom byggsektorn ska omfattas av ett lagstiftat huvudentreprenörsansvar, oavsett ursprungsland, fackligt medlemskap eller om företaget är organiserat genom en arbetsgivarorganisation. Vi vill också ha behovsprövad arbetskraftsinvandring. vill införa den så kallade vita-jobb-modellen som är en upphandlingsmodell som kan appliceras på i stort sett all offentlig upphandling och genom vilken det ställs krav på det anbudsgivande företaget när det gäller kollektivavtalsliknande villkor, insyn, huvudentreprenörsansvar och så vidare. 3 (S) replik: talar precis tvärtemot vad han gjorde . Då röstade han nej till allt det som han nu beskriver. Han röstade nej till högre a-kassa, han röstade nej till satsningar mot arbetslösheten och han röstade ja till en fortsättning av fas 3. står han i talarstolen och vittnar om helt andra saker. Då kan man fråga sig var han befinner sig på den politiska skalan. Är han mitt emellan höger och vänster, eller var är han? Jag hävdar att är en utpräglad högerpolitiker. Det finns en person här i kammaren som har haft ett långt anförande riktat till en organisation som inte ens var representerad i kammaren – Transport. höll ett mycket affekterat anförande om Transport eftersom inte tycker om fackföreningsrörelsen. Den svenska fackföreningsrörelsen har inskrivet i sina stadgar att alla medlemmar har ett lika värde. Men det strider mot den ideologi som är en del av. Han försöker göra både och. Han röstar med högern och vittnar om att vänstern har bra förslag. Min fråga, som är grundläggande, till är egentligen hur han ser på den analys som finns på arbetsmarknaden. Finns det en konflikt mellan arbete och kapital, eller existerar den inte? Frågan är i så fall vad den stora konflikten i samhället är. Och var finns spänningsfältet i politiken? Jag hävdar med emfas att inte tycker att det finns en konflikt mellan arbete och kapital. 4 (SD) replik: Jag vill börja med att tala om mitt anförande om Transport. Det grundades på att Transport oskäligen uteslöt sverigedemokrater, just för att de var sverigedemokrater. Transport och övriga är en del av arbetslagstiftningen i och en del av dess tillämpning. Man har brett ut sig genom domare i Arbetsdomstolen, och genom sin tillämpning av de kollektivavtal som finns tillämpar man också den rättskipning som finns på området. Det är alltså inte likhet inför lagen. Det var det som mitt anförande gällde och ingenting annat. När det gäller a-kassa, fas 3 och så vidare har vi 27 utgiftsområden i statens budget, inte bara arbetsmarknaden. Som helhet var er budget förskräcklig, . Jo, för att den byggde på ett partis åsikter, , när det gällde begränsningar för att utveckla företagande och möjlighet att bo på landsbygden, beskattning av företag på landsbygden, beskattning av tung industri och när det gällde svenskt jordbruk. Det fanns delar i ert förslag som var fullständigt ofinansierade. Ni säger att ni ska sänka pensionärsskatten, när ni får råd . Men det fattades redan 17 miljarder i er migrationspolitik, om man går efter prognoser. Ni byggde alltså er budget på ett luftslott. Det ni skulle ha gjort , , om ni ville genomföra allt detta, hade varit att rösta på ramar. Då hade ni fått precis det ni ville. Ni hade fått höjd a-kassa, slopad fas 3 och så vidare. Ni hade fått stärkta rättigheter för svenska fackföreningar att ta strid, till exempel när det gäller lex . Men det gjorde ni inte. Stå inte här och försök mästra mig, ! Det kommer du ingenstans med. 5 (S) replik: Det är inte alls min mening att försöka mästra . Det vill jag inte göra. Däremot vill jag höra vad han egentligen tycker. Det var många fler än jag som hörde en högerpolitiker stå här och hylla de ekonomiska förslag som den borgerliga kanten lägger fram. drar han upp kritik mot fackföreningen när han säger att de på något vis äger rättskipningen. Men vi vet att balansen på arbetsmarknaden har förskjutits åt höger under den borgerliga regeringen. Det är klart att är en högerpolitiker. Varför skulle han annars vilja luckra upp LAS? Jo, han säger att då överlever fler företag. Men det ligger en ideologi bakom eftersom han vägrar att svara på om det finns en konflikt mellan arbete och kapital. För handlar det nämligen om kultur. Konflikten finns inte mellan direktören eller ägaren av koncernen och de som är anställda på golvet. I värld finns konflikten i om någon av de anställda heter , , eller . Det är det som han skjuter in sig på. De tillhör nämligen olika nationer, och om det blir för många nationer på arbetsplatsen blir det inte bra. Svara på om det finns någon en mellan arbete och kapital, som vi hävdar och som de borgerliga partierna hävdar. Det är där spänningsfältet i politiken ligger. Jag hävdar att är långt ute på högerkanten. Han är fackföreningsfientlig. Han lägger fram förslag och röstar i riksdag på förslag som har udden riktad mot de arbetslösa och mot de inskrivna i fas 3. Han riktar udden mot dem som skulle behöva mer utbildning för att komma vidare, som behöver hjälp med utbildning och att komma i jobb. Men i talarstolen talar han om vilken ängel han är för löntagarna. Det är en skam! 6 (SD) replik: , ja, vad ska man säga? Alltså seriöst: Vad innebär den rödgröna regeringen för svenska löntagare och företag, för både kapital och arbetare? Jo, den innebär färre jobb, det skriver ni i er egen budget. Det innebär sämre tillväxt, det skriver ni i er egen budget. Det innebär sämre pensioner eftersom pensionsbromsen slår till just för att tillväxten och jobben blir färre. Det skriver ni i er egen budget. Det kommer ni inte undan. Det som vi står upp för och det som är rätt naturligt är att det som gynnar svenska företag och får dem att växa och skapa nya jobb gynnar också löntagare. Det är det som har varit så unikt med den svenska modellen, att vi har ett exceptionellt högt antal stora företag som har fått växa i , som har varit väldigt lönsamma och lyckosamma. Vi har ett högt antal miljardärer i ett internationellt perspektiv. Vi har rika människor i som vi har haft en grundtrygghet på den svenska arbetsmarknaden. Det har vi fått genom den svenska modellen, och den står jag fullt upp för. Det är inget motsatsförhållande, . Det som är bra för svenska företag, som skapar svenska jobb, är också bra för svenska arbetare och löntagare. Det som ni gör och inte tar något ansvar för är till exempel den svarta sektorn när det gäller arbetskraftsinvandring. Man jobbar betydligt längre än , och man har betydligt lägre lön än avtalad lön. Det gäller utstationerade arbetstagare, cabotagetrafik, utstationerade i byggbranschen och utstationerade i transportnäringen. Er representant i , , röstade inte i går för ett förslag som skärper regelverket för fusk med körkort inom EU. Vi tar ett delat ansvar. 7 (MP): anser att det finns jobb att göra i . vill investera i kollektivtrafik, moderna bostäder och förnybar energi. vill modernisera industrin och satsa på grön teknik. Alla dessa satsningar leder till fler jobb, som vi tar ett klimatansvar. Jag träffar många ungdomar som beskriver en arbetsmarknad som är svår att komma in på. Det är alldeles för många ungdomar som går arbetslösa . Det beror bland annat på att många lämnar gymnasiet med ofullständiga betyg. Allt fler unga har fastnat i långvarig arbetslöshet och riskerar att tappa tron på sig själva, samhället och framtiden. Detta skapar ett problem, inte bara för den enskilda individen utan även för hela samhället. är det att ta ungdomsarbetslösheten på allvar. Alla ungdomar är viktiga, och de behövs. Olika ungdomar har olika svårigheter. Därför behövs det olika verktyg, till exempel utbildning, praktik, kombinerad utbildning och praktik, utbildningskontrakt för unga utan gymnasieutbildning, traineejobb i välfärd med mera. En ny arbetsmarknadspolitik för att minska ungdomsarbetslösheten handlar om att sammankoppla teori och praktik. Detta innebär att skolan och arbetsmarknaden ska komma närmare varandra. Det ska bli lättare att kombinera studier, praktik och arbete. Här vill jag slå ett slag för feriepraktik i form av sommarjobb för unga som går på högstadiet och gymnasiet.