prot · H10984 · 2014-03-14 00:00:00 — Kommissionen beslutade , tror jag att det var, att man kunde sänka momsen på mat på restauranger, och det gjorde regeringen . Det är också ett led i arbetet mot skattefusket. Jag vet att delar vår syn på det här, och då undrar jag vad man gör för att få med sig de övriga. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna om att debatten handlar om moms för e-tidningar.) Ja, jag vet det. Jag vill bara exemplifiera hur viktigt det är med enhetliga momssatser. Det finns andra områden där det också är bra med enhetliga momssatser för att stävja fusket. Att få ned skatteundanhållandet och få bort fusket är någonting som vi alla jobbar för. Moms har ju varit ett område där det har varit lätt att fuska. tror jag inte att det är riktigt lika lätt att fuska när det gäller böcker och digitala medier som när det gäller mat på restaurang. Jag har inget exempel, men det kanske har, på att man har fuskat och att det på kvittot har stått att det har varit en tryckt bok när det egentligen har varit en digital bok. Jag har inga exempel på huruvida det finns fusk i det här också eller att det bara är olika behandling, men givetvis ska det bli lika. Jag hoppas att kommissionen återkommer angående det här så att regeringen kan ta tag i det, för jag är övertygad om att regeringen tycker att det är viktigt, och det svaret fick ju också. 11 (FP): Jag tycker att det är alldeles uppenbart att beslut, som vi är eniga om från skatteutskottet, och regeringens ståndpunkter sammanfaller. Sedan är naturligtvis frågan: Hur är det möjligt för att i olika sammanhang framföra denna ståndpunkt med kraft inom EU-maskineriet? Det är inte alltid helt lätt, ska sägas. Även Socialdemokraterna, när de stöddes av och , hade problem att nå fram med en del ståndpunkter. Det hör ju till ett litet lands situation. Jag har dock en helt annan synpunkt på den här frågan. Det betyder inte att jag inte delar regeringens, skatteutskottets och mening. Den har att göra med vilket inflytande som EU ska ha på skattepolitiken. Det är, fru talman, en delvis annan fråga, men den finns med i detta också. Det är viktigt, tycker jag, att vi i slår fast att skattepolitiken utformas i det egna landet. För mig är det en smula förunderligt att höra att det är en representant för , som har varit motståndare till att vi skulle vara medlemmar i , som går in så här hårt för att vi ska implementera också skattelagstiftningen i EU. Det här är egentligen två olika saker. I sak delar jag uppfattningen att det är bra att vi ska ha, som regeringen och skatteutskottet och även mitt lilla parti tycker, gemensam mervärdesskatt för samma produkter. Det gäller enligt min mening även mat. 12 Finansminister (M): Den har en tydlig hållning. Vi anser att lika produkter ska behandlas lika. Vi anser alltså att det är viktigt att kommissionen gör en grundlig analys på det här området och att man därefter landar i sin position. Eftersom känner en oro för vad regeringen har för hållning i frågan har jag tagit fram de talepunkter och den redovisning som finns som vi har internt utifrån rådsmötena. I rådets högnivågrupp för skattefrågor diskuterades frågan om lågmoms på digitala medier. I redovisningen står det: ansåg att den allmänna principen om att lika produkter ska behandlas lika även ska gälla för e-böcker och andra digitala medier. vill inte föregripa resultatet av kommissionens analys av den frågan, utan man vill avvakta kommissionens arbete. Det är alltså den exakta position som Per , chef för skatteavdelningen, redovisade som är exakt den position som redovisades i interpellationssvaret och som är den position som har och som vi uppfattar att vi har stöd för i riksdag. Varför är det då viktigt att man gör en grundlig analys av de här frågorna? Till att börja med är momsfrågor gemenskapsrätt, så det är viktigt att kommissionen fullgör sitt ansvar att utreda frågorna. Det kan låta som att det är en enkel sak att säga vad som är en digital publikation, en e-bok eller en pappersbok, och just i det fallet är det enkelt. Sedan finns det ett oändligt antal omständigheter då det blir väsentligt mycket mer komplicerat att bedöma vad som är en nyhetstjänst, en boktjänst eller någon annan tjänst som man tillhandahåller digitalt. Jag tror inte att någon föreställer sig att vi ska momsbefria eller lågmomssätta alla digitala tjänster, för det skulle skapa oändliga gränsdragningsproblem för en massa andra områden. Säljer man till exempel kläder på nätet bör det rimligtvis vara samma momssats som om man säljer kläder i en affär. Det är alltså inte fullt så enkelt att man snabbt kan säga vad som är lika produkter och hur lika produkter ska avgränsas. Det jobbar kommissionen med, och vi förutsätter att de kommer tillbaka med ett förslag. Då kommer det naturligtvis att vara utgångspunkt att lika produkter ska behandlas lika. Sedan får vi naturligtvis göra vår värdering av om vi delar kommissionens bedömning av vad som är lika produkter. Jag vill gärna slå ett slag för att man ska vara försiktig med alltför många skattesatser också på momssidan. Det som gör att vi får den här diskussionen så intensivt i EU är att ett antal länder, inte minst vårt grannland men även de baltiska staterna och ett antal andra, driver linjen hårt att man i praktiken bara ska ha en momssats. De svenska utvärderingarna visar att man då och då kan ha olika momssatser men att man bör vara restriktiv med det. Vi vet ju till exempel att utvärderingen av matmomsen tyder på att det har varit en fördelningspolitiskt rätt ineffektiv åtgärd och att det hade varit betydligt mer träffsäkert att ha en enhetlig moms på det området, kanske inte minst ur folkhälsosynvinkel, och sedan i stället ge ekonomiska stöd till barnfamiljer. har vi det system som vi har, och det är ingen som föreställer sig att det ska ändras. Men jag tror att man ska vara försiktig med att skicka runt momssatserna. När vi valde att göra det på hotell- och restaurangsidan var det ju för att det fanns starkare skäl där än på många andra områden, i termer av risk för svartarbete och i termer av att det är särskilt farligt med en hög skattesats inom tjänstesektorn. Regeringens ståndpunkt i frågan är alldeles klar, och den är att lika produkter ska behandlas lika. 13 (MP): Jag tackar så mycket för förtydligandet och uppläsandet av talepunkterna, för det gör det här väldigt tydligt. Jag hoppas verkligen att det här stämmer. Jag måste dock ställa mig frågan: Hur länge har det här gällt? fick jag andra besked, och det var det som ledde till den här interpellationen. Om det hade funnits en enhetlig, tydlig politik från regeringens sida i denna fråga som hade följt beslut hade vi aldrig behövt ha den här debatten. Men det har det inte funnits. , när tog ett enhetligt beslut att man ville sänka digitalmomsen till samma momssats som på pappersprodukter, fram till nu har det funnits frågetecken. Det är något som gör att jag måste fråga mig hur gamla dessa talepunkter är. Jag vill påpeka att jag inte har något problem med dessa talepunkter, utan jag gläder mig åt att det är så tydligt. Apropå momssatser kan jag säga att jag delar finansministerns ståndpunkt. Det borde finnas mer enhetlighet. Det är därför vi i , tillsammans med flera andra partier i , har drivit frågan om generell skatteöversyn. Tyvärr har framför allt inte varit villiga att gå på den linjen. När jag har frågat enskilda ledamöter i skatteutskottet har alla utom varit intresserade. Det är dock inte detta vi diskuterar här. Min fråga är helt enkelt: Hur länge har dessa talepunkter gällt? En riktig öppenhet i den här frågan skulle underlätta historiebilden också. Jag har ju inte kommit hit till kammaren bara för skojs skull utan för att jag vill ha svar på en fråga. Branschföreningar, väljare och så vidare har frågat mig var står i denna fråga. har finansministern tydligt visat talepunkterna, och dem är jag som sagt nöjd med. Men jag skulle vilja veta: Från och med när har dessa talepunkter gällt? Så sent som fick tidningsutgivare svaret att förhållningssätt är neutralt men inte positivt – neutral, not positive. Det tycker jag inte stämmer. Det är inte samma sak som det just nu sade. Det är detta som gör mig orolig. Vi kan se att har en uppfattning och regeringen en annan, och så finns det i ytterligare en uppfattning. ska tala med en röst. Det är på det sättet vi kan nå framgång. Regeringen och finansministern har ett ansvar för att ska tala med en röst. Efter vad jag kan se har detta inte skett . Det är jättebra om det sker , och det är jättebra om vi nu gemensamt kan gå vidare och möta kommande förslag med en enig hållning och dessutom är överens inte bara med utan till exempel med . Den nya tyska regeringen har i sitt koalitionsfördrag mellan socialdemokrater och kristdemokrater skrivit in att de också vill verka för detta. Det finns alltså en bred europeisk enighet om att möjliggöra att ha samma momssats för pappersprodukter som för digitala produkter. Sedan ska det förstås inte gälla alla digitala produkter – även där är vi överens – men om det gäller tidningar och böcker är jag nöjd. Min fråga till finansministern är alltså: Från och med när har dessa talepunkter gällt? 14 (M): har också läst vårt mervärdesskattebetänkande. Där har vi ju skrivit också om kommissionens hållning. Kommissionen kom med ett meddelande om mervärdesskattens framtid – mot ett enklare, robustare och effektivare mervärdesskattessystem. Där finns en punkt som säger: Liknande varor och tjänster bör omfattas av samma mervärdesskattesats och de tekniska framstegen bör beaktas i sammanhanget, så att frågan om konvergens mellan onlinemiljön och den fysiska miljön uppmärksammas. Jag känner mig inte särskilt orolig för att kommissionen kommer med något annat när man väl blir klar och sätter ned foten om hur mervärdesskattedirektivet ska se ut framöver. Det finns ju andra gränsdragningsfrågor också. Vi har en hel rad motioner i betänkandet som gäller gränsdragningsfrågor när det gäller momssatser. Detta är svårt. Att ha en lägre momssats är ett sätt att styra vad man vill ha; om man skulle ha en enhetlig momssats skulle den hamna , tror jag att sade, och det är väl ingen av oss som tycker att det känns särskilt lockande att höja momsen på mjölk, bröd, smör och pasta för barnfamiljerna för att det ska bli billigare att köpa platt-tv? Det kan alltså bli gränsdragningsproblematik. Vi hade ett exempel som gällde momsen på gästhamnar kontra momsen för en husvagn som stod vid kajen. Visst finns det knepigheter, men jag känner mig rätt trygg med att regeringen gör vad den ska och att kommissionen kommer med något positivt. 15 Finansminister (M): har haft samma ståndpunkt i den här frågan . Jag har kontrollerat det med mina tjänstemän. Det är samma ståndpunkt som vi har framfört vid alla möten. Det hade enkelt kunnat kontrollera med en skriftlig fråga i stället för att gå på hörsägen från olika branschintressen i den här frågan. Det finns alltså ingen förändring i den hållning. Den har varit precis lika tydlig . Men det är bra att vi ändå får en viktig debatt här om detta. 16 (MP): Jag är överens med finansministern om ståndpunkten. Sedan tycker jag att man ska vara lite försiktig med att tala om hörsägen när det handlar om skriftliga minnesanteckningar från ett möte. Det måste vara något som inte har fungerat riktigt i den här frågan, och det är därför den här interpellationen blev nödvändig. Jag har själv ställt skriftliga frågor tidigare. Andra ledamöter har haft interpellationsdebatter – senast var , tror jag – och det har inte gjort det helt tydligt. har vi fått ett tydligt besked. Jag är glad över att det är tydligt vilken ståndpunkt är och att regering och riksdag är eniga, men det har inte varit en helt lätt väg dit. Jag kan påminna om att det som först fick mig att haja till i den här frågan var att det i regeringens svar på inte fanns ett enda ord om detta med e-boksmoms, trots att det fanns ett enhälligt beslut i i den frågan. har velat ha samma momssats på såväl papper som digitala produkter. har vi fått ett tydligt besked, och jag vill tacka finansministern för svaret. Det är trevligt att vi är överens i denna fråga. Kanske vi kan slippa sådana debatter då. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2013/14:241 om skattesänkningarnas misslyckande 17 Finansminister (M): har frågat mig mot vilken bakgrund jag först har förordat skattesänkningar, för att tala om möjliga skattehöjningar. Stabiliseringspolitik handlar om att anpassa utgifter och inkomster över konjunkturcykeln för att därigenom dämpa svängningar i arbetslösheten och produktionen. Stora konjunktursvängningar är mycket kostsamma för samhället. En kraftig lågkonjunktur slår ut produktivt kapital när företag går i konkurs. Perioder med hög arbetslöshet riskerar att leda till att kompetens förstörs. Det riskerar att leda till en varaktigt högre arbetslöshet. Sedan den finansiella krisens utbrott har läget i världsekonomin varit ansträngt. Detta har givetvis påverkat . Svensk ekonomi har dock visat stor motståndskraft, mycket tack vare regeringens åtgärder. Även under innevarande år behöver återhämtningen stöttas något, men i takt med att bnp- och sysselsättningstillväxten tar fart och arbetslösheten minskar förskjuts tyngdpunkten från stimulansåtgärder mot finansierade åtgärder som stärker förutsättningarna för fler i arbete. Den ekonomiska politiken framöver handlar om att möta de långsiktiga tillväxtutmaningarna genom finansierade strukturella åtgärder. Vägen tillbaka till överskott måste anpassas efter hur arbetsmarknaden och resursutnyttjandet utvecklas. Efter en lång rad av finanspolitiska åtgärder för att stötta ekonomin väntas budgetutrymmet vara mycket begränsat . Det innebär att nya reformer i högre utsträckning än tidigare kommer att kräva finansiering. Det handlar bland annat om skatteåtgärder, men det är också viktigt med stram utgiftsgranskning och god utgiftskontroll. Avslutningsvis vill jag påpeka att regeringens politik har inneburit att resurserna till offentliga välfärdstjänster som exempelvis skola har ökat , även efter att hänsyn tagits till pris- och löneökningar och till att befolkningen vuxit. 18 HANS (S): Det finns en klar fördel med att bli lite äldre: Man får lite större överblick. Detta är den tredje borgerliga regering som jag har varit med om . Den första borgerliga regering som jag var med om var . När vi tog över kommer jag ihåg att fick samla finansministrarna från och berätta att måste devalvera . Den andra borgerliga regering som jag var med om var . Den minns vi alla. Jag tror att det var så att när skulle betala ut hade vi och fick låna . är det för min tredje borgerliga regering och att stämma av lite grann. Jag började titta på vad säger, som är och regeringens expertorganisation som ska hålla oss med fakta. De skriver att underskottet är det största underskottet sedan överskottsmålet infördes. Det skrev man . hade ett överskott i de offentliga finanserna på 65 miljarder. beräknas det bli 87 miljarder minus. Det är klart att det är oroväckande. Som svar på min interpellation om de här sakerna säger finansministern: handlar om att anpassa utgifter och inkomster över konjunkturcykeln för att därigenom dämpa svängningar i arbetslösheten och produktionen. Det låter jättebra. Men problemet, fru talman, är att finansministern inte har arbetat så i verkligheten. Vi hörde alldeles att det var dags att strama åt med skattehöjningar eftersom vi har en förväntad bnp-tillväxt i . Det lät ju riktigt och bra. Men om man går tillbaka och tittar är det så här: När regeringen tillträdde 2006 och fattade beslut om att införa jobbskatteavdraget hade en bnp-tillväxt på . Då fattade finansministern beslutet att stimulera svensk ekonomi med ca 40 miljarder. Det var ungefär vad jobbskatteavdraget kostade. , när detta infördes, var tillväxten i bnp . Jag har tre slutsatser att dra. Det ena är att finansministern på den senaste månaden har gått någon form av kurs och lärt sig detta med konjunkturpolitik. Det andra är att försöken har misslyckats. Man trodde så enormt mycket på grundbulten i ekonomin, med jobbskatteavdraget, men det har misslyckats, och därför mörkar man. Eller också luras finansministern, men det tror jag inte. Jag tror helt enkelt att den ekonomiska politiken och grundbulten i den, jobbskatteavdraget, har misslyckats. 19 (M): Problemet med interpellation och det han också framför från talarstolen är att han tenderar att blanda ihop en lång rad olika saker, och då blir slutsatserna också något märkliga. Han blandar ihop strukturåtgärder och konjunkturpolitik, och det som kanske är allvarligast är att han blandar ihop en prognosperiod och en konjunkturcykel. Poängen med hur man hanterar statliga finanser är att de ska vara i balans över en konjunkturcykel. Den rapport som han hänvisar till pratar om en prognosperiod, vilket är något helt annat. Över en konjunkturcykel, om man räknar in både högkonjunktur och lågkonjunktur, ska vi nå ett överskottsmål. Vi har – det är inte obekant för – precis genomgått och är fortfarande kvar i en period av djup lågkonjunktur och den största svackan . Det är klart att den utdragna lågkonjunkturen frestar på finanserna. Att man ska stimulera ekonomin i det läget tror jag egentligen att vi är överens om. I alla fall är Alliansen och Socialdemokraterna överens om de grundläggande principerna. I Socialdemokraternas budget föreslår ni inte ett annat läge, där staten skulle ha stora överskott även i tider av lågkonjunktur. Det stämmer helt enkelt inte med fakta. Om man tittar på de offentliga finanserna ser man, , att den offentliga bruttoskulden faktiskt har minskat med – så är det. Jag upprepar: Den offentliga bruttoskulden har minskat . Det håller inte att titta på ett enskilt år när man befinner sig i en lågkonjunktur, utan man måste titta över . När vi ser att vi nu förhoppningsvis närmar oss ett bättre läge i ekonomin är det också helt rätt att börja parera genom att sakta men säkert se till att vi återgår till ett överskott och når överskottsmålet. Det är lite intressant att se på olika roller för staten och kommunerna. Det anförs att välfärdssektorn har fått stå tillbaka, att det har varit stora problem. Det är helt enkelt inte sant. Statens roll är i första hand att säkerställa att vi har goda förutsättningar för att skapa jobb och tillväxt i , vilket staten också gör, bland annat genom jobbskatteavdraget. Du påstår att det har vaga sysselsättningseffekter, men internationell forskning och en lång rad utvärderingar visar på motsatsen. Det finns mycket tydliga jobbskapande effekter av jobbskatteavdraget. Statens roll är att skapa förutsättningar för jobb och tillväxt. Det ger också ökade skatteintäkter. Då är det i första hand kommunsektorn – kommuner och landsting – som får ökade skatteintäkter, vilket också har skett. Vi kunde läsa i Dagens Samhälle för två om rekordintäkter till välfärden, där kommunsektorn har fått ökade skatteintäkter med 150, upp mot under alliansregeringen. Det är detta som är sanningen, . Det staten gör stimulerar ekonomin. Det ger mer resurser även till välfärden. Den fråga som kvarstår och som man ställer sig är hur egentligen ser på sitt eget partis budgetalternativ. Ert problem är att ni saknar drygt 11 miljarder. Man kan titta på den budgetmotion som ni lade fram . Ni har accepterat det femte jobbskatteavdraget, och det innebär att det finns ett hål på 11 miljarder. Då är frågan hur ni ska finansiera de satsningar som ni säger att ni vill göra, när pengarna inte finns. 20 Finansminister (M): är i mitten av ett europeiskt samarbete med europeiska länder, som vi har vår huvudsakliga handel med, som är inne i en djup kris. har eurozonen uppvisat negativ tillväxt. Man stapplar nu långsamt upp på fast mark med en mycket svag tillväxt också . Enligt bedömningar är det , och som har högst tillväxt, och har högst tillväxt av alla europeiska länder, det vill säga högre tillväxt än och och för den delen , med undantag för . Men tillhör alltså de länder som har högst tillväxt. När vi jämför tillväxt, sysselsättning, långtidsarbetslöshet och de flesta olika variabler vi kan titta på, inte minst reallöner, har klarat krisen bättre än andra länder. Det är många som frågar vad det beror på. Jag skulle vilja lyfta fram tre orsaker. Det första är att vi före krisen vidtog åtgärder. När vi kom in 2006 och 2007 gjorde vi omfattande förändringar av svensk ekonomi. Vi genomförde ett jobbskatteavdrag som fullt ut, krona för krona, var finansierat med åtgärder som ökade arbetsutbudet. Även 2008 gick vi vidare med ytterligare strukturella åtgärder som nära nog fullt ut var finansierade. Det gjorde att kraftigt ökade sitt finansiella sparande. Det ökade från någonstans till nära nog , som vi genomförde viktiga strukturreformer. Vi använde alltså de goda åren för att förstärka den strukturella inriktningen. Det andra vi har gjort är att vi har fört en mycket keynesiansk politik. , 2009, 2010 och så vidare har som nästan ensamt land kunnat fortsätta att stimulera efterfrågan genom hela krisen. Det är naturligtvis mycket positivt att man är så försiktig inledningsvis att man konsekvent kan återkomma år för år och stötta långsiktigt. Det tredje är att inte har fört en keynesiansk politik i den meningen att vi bara vräkt ut okontrollerade efterfrågestimulanser, utan vi har inriktat åtgärderna på just det som förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt och ekonomins funktionssätt långsiktigt. Det här är en politik som – och senast nu , när de var här – men också IMF och kommissionen har konstaterat har gjort att har tagit sig igenom krisen i bättre skick. Man har i större utsträckning kunnat använda aktiva finanspolitiska åtgärder. Man har också vidtagit omfattande strukturåtgärder. Det är naturligtvis väldigt positivt. är vi i . Vi ska alltså i den vårproposition som vi lägger fram förhålla oss till hela den kommande fyraårsperioden. Det är klart att det då är centralt att vi säger till väljarna att vi nu går in i en lite ny fas i den ekonomiska politiken, där det är centralt att krona för krona finansiera olika reformer. Det betyder inte att vi stramar åt politiken. Vad vi gör är att höja en del skatter för att också kunna öka en del utgifter. Det har naturligtvis en neutral effekt på efterfrågeläget. Det är naturligtvis tanken med den typen av åtgärder . Då får vi ett gradvist genomslag för en starkare tillväxt som gör att åter går upp mot 1 procents tillväxt. Det här är ett typexempel på en väl genomförd stabiliseringspolitik. Det handlar om långsiktig tillväxt. Vi har kunnat stimulera genom hela krisen, och vi har upprätthållit god ordning i offentliga finanser. Vi är alltså i en sits som är relativt unik, till och med jämfört med våra nordiska grannländer. Det är en skuld som har minskat under krisen, och det är underskott som gradvis och utan åtstramningar kommer tillbaka till både balans och stora överskott. Det gör att i nästa lågkonjunktur kommer att stå väl rustat. Låt mig ta tillfället i akt att framföra en särskild varning. Vi behöver stå väl rustade nästa gång, för nästan alla våra grannländer är mer skuldsatta än vad de var när krisen började. Behoven av skyddsvallar har ökat snarare än minskat. 21 HANS (S): Jag har en enkel fråga: Är det rätt att stimulera ekonomin om man har en bnp-tillväxt på och prognosen är 3,3 ? Är det då rätt att stimulera den ekonomin? Sedan gäller det finansministerns diskussion om det offentliga finansiella sparandet. Det är faktiskt så att gick med överskott 2007 och 2008. var det underskott. var det plus minus noll. var det plus minus noll. var det minus 0,6. var det minus 1,3. Prognosen är minus 1,5. Så det stämmer inte. Men låt oss nu titta på hur jobbskatteavdraget har fungerat i verkligheten. Det viktigaste var sysselsättningen, arbetslösheten och så vidare. Ni pekade bland annat ut att man skulle försöka få ordning på ungdomsarbetslösheten och problemet med dem som stod långt bort från arbetsmarknaden.