prot · H10963 · 2014-01-30 00:00:00 — Denna organisation har vi också haft under socialdemokratiska regeringar, och jag misstänker att det kommer att se likadant ut även om det blir regeringsskifte . Jag vill lyfta fram det som vår överbefälhavare brukar framhålla, nämligen att våra olika vapensystem är system i ett system där logistik, försvarsindustri, personal och ekonomi på många olika sätt hänger ihop. Det är ett spindelnät, helt enkelt. Drar man i en tråd i ett spindelnät händer det, som ni vet, något i den andra änden. Det är ju viktigt att trådarna hänger ihop så att inte spindelnätet brister och det uppstår hål. I uppbyggnaden av försvarsförmågan kunde vi i med glädje konstatera att civil- och bostadsminister hade beslutat om en stor satsning på Blekingeflottiljen i det så kallade Ronnebypaketet, som omfattar . Det är en väldigt stor investering som avser helikopterflottiljen. Som en garnisonsgemensam resurs i detta ingick den verksamhet och kompetens som är ifrågasatt här. För FMV:s del kan det beslut som man nu har lagt fram synas väldigt ekonomiskt och rationellt, men jag förutsätter att FMV tillsammans med andra berörda myndigheter, såsom Försvarsmakten och kanske till och med i förlängningen polisen, eftersom man ska ha gemensam helikopter, samtalar med varandra. Det behövs totalsystemsanalys. Det är bättre att ta ett beslut som är rätt längre fram än att fatta fel beslut. 29 Försvarsminister (M): Jag vill återkomma till det som vi har varit överens om, och jag hoppas att vi är överens om det, nämligen att en förutsättning för att kunna genomföra den pågående försvarsreformen är effektiviseringar i de så kallade stödverksamheterna, det vill säga stödstrukturer för Försvarsmaktens insatsorganisation. Det var man i Försvarsberedningen överens om i dess rapport , där Socialdemokraterna deltog, och det var också tydligt i den försvarspolitiska inriktning som beslutade om 2009. Så sent som beslutade den här kammaren om hur reformeringen av försvarslogistiken ska gå till. Då sades det att genom effektiviseringar ska resurser frigöras från stödverksamheter inom försvaret och föras över till förbandsverksamheten och insatsorganisationens uppbyggnad. Avsikten var och är att försvarslogistikens kostnader ska minskas med . De pengarna ska i stället användas till förbandsverksamheten. Efter beslutet har regeringen uppdragit åt myndigheterna att genomföra reformen. FMV och Försvarsmakten har därmed regeringens uppdrag och mandat att rationalisera och effektivisera försvarslogistiken. Det här ska ske genom bland annat effektivare och mer rationella processer och samverkan med övriga myndigheter och andra berörda aktörer. Det har vi beslutat om. Det är det som genomförs av myndigheterna. Det är ett stort, omfattande och mödosamt arbete. I det här fallet, som handlar om bakre flygunderhåll, har FMV konstaterat att det med dagens tre flygverkstäder finns en överkapacitet i det så kallade bakre flygunderhållet, och det finns möjligheter till rationalisering. Det uppdrag man har fått är att se över de olika verksamheterna och se om det finns effektiviseringsmöjligheter och rationaliseringsmöjligheter. Jag vet inte hur jag ska tolka . Vill han att jag ska överpröva myndigheternas beslut trots att han varit med och fattat det här beslutet? Faktum är att i försvarsutskottets betänkande, i samband med att reformen beslutades, i ett särskilt yttrande betonar vikten av rationalisering: Socialdemokraterna anser att det är av stor vikt att genom en sammanslagning av log söka rationaliserings- och effektivitetsvinster. Det är nödvändigt att utveckla och förändra både arbetsmetoder och organisation. Det blir konsekvenser av de beslut man fattar. Det måste man ha klart för sig redan när man fattar besluten. 30 (S): Då måste jag bara säga, ministern, att jag inte har fattat beslut om flygverkstaden; jag vet att det inte är det ministern menar heller. Men jag kan tycka att dumma beslut måste kunna överprövas om det visar sig att de får konsekvenser. Den linjen kommer jag alltid att hålla fast vid. Återigen: Tack, ! Du har klargjort din ställning i frågan. Du stöder regeringens linje och därmed FMV:s beslut . Det är beklagligt men tydligt. Jag vill återigen fråga: Om det inte blir effektiviseringar, tillförs pengar till Försvarsmakten? Får man kompetens? Det är ju det som det mycket handlar om här. Efter dagens debatt, fru talman, står det helt klart för min del att det tunga ansvaret vilar på regeringen, även om FMV trycker på knappen. Bristerna har lyfts upp. Om ingen hänsyn tas till detta blir jag mycket bekymrad och kan bara konstatera att det finns en uppgivenhet hos regeringen. Allt är protokollfört. Jag avslutar med att summera oklarheterna, om det av någon anledning inte framgått tydligt i mina anföranden. Vilken av de båda myndigheterna, FMV eller Försvarsmakten, kommer att stå för kostnaderna? Varför har ingen utredning gjorts om det över huvud taget går att lägga ned en av flygverkstäderna? Man har bara utrett vilken det ska vara. Hur kommer det att påverka de åtaganden vi har när det gäller NRF och Battlegroup 15? Hur blir det med exportstödet? Vi får inte glömma bort exportstödet till JAS Gripen. Hur beräknas det här kunna hinnas med när en flygverkstad och kompetens faktiskt försvinner? Jag anser, fru talman, att regeringen och FMV äventyrar väldigt mycket. Till vilken nytta? Om man inte kan ordna till felaktigheter utan att det kallas ministerstyre undrar jag, fru talman, vad demokratin är värd. Vad är demokratin värd om vi inte kan göra det här, och vad är då ministerns roll? 31 Försvarsminister (M): Utöver den reform som genomförs när det gäller försvarslogistik satsar regeringen 1,4 miljarder för att stärka försvarsförmåga. har vårt försvar en bättre förmåga och beredskap än vad det hade när alliansregeringen tillträdde 2006. Det har varit möjligt att göra den här reformen och föreslå de ökningar som blir verklighet eftersom alliansregeringen för en ansvarsfull ekonomisk politik. Det är flera länder i – vi har och närmast – som har tvingats till nedskärningar i sina försvarsbudgetar. Vi kan satsa på försvaret. Det är bra, för det är mycket som behöver göras. Det är ett stort arbete att införa insatsorganisationen och att ta resurser genom att rationalisera och effektivisera det som vi kallar för stödfunktioner till förbandsverksamheten. Det är där vi skapar försvarsförmågan. Då kommer vi också att hamna i situationer där myndigheterna kommer att föreslå, som i det här fallet, en nedläggning, en rationalisering. Man kanske organiserar sitt arbete på ett annat sätt. Allt detta görs för att vi ska kunna komma vidare i reformen. Vi har åstadkommit stora förbättringar och stora förändringar. Det tycker jag är bra. Det som snarare oroar mig är frånvaron av besked om hur Socialdemokraterna ser och på ekonomin . Ni i oppositionen har lagt fram era budgetförslag, men de skiljer sig mycket åt. Man kan titta på hur ni till exempel skulle kunna komma överens med och i den här frågan. vill skära ned med 3 ½ miljard, och 7 miljarder, varav 1,7 miljarder är på materiel. Det här är mer oroande. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag hälsar statsråden välkomna. Frågor besvaras av utbildningsminister , utrikesminister , justitieminister , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Utbildningsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 33 (S): Min fråga går till utbildningsminister . Vi har en alldeles för hög ungdomsarbetslöshet, en av de högsta i . En viktig förutsättning för många ungdomar att kunna komma ut i arbete är att de har en fullgången gymnasieutbildning. De utbildningar som snabbast leder till arbete är framför allt gymnasiets yrkesutbildningar. Efter regeringens gymnasiereform Gy 2011 ser vi att allt färre ungdomar vill gå dessa utbildningar. är det färre elever på dessa yrkesutbildningar. Detta går på tvärs mot regeringens uttalade och goda ambition att uppvärdera yrkesutbildningarna. Efter Gy 2011 har vi sett ett kraftigt fall i antalet som söker till dessa utbildningar. Är regeringen beredd att erkänna att detta inte blev riktigt som regeringen ville och backa från Gy när det gäller yrkesutbildningarna? 34 Utbildningsminister (FP): Jag tror att frågeställaren och jag drar helt olika slutsats om vad som bör ske, men att det är ett problem vi diskuterar är uppenbart. har varit alldeles för inriktat på att alla ungdomar ska bli akademiskt behöriga, gå den akademiska vägen och bli akademiker. Det har varit alltför lite fokus på yrkesutbildningar. Efter gymnasiereformen 2011 återinförde vi det fyraåriga tekniska gymnasieprogrammet, som avskaffade . Det är attraktivt och drar till sig elever från de tekniska yrkesprogrammen, vilket gör att de tekniska yrkesprogrammen minskar. Det är inget problem att det fyraåriga tekniska programmet ökar i attraktionskraft, men totalt sett måste vi öka yrkesutbildningarnas attraktionskraft i . Socialdemokraternas svar på det är att de ska akademiseras ännu mer; alla ska tvingas bli högskolebehöriga. Men det höjer tyvärr inte statusen på yrkeskunskaper. Jag vill att vi ska ha högre status på yrkesutbildningar, yrkeskunskaper, yrkesvuxenutbildning och yrkeslärarskap. Det sker dock inte genom att vi akademiserar allt. 35 (S): Det är allvarligt att utbildningsministern kommer med osanna uppgifter i riksdag. Mig veterligt har det aldrig funnits någon ambition hos någon regering att alla ska bli akademiker eller att alla utbildningar ska leda till att alla ska bli akademiker. I gymnasieskolan har vi alltid haft både studieförberedande och yrkesförberedande program. Det har inneburit att en del elever har valt den studieföreberedande vägen, och var det som valde yrkesförberedande program. Sedan kom utbildningsminister och regeringen med den uttalade och goda ambitionen att de skulle uppvärdera yrkesprogrammen. De gjorde en förändring som innebär att de drog ned kunskapskraven på yrkesprogrammen. Följden och verkligheten är att allt färre elever går dessa utbildningar. Om utbildningsministern erkänner att detta är ett problem, är det då inte dags att erkänna att det trots goda ambitioner blev ett fiasko och att det är hög tid att göra om och uppvärdera yrkesutbildningarna och se till att det för alla utbildningar ställs höga kunskapskrav och att utbildningarna är attraktiva för eleverna? 36 Utbildningsminister (FP): sade : Låt oss titta på och hur man har lagt upp det hela där. Varför har de lägsta ungdomsarbetslöshet? har helt rätt i att vi ska lära av . Dock hade hon inte tittat så noga på vad de har gjort där. , , och satsar på lärlingsutbildningar. De satsar på yrkesutbildningar som innehåller yrkesämnen. Där kan även elever som är lite studietrötta gå färdigt och få jobb. Det är detta man gör i de länder där man har låg ungdomsarbetslöshet. har valt linjen att kräva att alla ska bli högskolebehöriga. Många pallar inte det utan hoppar av och slås ut. Det är därför har hög ungdomsarbetslöshet. Det säger forskningen. Till och med säger att vi ska titta på , så låt oss göra det. Det är dags att släppa kravet på att alla ska tvingas läsa in akademisk högskolebehörighet, för priset är att många slås ut. Vi behöver erkänna att ungdomar är olika. En del behöver mer praktiskt inriktade utbildningar, och andra ska gå vidare till universitet. Varför har det svenska börjat skämmas för yrkesarbetarutbildningen? Import av gas från 37 (MP): talar ofta om rysk gas. Senast i Agenda sade han att alternativet till kärnkraft är rysk gas. Eftersom det inte finns några planer på sådan import frågar jag vice statsministern: På vilka grunder ser regeringen rysk gas som ett hot mot ? 38 Utbildningsminister (FP): Jag tycker inte att vi ska importera rysk gas till . Men om vi stänger ned den svenska kärnkraften, som frågeställaren och hennes parti vill, tappar vi av den svenska elproduktionen. Då måste vi importera elektricitet, och den stora mängd elektricitet som kan importeras till kommer att vara gaskraft. Det sade också energiexperterna i det tv-program som frågeställaren åberopar. Det handlar om att bygga ny kärnkraft som ersätter den gamla eller att importera gas. Det är de stora alternativen. Vi bygger ut förnybart, men det kommer inte att räcka. Talar vi om gas talar vi väsentligen om rysk gas. Det är den linje har valt. De har valt att stänga ned kärnkraften, och det sker snabbt. Det var ursprungligen i som drev fram det i en rödgrön koalition. I svensk zon har det nu dragits en gasledning mellan och , och dessutom bygger ut kolkraften. Det är sanningen. Väljer vi att stänga ned kärnkraften måste vi gå över till gaseldning, och det ökar koldioxidutsläppen. 39 (MP): Den energiexpert som hänvisar till inledde en process på , där han är anställd, för att ska importera ryskt uran från Rosatom som är ett statligt ryskt bolag med direkt koppling till kärnvapenprogram. Jag ser tre problem med ryskt uran. Det ena är att det är ryskt, det andra är att det är uran och det tredje är att regeringen för en politik som öppnar för import av ryskt uran till . Min fråga till vice statsminister är: Hur ser regeringen på att vill importera ryskt uran till svenska kärnkraftverk? 40 Utbildningsminister (FP): Vi måste förstå att en av de största utmaningarna som vår generation står inför är växthuseffekten. Ska vi bekämpa den kan vi inte välja att stänga ned energikällor som inte släpper ut koldioxid och i stället öppna energikällor som släpper ut koldioxid. var modellandet för när bestämde sig för att stänga ned kärnkraften. Tyskarna sade att de skulle bygga vindkraft. De bygger vindkraft, men det räcker inte. De ökar nu kraftigt koldioxidutsläppen, för de importerar rysk gas och bygger kolkraftverk igen. Kolkraftsproduktionen i var 2013 tillbaka på samma nivå som på DDR-tiden eftersom man har fört energipolitik. 41 (M): Jag vill ställa en fråga till justitieminister . Synen på relationsvåld och synen på allvaret i den problematik som relationsvåld innebär har successivt skärpts . föll exempelvis misshandel på enskilt område inte ens under allmänt åtal. Den skärpta synen har medfört straffskärpningar för våldsbrottslighet i flera olika avseenden, inte minst efter alliansregeringens tillträde 2006. Vad gäller den allvarligaste formen av relationsvåld gick utvecklingen i rättspraxis i motsatt riktning. Efter att uttalat att livstidsstraff ska vara förbehållet endast de allvarligaste fallen av mord ändrades en förhållandevis omfattande underrättspraxis som fått genomslag . Min fråga till justitieministern är: Hur bör man se på den allra allvarligaste formen av relationsvåld och våld över huvud taget som leder till en annan människas död, särskilt i ljuset av att påföljder för mindre allvarlig våldsbrottslighet på ett tydligt sätt skärpts ? 42 (): Tack för frågan! Jag tror att vi alla är förtvivlade över att kvinnor slås ihjäl i det här landet och över att vi har mord som har att göra med våld i nära relationer och den problematiken. Mord är alltid ett väldigt allvarligt brott. Det var också skälet till att regeringen skärpte det tidsbestämda straffet för . Det vi inte förutsåg då var att detta skulle leda till att man inte längre använder sig av det straff som livstid innebär. Därför har regeringen beslutat att gå till Lagrådet med förslag som innebär att fler kommer att kunna dömas till livstid i fortsättningen. Vi menar nämligen att detta är det allvarligaste brottet. Det ska också motsvaras av de allvarligaste påföljderna. Situationen för världens kristna 43 (SD) Min fråga går till utrikesminister . Situationen för kristna runt om i världen är på många håll mycket svår och har på flera håll förvärrats . De förändringar som har skett i och har också förvärrat situationen för kristna. I har ett antal attacker utförts av den extrema islamistiska gruppen Boko Haram, och i går kunde vi läsa i tidningen att 22 personer dödades i en direkt attack mot en kyrka . I drabbar det svåra våldet givetvis alla civila mycket hårt, och vi hoppas alla på ett slut på grymheterna. Men de kristna har hamnat i en särskilt klämd situation och är på väg att helt utrotas från . Min uppfattning är att regeringen är ganska tyst i frågan och att den inte vågar nämna att just kristna som grupp är särskilt utsatta. Jag undrar när utrikesminister ska ta denna fråga på allvar och i internationella sammanhang verkligen lyfta upp och försvara kristnas svåra situation. 44 Utrikesminister (M): Jag tror att vi, och inte bara vi utan hela Europeiska unionen, är mycket starka i försvaret av minoriteter. Jag vill säga minoriteter, och jag håller med om att det i många fall i är kristna som är den minoritet som kommer i kläm och är utsatt för förtryck. Men det finns andra minoriteter som i andra länder är utsatta för likartat förtryck. Det är viktigt för vår allmänna trovärdighet att vi ser det som försvaret av individerna och som försvaret av minoriteterna, oavsett om de råkar vara kristna, muslimer eller buddhister – för att ta ett annat exempel som är aktuellt i en annan del av världen. Kvaliteten i ett samhälle är väldigt beroende av kvaliteten i dess skydd av minoriteter. Vi ska försvara kristna minoriteter. Vi ska försvara alla minoriteter. 45 (SD): Tack, utrikesminister , för svaret! Jag håller givetvis med om att alla minoriteter och förföljda folkslag ska kunna åtnjuta frihet och mänskliga rättigheter. Men i andra sammanhang när det har varit en speciell situation och speciella händelser tycker jag att regeringen har kunnat lyfta fram speciellt utsatta grupper, till exempel den muslimska minoriteten i som har varit väldigt utsatt. När det händer saker i världen, när till exempel de kristna i har blivit utsatta och när Boko Haram utför attacker mot söndagsfirande kristna i , saknar jag uttalanden från regeringen till stöd för de kristna som har råkat ut för dessa händelser. Jag saknar tydliga uttalanden och ett tydligt stöd för de kristna när sådana saker sker, på samma sätt som man kan uttala stöd när andra grupper är utsatta. Det betyder inte att man bortser från en annan grupp. Det betyder att man uppmärksammar viktiga händelser i världen och visar sitt stöd. 46 Utrikesminister (M): Jag välkomnar om engagerar sig också för muslimska minoriteter runt om i världen. Det kanske skulle öka trovärdigheten i deras politik när de tar upp den viktiga frågan om den kristna minoriteten. I övrigt vill jag bara hänvisa till kanske lite mer utförlig läsning av de olika europeiska uttalanden som finns på Europeiska unionens hemsida. Där framgår balansen men också styrkan i engagemanget för minoriteter i hela världen, inte minst de kristna, med mycket stor tydlighet. 47 (V): Även min fråga riktar sig till utrikesminister . möttes den globala, ekonomiska och politiska eliten i i . Jag tror att utrikesministern var där och träffade vänner och bekanta. Några av världens mäktigaste träffas där, kan man säga. presenterade den brittiska organisationen en studie av förmögenhetsfördelningen i världen. Den studien visar att de 85 rikaste, nästan alla män, äger lika mycket som halva jordens befolkning. 85 personer, som skulle rymmas i en dubbeldäckarbuss, äger lika mycket som 3,5 miljarder människor. Vad tycker du, ? Är det här en rimlig fördelning av jordens förmögenheter? 48 Utrikesminister (M): Tack för frågan, ! Jag är glad att har uppmärksammat mötet i . var också där, och det var just i de presenterade studien. Det var också just i som vi diskuterade de här siffrorna. Om man formulerar det på det sättet är det alldeles uppenbart orimligt. ser vi att de stora klyftorna i världen håller på att minska. Medan vi tidigare gick mot en värld där de fattiga blev allt fattigare och de rika blev allt rikare har utvecklingen de senaste tio tjugo åren blivit att vi lyfter upp hundratals miljarder människor ur fattigdom. Inom denna process har dock vissa processer utvecklats snabbare till rikedom. Om man börjar titta på var de verkligt rika personerna finns kan man se att många av de processerna är i till exempel . Det är en del av den stora processen. Den är inte önskvärd. Men att vi går mot en värld med minskade klyftor är bra. Det framgår också av Oxfams rapport som presenterades på det trevliga mötet i där tyvärr inte var. 49 (V): Det är inte riktigt det säger i sin rapport. De säger att klyftorna ökar i världen. Det är faktiskt så det står i rapporten. Utrikesministern sade att de minskar men ändå ökar på något vis, kanske. beklagar utrikesministern att klyftorna är så stora som de är. De är naturligtvis helt hårresande – 85 personer är lika rika som halva mänskligheten. Men om utrikesministern beklagar ökande klyftor, innebär inte det ett underkännande av utvecklingen i ? I har klyftorna nämligen ökat mest inom OECD-området, möjligtvis med undantag för . Om mindre klyftor är något eftersträvansvärt, vilket jag ändå tolkar det som att utrikesministern tycker, har vi gått åt precis fel håll. Vi har förstärkt utvecklingen mot ökade klyftor i och med att vi är en del av det globala samfundet. 50 Utrikesminister (M): Statistik är inte alldeles enkelt, men om man tar den lilla extremen på den ena änden med de allra rikaste och de allra fattigaste på den andra änden får man Oxfamsiffrorna. Men om man tar nationer och kontinenter, den stora mängden människor i världen, får man den bild jag vill teckna. En lång rad tidigare fattiga nationer håller på att resa sig mot medelklass. Det är inte i de industrialiserade länderna som den starkaste ekonomiska tillväxten är. Den starkaste ekonomiska tillväxten är hos de fattigaste människorna i . Den politiken har bidragit till, både genom öppen handel och genom bistånd. Sedan får man diskutera de interna förhållandena i med finansministern. 51 (FP): Även min fråga går till utrikesministern, och den gäller situationen i . Å ena sidan har vi en regim som har haft makten i landet . Det är en regim som använder tunga vapen mot civila, en regim som fängslar, torterar, mördar och till och med har använt kemiska vapen mot folket. Den har stöd från såväl , som Hizbullah. Å andra sidan har vi en del extremistiska grupperingar som har tagit sig till landet. De har band till och andra terroristorganisationer och terroriserar, torterar och mördar oliktänkande i de områden de har kontroll över. Det syriska folket har hamnat i fångläger mellan dessa två grupperingar. Å ena sidan är det regimen och å andra sidan är det grymheterna från extremisterna. Min fråga till är: Finns det i samband med II förhoppningar om att det ska bli lite bättre och att man ska ha mer fokus på det syriska folket? 52 Utrikesminister (M): Låt mig börja med att säga att jag delar beskrivning av delar av de fruktansvärda dilemman som vi har och som det syriska folket har genom att vara klämt mellan olika onda krafter och onda intressen. Finns det då ett hopp genom det som började i och ? Ja, det finns ett hopp. Ska vi vara mycket optimistiska? Nej, det ska vi inte. Men sitter de ned och talar med varandra. Jag var med om inledningen av detta, och det kännetecknades kanske inte särskilt mycket av kärlek och värme – om jag uttrycker saken på det sättet. Det får man har förståelse för med tanke på situationen. Vi ger fullt stöd till FN-medlaren och hans försök att få i gång en dialog. Kanske börjar man med några av de små frågorna om humanitärt tillträde, politiska fångar och sådant för att sedan närma sig den politiska konfliktlösning som är den enda möjliga vägen framåt för att minska lidandet och dödandet. 53 (FP): Den syriska konflikten har pågått . 150 000 är döda, och miljontals är på flykt. kunde vi se de fruktansvärda bilderna på de 11 000 som har torterats till döds i syriska fängelser av regimen.