prot · H10982 · 2014-03-12 00:00:00 — De är väl insatta i reglerna och använder dem också för sitt eget bruk. Det var lite upprörande när i samband med det seminarium vi hade gick ut med en annons: 3:12 Vi hjälper dig att bli en vinnare. Jag tycker inte att det var så välfunnet av en bransch som har egna intressen i skattelagstiftningen. I dagens betänkande finns det skrivningar om en översyn av 3:12-reglerna. Vi har från sida motionerat om en sådan, med hänvisning bland annat till . Därför har jag valt att ställa mig bakom utskottets skrivning och nöjt mig med ett särskilt yttrande. Om jag ska vara noga kanske jag ångrar det lite grann , eftersom det i betänkandet bara står att utskottet anser att det inte heller kan uteslutas att det behövs en översyn. Det är inte särskilt starkt, ärligt talat. Jag anser att det behövs en översyn. Jag kanske var lite väl samarbetsvillig när jag gick med på den skrivningen i utskottet. Ni på allianssidan kanske kan säga om ni anser att det behövs eller tycker att det inte kan uteslutas. Det vore bra med ett klarläggande. Det ska bli spännande att se den nya som kommer . har jag tyvärr en interpellationsdebatt med finansministern om skattefelet och kan inte vara med på seminariet. Men jag ska noga läsa rapporten. Till slut är det fastighetsbeskattningen. Vi är det enda parti som vill återinföra en fastighetsskatt. Alla andra partier tycker att dagens system med den kommunala fastighetsavgiften är bra. Men liksom många ekonomer, till exempel och förre finansministern , anser jag att det bör återinföras en skatt på den värdetillväxt som ligger i ett fastighetsägande. LO påpekade också i samband med en skrift om en översyn av skattesystemet att förändringar har inneburit att en genomsnittlig villa i med normalt taxeringsvärde har fått en sänkt skatt på , alltså nästan , som pensionärer får sänkt skatt med kanske per person. Det är en felaktig fördelningspolitik. Det har också inneburit en stimulans för högre fastighetsvärden och högre skuldsättning för hushållen. Avslutningsvis, herr talman, ansluter jag mig till vad och har sagt om vikten av att se över fastighetsbeskattningen så att vi får skattemässig neutralitet mellan de olika upplåtelseformerna. Det kan bidra till att få fram fler hyresrätter, vilket är så viktigt i dagens bostadssituation. 59 (M): Jag ska börja med att yrka bifall till förslaget i vårt betänkande nr 17 från skatteutskottet, Beskattning av företag, kapital och fastighet, och yrka avslag på alla reservationer. Jag förstod att man skulle få höra ett och annat i inledningsanförandena, och jag tänkte börja med att kommentera detta. Jag ska läsa de första meningarna i Socialdemokraternas reservation, som är lite intressant: Vi vill ha skatteregler som uppmuntrar ett långsiktigt företagande i . Vår bas- och exportindustri ska värnas. Det håller jag med om. Men sedan står här och talar om att höja bolagsskatten, som ett bra exempel. Det är väl ändå fel väg att gå, om vi nu vill uppmuntra ett långsiktigt företagande i . Här vill man nog se lite mer förklaringar från Socialdemokraternas sida. Det finns en hel del som man skulle kunna lägga till där. Jag brukar säga att , som tyvärr inte får vara i kammaren och debattera, är basindustrins största fiende, bland annat när det gäller nedläggning av kärnkraft och införande av kilometerskatt. I vore det förödande med en sådan politik. Det tror jag att alla som jobbar på , , , , ABB med flera är mycket väl medvetna om. Det är tråkigt att Metalls syn vad gäller kärnkraften inte kan få finnas i Socialdemokraterna. Hur bör man då göra för att få lite fart på företagandet? Jo, man bör göra som Alliansen har gjort. Vi har sänkt bolagsskatten, utvecklat regelförenklingsarbetet, infört RUT- och ROT-avdrag, gjort historiskt stora infrastruktursatsningar, förbättrat trygghetssystemet för företagare, gjort det billigare att anställa, gjort det enklare att starta aktiebolag, infört sänkt matmoms på restauranger och mycket annat. Sänkt matmoms var även de flesta rödgröna för tidigare, men är det inte lika samstämmigt om det. Men vi kan se vilken fantastisk effekt som just sänkt matmoms på restaurangerna har haft. Vi moderater i skatteutskottet har träffat Visita två i och i , och det är fantastiskt samstämmigt hur otroligt nöjd man är och vilken utveckling man har sett i restaurang- och besöksnäringen. Det finns uppgifter om 4 000 nya jobb, och Visita säger att det är det dubbla. Då ska vi veta att denna förbättring har sett dagens ljus under en lågkonjunktur, då företag normalt sett slås ut. Det visar att sänkt skatt verkligen kan vara nyttigt. När det gäller andra skatter som slår hårt mot företagande kan jag nämna flygskatten som ett bra exempel. Det är också i stor utsträckning Visitas område, med besöksnäringen, och en stor del av dem som besöker flyger hit. Exportvärdet – utländska besökares konsumtion i – uppgår till . Det är en fantastisk intäkt för , och det skapar naturligtvis många företag, speciellt på orter i mitt hemlän där fjällvärlden lever upp och väldigt många kan bo och driva företag tack vare turistnäringen. Det vore förödande att införa en flygskatt, allrahelst nu när exempelvis tittar på möjligheterna att bygga en flygplats för att ytterligare kunna utöka besöksnäringen i fjällvärlden i norra . När det gäller tänkte jag först att jag nog hade fått vara med om något som man sällan får vara med om. Han ondgjorde sig över den höga skatten på inkomst i förhållande till kapital. Ett tag tänkte jag: minsann tycker Vänstern att fem jobbskatteavdrag inte räcker – vi borde ha fler! Detta eftersom vi har sänkt skatten på inkomster. Men jag drog mig till minnes att det nog inte är så det är utan att det är de där 90 miljarderna det ska höjas med i alla lägen. Då blir det väl höjda skatter, även när det gäller kapital. Detta är naturligtvis olyckligt. Vi vet att vi behöver kapital för att bygga nya företag. Vi vet att en stor kapitalstock i företag gynnar utvecklingen av antalet anställda. Vi vet att vi har en positiv lönebildning om det finns gott om eget kapital. Även här säger man alltså en sak, men i praktiken för man en politik som försvårar företagande. Låt oss titta helt kort, fru talman, på och . Vi ser ju vad som har hänt med RUT-reformen och även med ROT-reformen: Vi har otroligt effektivt bekämpat den svarta brottsligheten. Det stryks också under av , som har gjort en utredning och en analys där man klart säger att skattefelet minskar. Man kanske har varit klok den här gången och inte satt en siffra på skattefelet. Vi har ju använt siffran 133 miljarder. Den har blivit en sanning, men det är nog väldigt svårt att säga om det verkligen är den som gäller. Huvudsaken är att vi har en positiv trend. Det som är otroligt glädjande är att svenska folket på ett helt annat sätt än tidigare tar avstånd från dem som jobbar svart eller använder svarta pengar. Det också för att vi får en positiv utveckling. Men det finns ytterligare hot när det gäller företagande. Halveringen av arbetsgivaravgiften för unga, som vi kommer att gå vidare med att sänka ytterligare för de allra yngsta, gynnar så klart företagande. Av det man hört i tidigare inlägg kan man nästan få för sig att vi i denna lågkonjunktur inte har fått nya jobb. Det har ju kommit väldigt många nya jobb. Jobbskatteavdraget har enligt olika bedömare skapat ca 100 000 nya jobb. Jag är fullständigt övertygad om att det blir en skattechock som de rödgröna föreslår och som kanske kommer att koka ned till ett gemensamt föreslag – det är lite svårt att ta ställning till huruvida det gäller 90 miljarder eller mindre. Det kanske vi kan få klarhet i när vårpropositionen är avlämnad och vi kan se vad vi har för alternativ. Men en sak är säker: Frågan är hur mycket ni ska höja skatterna. Vi har höjt en del skatter. Varför gör vi det? Jo, naturligtvis därför att vi behöver spara i ladorna nu när vi får bättre tider. Det är inte svårare än så. Här, fru talman, kan vi bara hänvisa till hur skuld ser ut i förhållande till bnp. Den ligger still på medan vi ser länder som har fördubblat sin skuld i förhållande till bnp. De som har fördubblat skulden har använt den politik som Socialdemokraterna förordade att vi skulle använda. Det var nog en fantastisk tur att vi inte lyssnade på det örat. Än en gång, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande. 60 (S) replik: Jag måste få börja med att gratulera till bedriften att tala i lite och i stort sett bara tala om sådant som inte ingår i det här betänkandet. En del kommer vi tillbaka till i nästa betänkande, så det är i alla fall rätt dag. Men ganska många av frågorna är vi faktiskt inte här för att debattera. Jag tänkte återgå till en av frågorna som finns i betänkandet. Den handlar om boendebeskattning. Jag redogjorde för att det nu finns en statlig utredning som har konstaterat att mellan två likadana bostäder av vilka den ena upplåts som hyreslägenhet och den andra är ägd är skillnaden i kostnad på grund av skatteskillnader. Jag ska också säga om den utredningen att direktiven nog var de mest anorektiska jag har sett i mitt liv. Man fick ju i stort sett inte föreslå någonting för att lösa problemen. Men man bidrog i alla fall med att komma fram till hur verkligheten ser ut: att alla ägda bostäder i vårt land subventioneras medan hyrda bostäder är nettobetalda till statskassan. Ni har låtit ideologiska intressen och allt annat ni har gå före hyresbostäder, men alla vet att tillväxten och utvecklingen är beroende av att vi har hyreslägenheter. Därför är min enkla fråga: när vi vet att det skiljer mellan två likadana bostäder, vad tänker ni göra åt det? 61 (M) replik: Jag tyckte det var ganska meningslöst att tala om en hel del av era reservationer eftersom det är att slå in öppna dörrar. Boendereservationerna är en sådan öppen dörr – det kommer att komma ett förslag från regeringen, och frågan är utredd och beredd. Siffran 3 000 är intressant. Skatten på en lägenhet är ; det är . Tar vi bort den blir det ju inte 3 000. Eftersom räntor och liknande är avdragsgilla även i det allmänna bostadsbolaget, inte bara i det privata, skulle jag vilja höra Socialdemokraternas förslag till lösning. Är det att kraftigt höja bostadsskatterna på till exempel vissa bostadsrätter? Det är klart att vi ska rätta till skatteskillnader; det är därför regeringen har satt till en utredning. Problemet med byggnationer finns i det som hände och i att byggkostnaderna har gått rakt upp i förhållande till inflation och kostnadsindex. Här har vi ett jättestort problem. Hur kan vi så att säga få tillbaka byggkostnaderna till en vettig nivå? Det är det stora problemet. kan man inte bygga en villa. Jo, möjligtvis i , men bygger man någonstans ute i landsorten kostar det kanske 2 ½ miljon. Den är värd högst 2 miljoner när man flyttar in, och så har man ett lånetak på det. Man kanske måste ha 700 000–800 000 för att bygga villa, och det tror jag inte att många har – om de inte har haft bostad i och sålt den med rejäl vinst. Byggnationer är ett enormt stort problem, men jag hävdar att vi måste få ned byggpriserna. Det är det stora problemet. 62 (S) replik: Om tycker att det är ointressant att diskutera de reservationer som finns i ärendet och som även berör ärendet kan han ju inskränka sitt inlägg till att handla om de frågor som ärendet handlar om. Det spar också tid i kammaren. I fråga om boendebeskattningen får jag en föraning om att inte har läst utredningen. Det är ju den som slår fast att det blir . Det handlar inte bara om fastighetsskatten, och fastighetsskatten i sig är inte lösningen. Vi pratar om en skillnad på . Den borde inte vara där av rent principiella skäl, men det är en annan sak. Det är inte lösningen på det här. Vad är det som har hänt? Jo, när det kom en borgerlig regering till makten, en alliansregering, tog man bort det skattestöd som fanns för byggande av hyresrätter, det som var till för att just kompensera skillnaden och upprätthålla neutraliteten. Det var just borttagandet av det som gjorde att byggandet av hyresrätter fullständigt störtdök och att de stora byggföretagen helt enkelt lade ned de divisioner som jobbade med hyresrätter. Man lade ned de fabriker man hade byggt upp för att bygga enklare och industrialiserat – för att kunna få fram hyresbostäder – därför att dåvarande bostadsminister sade att vi har en dopad bostadsmarknad som ska renas. Jo tack, den har blivit renad, och det till priset av att massor av människor nu står i bostadskö och inte kan ta de jobb och få den utbildning de vill ha. 63 (M) replik: Låt oss konstatera att det finns en hel del företag som har växt upp. Man bygger i trä och klimatsmart. Jag är väldigt optimistisk inför en fortsatt utveckling, och det är den vägen jag tror att vi ska gå. Sedan kommer regeringen att komma med ett förslag, och det är därför jag undrar: Varför reserverar man sig när man i stort sett vet att utredningen finns där? Man vet att den bereds och att det kommer att komma ett förslag. De flesta av reservationerna är sådana. Det är samma som när vi pratade om 3:12-reglerna, exempelvis. var skatteutskottet enigt, vi tog ett tillkännagivande och man håller på med en översyn. När man springer mot vad man tror är en stängd dörr och den visar sig vara öppen, , är risken att man snubblar på tröskeln. Det tycker jag att ni gör i flera av reservationerna. Det känns som att ni tänker: Vi har ingen egen politik, men vi kan väl ändå reservera oss. Helst skulle nämligen förslagen ha kommit i går. Det vore trevligt för våra väljare, så här 2014 när vi har ett valår, att få ta ställning till olika förslag. Det var därför jag frågade vice ordförande i skatteutskottet hur er lösning ser ut. Jag konstaterar att jag inte fick något svar på frågan. Det hade varit intressant att se om vi har en samsyn eller vad som gäller, men som sagt: När man bara reserverar sig och säger att det måste komma någonting utan att ha någon egen politik blir det lite svårt att debattera frågan. Sedan är vi fullständigt överens om att det byggs för lite, även om det ser ut som att det tack och lov håller på att ta lite fart. 64 (MP) replik: Jag vill börja med att ta upp det sade . Han konstaterade att han inte kunde se så stora skillnader mellan Alliansen och oppositionssidan. Då kan jag ställa motfrågan: Varför är allianssidan så otroligt inkompetent när det gäller att skapa breda parlamentariska lösningar i den här kammaren? Om det inte är så stora skillnader, varför anstränger ni er inte mer för att skapa en parlamentarisk majoritet bakom er politik? Ni är en minoritetsregering, men en av de stora svagheterna i ert regerande är att ni över huvud taget inte klarar av att skapa en majoritet. Det var dock inte därför jag begärde replik. Jag blev lite provocerad när i sitt inledningsanförande nämnde att är så beroende av kärnkraften. Jag råkade sitta och diskutera kärnkraftsfrågan med chefen för svenska Eon – en kärnkraftsägare som bland annat driver 1, äldsta kärnkraftverk. Chefen säger själv att det inte går att finansiera nybyggnation av kärnkraft. Det är en totalt oekonomisk lösning. Ni har ju en överenskommelse inom Alliansen att ni inte ska subventionera kärnkraft statligt. Hur kan göra sig beroende av denna teknik på det sättet och uttrycka sig så onyanserat? Hur ska näringslivet kunna känna trygghet i att er alliansregering kan säkerställa en framtida energiförsörjning när man uttrycker sig så onyanserat? 65 (M) replik: Låt oss ta tonnageskatten som ett jättebra exempel på att vi inte är helt igenom inkompetenta. Det var ju en fråga då vi hade en rejäl dialog med , och vi var helt överens om den problematik som fanns kvar att titta på. Man kan göra det enkelt och konstatera att vi ska ha det, men ingen har – i alla fall vad jag har hört – svarat på frågan hur vi gör med den latenta skatteskuld som finns. Jag vet nu att man har knutit bland annat ekonomer till sig i tonnageutredningen, för det är mycket räknande och funderande. Visst gör vi alltså överenskommelser när så är möjligt. Låt oss nu hoppas – där delar jag helt oppositionens syn – att utredningen en gång för alla levererar ett resultat som gör att vi kan gå vidare och fatta beslut. Frågan är dock inte så enkel som man först kan tro. Just den frågan är inte på tapeten i , kan jag säga, men det är kärnkraften. Vi står naturligtvis bakom Alliansens energiuppgörelse, men vad vi inte vill göra är att lägga ned kärnkraften . Vi har sagt att så länge det fungerar och man kan använda kärnkraft ska vi göra det. Vi ska inte ha förtida nedläggningar. Det är dock precis det vill göra; man vill göra som i och där man stänger kärnkraften. Det är vi motståndare till. Om vi tar som exempel, vad ersätter man mycket med där? Det är faktiskt naturgas. Är det en bra lösning för klimatet? Det undrar jag. 66 (MP) replik: Jag tycker att borde fundera lite på vad han jämför med. stod inför en nödsituation. De hade lyckats bygga kärnkraftverk som visserligen var mycket säkra, men de stod på en totalt osäker plats. De utsattes för påfrestningar som ingen hade kunnat föreställa sig. Därför fick man ett totalt kärnkraftshaveri och härdsmälta i tre reaktorer, om jag har förstått det rätt. har man radioaktiva problem, som vi kunde läsa i tidningen om bland annat i går. har bestämt sig för att avveckla kärnkraften, och det är det vi i vill. Det är det era kompisar i i har bestämt. Först avskaffade man den överenskommelse de gröna och socialdemokraterna i hade drivit igenom, och sedan kom de tillbaka och gjorde precis samma sak. De insåg nämligen att det är det som behövs för en långsiktighet. Det är det ni inte inser och inte verkar vilja inse. Som Eonchefen svarade på min direkta fråga: Det går inte att finansiera och räkna hem nybyggnation av kärnkraft, eller ens ersättningsverk, utan statligt stöd. Om ni tog ansvar för energiförsörjning borde ni tydligt göra en plan så att näringslivet och de som driver kärnkraftverk kan räkna på hur vi ersätter det här med annan energi utan att det blir ökade koldioxidutsläpp. Det gör ni dock inte. Ni tar inte ansvar för en organiserad avveckling av kärnkraften . Det är det vi i vill. Vi vill att tar beslut för en ansvarsfull energiförsörjning för framtiden – utan kärnkraft, för kärnkraft går inte att räkna hem utan statligt stöd. 67 (M) replik: Med gällande beslut blir det ingen nybyggnation av kärnkraft. har basindustrin tillsatt en egen utredning – om det bara är basindustrin kanske jag ska låta vara osagt – för att se hur det ser ut och försöka göra en analys av det. Jag kan bara konstatera att 39 000 människor i är beroende av företag som på ett eller annat sätt exporterar inom EU. Det är klart att vår basindustri är enormt viktig. Det gäller inte bara utan hela , men speciellt där det är lite tuffare att få fram sysselsättningar. I finns det mycket skogsindustri och annat, en industri som kräver mycket energi – och det ska vara billig energi för att den ska kunna överleva. Om elpriset ökar med ett öre blir det drygt 15 miljoner dyrare för , och i att driva sin verksamhet – ett enda öre! Det är klart att det kommer att slå rakt emot arbetstillfällena. ligger inte, även om vi vill tro det ibland, precis där alla andra människor bor utan lite i utkanten. Vi behöver då ha konkurrensfördelar i form av lågt energipris, naturligtvis klimatsmart sådant, och vi behöver absolut inte införa en straffavgift med milen på lastbilstransporter – bara för att ta ett par exempel på hur förödande skattehöjningar kan vara för jobben. Jag är ganska säker på att den småskaliga energiproduktionen med regeringens nya förslag kommer att bidra till bättre klimat. 68 (V) replik: reagerade på min lite retoriska fråga om det ska löna sig att arbeta eller om det ska löna sig att skatteplanera, mot bakgrund av den väsentligt lägre beskattningen av kapitalinkomster än på förvärvsinkomster. Jag anser att vi ska ha principen skatt efter bärkraft. Det betyder att man ska betala mer inte bara i kronor utan också i procent vid högre inkomster, men jag tycker att det även borde gälla kapitalinkomster. Vi bör också ha ett enhetligt skattesystem. Det duala skattesystemet med olika skatteskalor för ränteinkomster och arbetsinkomster är ett grundläggande skott mot det enhetliga skattesystemet. Det är ett problem. Jag skulle vilja höra om anser att detta är ett problem eller inte, som ser det, att arbetsfria kapitalinkomster beskattas väsentligt lägre än förvärvsinkomster. Tycker att det är bra eller dåligt? Om det är dåligt, vad vill ni då göra åt det? 69 (M) replik: Naturligtvis är det viktigt att man betalar de skatter som vi har beslutat om. Om vi börjar i den delen har alliansregeringen på väldigt många punkter vidtagit åtgärder och kommit med förslag för att vi inte ska ha skatteflykt. Om vi tar 3:12-reglerna som ett exempel var det ett missbruk där. Går jag in som delägare och satsar kapital i det nya företaget bör man fundera över hur fördelningen ska ske mellan intäkt av kapitalet som jag har satsat och inkomst av tjänst. Problemet var att det fanns företag som byggdes upp, inte för att man ville satsa kapital. Man konstruerade företaget och delägandet på ett sådant sätt att man undvek att få skatt på inkomst. Den dörren har vi stängt. Sedan har vi sagt att vi ska se över om det här verkligen fungerar. Det här är en otroligt komplex materia. Vi vill ha en vilja att satsa kapital för att skapa jobb. Fyra av fem nya jobb kommer i små och medelstora företag, så det är otroligt viktigt att vi inte får en broms där. Men möjligheten till rent missbruk, så att man betalar en lägre skatt än vad vi beslutsfattare har tänkt, ska vi naturligtvis se till att stänga. Jag vill då fråga både och hur mycket kapitalskatterna ska öka, eftersom jag misstänker att ni inte tänker föreslå ett sjätte jobbskatteavdrag. 70 (V) replik: Jag fick inte ett rakt svar av på frågan om det ska vara lägre skatt på kapitalinkomster än på arbetsinkomster. Jag tycker att det är ett problem med det duala skattesystemet och att det är en sak som borde prövas i en stor översyn. Det är komplext och borde tas med i översynen av skattesystemet, som vi har motionerat om nu och som många ekonomer också anser bör göras. Men regeringen och framför allt vill inte göra en sådan översyn. Jag tycker som sagt att det är orimligt att en kapitalinkomst på är lägre beskattad än motsvarande förvärvsinkomst. Det ska väl löna sig att arbeta. Det ska väl inte löna sig att hitta olika lösningar, till exempel genom carried interest eller genom att utnyttja 3:12-reglerna, så att man kan plocka ut väldigt höga kapitalinkomster till en lägre beskattning. Det här måste tas upp i en översyn av skattesystemet. LO har till exempel tagit upp frågan om progressiv kapitalbeskattning. Det kan vara en möjlighet att pröva. Jag har inget enkelt svar på hur det ska lösas, men jag är frustrerad över ojämlikheten. Som jag sade tidigare här har andelen människor i som kan leva på sina kapitalinkomster nästan tredubblats . Vad betyder det för sammanhållningen? Vad betyder det för respekten för vårt skattesystem? Det här är ett allvarligt problem som jag förväntar mig att också moderater kan ta till sig och förhålla sig till så att vi kan lösa det . 71 (M) replik: Låt mig erkänna att jag är mer orolig för undersköterskan på akuten på och hur hon ska få ekonomin att gå ihop än hur det går för dem med hyggliga kapitalinkomster. Det är precis denna politik som vi har fört med jobbskatteavdrag. Vi har vid fem tillfällen sänkt skatten genom jobbskatteavdrag. Vi har höjt brytpunkten. Om nu Vänstern är för att vi ska betala lägre skatt på inkomster, varför var ni då delaktiga i att överge en långvarig tradition i riksdag av att anta budgeten i dess helhet? I stället tricksade ni för att riva upp något som många ansåg stred mot lag för att de som jobbar ska betala högre inkomstskatt. Ert handlande i denna kammare är rakt motsatt vad ni i Vänstern vill åstadkomma. Om ni nu vill ha högre skatt på kapital, säg det då!