prot · H109122 · 2014-06-10 00:00:00 — De försvarsrelaterade tjänsterna ingår ju inte i den, så vi får ingen redogörelse för vad för slags tjänster vi säljer. Men det är klart: Den lagstiftningen är väldigt ny, så det kan eventuellt komma . Jag läste en Siprirapport som handlade om hur andra länder i gör vid sin försäljning av tjänster, forskning eller försvarssamarbete till ett antal länder som för mig är väldigt kontroversiella. Jag skulle vilja vet hur vi i ställer oss till det. Ett exempel är att överföra försvarsrelaterad teknik till . För mig skulle det vara uppenbart felaktigt och i strid med den svenska lagstiftningen. Det finns ett antal länder i som har ett försvarsrelaterat samarbete med och . Det känns väldigt främmande om vi här i skulle ha ett sådant utbyte eller att vi skulle godkänna det med tanke på den lagstiftning som vi har . Jag skulle vilja veta hur ser på detta, att ta med de försvarsrelaterade tjänsterna i skrivelsen framöver. Hur ser vi på och ? För mig är det helt ofattbart att vissa länder i , trots vapenembargo och annat, har ett sådant utbyte. 56 (M) replik: Låt mig börja med tjänstefrågan. Jag utgår ifrån att det som regeringen redovisar i skrivelsen grundar sig på underlag från ESB och myndigheterna. Det är klart att om det finns förfrågningar kommer de försvarsrelaterade tjänsterna med i skrivelsen. Vi gjorde ett tillägg – jag kommer inte ihåg vad det heter – om att i princip konsultverksamhet och sådant ska tas med. Jag utgår från att när detta prövas kommer det också att gå att utläsa ur skrivelsen. Sedan finns det, tycker jag, ett större bekymmer, och det visar väl kanske problemet. Kriterier måste man ha, och de måste hålla över tiden, men världen förändras ganska snabbt. Det är en grundläggande princip i all forskning att ha stor öppenhet så att forskare över hela världen kan granska och utvärdera den. Det innebär naturligtvis att även forskare som inte är lika snälla som vi kommer att få del av forskningsresultaten och kan dra slutsatser av dem. Jag är däremot inte beredd att säga att vi borde ändra forskningspolitiken så att vi skulle ha högre grad av slutenhet här. Jag kan hålla med om att om det handlar om att sälja direkt kompetens och utveckling ska det prövas i enlighet med lagstiftningen. Den säger att det till exempel vad gäller råder ett vapenembargo. Det är ett ovillkorligt hinder. Det prövas då i enlighet med det som står . Vi är överens om att vi ska se över och skärpa det. 57 (MP) replik: Då återgår jag till detta med forskning. När vi i var i och talade med amerikanska företrädare betonade de mycket det egna säkerhetspolitiska intresset av att inte dela med sig av teknik. I vissa europeiska länder vill man däremot ha försvarsrelaterat samarbete och forskning, och jag kan inte riktigt förstå varför. Men det är väl så att ligger väldigt långt bort, och man oroar sig inte för att man skulle kunna bli angripen. Men genom att vara där och ha någon form av samarbete bidrar man ju till den upprustning som kan ske i . Det kan ju inte vara i ett europeiskt intresse att bidra till upprustning i världen. Det är viktigt att vi också funderar över detta, så att vi inte hamnar i samma situation. Vi får inte tänka: Gör andra länder det så kan vi! vet jag inte exakt vad det handlar om för tjänster, utbildningar eller former av kompetensöverföring som sker, för det framgår inte av rapporten. Jag tycker dock ändå att det är bekymmersamt att det sker. är knappast en demokrati, och vår uppgift är att skärpa lagstiftningen så att det inte går att sälja till icke-demokratier, bland vilka är en. är en demokrati, men det är ett land som är nära inpå oss, och jag tror inte att vi skulle sälja dit. Sedan har jag min lilla käpphäst , dit vi egentligen inte borde kunna sälja eftersom det är ett krigförande land, men det har vi sett mellan fingrarna med. Det vore intressant att höra hur du resonerar kring dessa tre länder, som vi egentligen inte borde sälja till men som vi lika fullt säljer till i ett fall. 58 (M) replik: var det tre länder. Låt mig ta dem i tur och ordning. finns det ett embargo mot. Kommer det en fråga om vapenexport – vi har ju konstaterat att tjänster ingår i detta – är detta ett ovillkorligt hinder. När det gäller vet jag inte hur man har värderat det. Jag tror inte att det finns någon sådan fråga som är aktuell. När det gäller är det för mig inga större problem att säga att det är en demokrati och bör uppfylla alla kriterier. Sedan är det inte min sak att säga det, för vi ska skriva ett regelverk som är så tydligt att det är möjligt att utvärdera. Där tror jag inte att det är några stora problem. Jag tycker att det finns en annan fråga som blir mer intressant här. I ditt anförande, , nämnde du drönare. Det är klart att detta att till exempel med artificiell intelligens bestycka en drönare är ett mycket spännande forskningsfält. Det gjordes något genombrott när försök genomfördes , och man konstaterade att man har kommit väldigt långt. Är det ett vapen? Ja, det kan förmodligen få militära tillämpningar, men just nu är det en vetenskaplig utveckling, och i den vetenskapliga utvecklingen behöver vi ha öppenhet. Det globaliserade samtalet och den globaliserade hanteringen av forskningsresultat blir naturligtvis lite svåra att se, men i min värld har allt att vinna på öppenhet. Vi ska inte sluta oss i fråga om vetenskap, kultur eller rörlighet. Därför kan jag inte heller säga att det är orimligt att forskningsresultat sprids över världen, även om det innebär att de naturligtvis kan tas upp av den som är något mindre välvilligt inställd. Jag erkänner att detta är ett jätteproblem. Naturligtvis kommer frågan hur man hanterar detta framöver. 59 (FP): Skrivelsen Strategisk exportkontroll är ett sätt för regeringen att öppet redovisa det gångna årets exportaktiviteter på vapenhandelsområdet. Det är viktigt, och vi ska vara glada över att har en lång tradition på detta område. Vi önskar säkert att alla andra länder skulle vara lika öppna. Det finns många lagar och förordningar som styr den svenska vapenexporten. Det ska dessutom finnas säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för vår export, och den ska inte strida mot vår utrikespolitik. Vi ser fram emot tydliga och skarpa förslag från den KEX-utredning som arbetar. I debatten har jag noterat att alla har sin version av upprinnelsen till denna kommitté. Tyvärr förs ju inga protokoll över debatter i utskottet. Det hade annars varit intressant att följa det. Mänskliga rättigheter och demokratihänsyn måste stå högt på dagordningen när vi beslutar om de nya villkoren för hur vi exporterar vapen. Flera länder som har fått leveranser av svensk krigsmateriel är länder som vi ser som mindre demokratiska och som kränker mänskliga rättigheter. Så vill vi inte ha det. Särskilt intressant kommer det att vara hur man i utredningen kommer att hantera följdleveranser: om leveranser kan och ska brytas, om situationen förändras och försämras i landet oavsett om det är på grund av att landet går in i en konflikt, bryter mot de mänskliga rättigheterna eller blir mindre demokratiskt. är respekt för mänskliga rättigheter ett centralt villkor för att vapenexport ska få ske. Sedan har vi möjligen lite olika syn i denna kammare på hur detta följs och vad som bör göras . I reservation 1 slår och in öppna dörrar avseende ett demokratikriterium vid försäljning. Det är väl själva kärnan i den utredning som ni senare i reservationen nämner vid namn. Vi jobbar med det tillsammans med er. Att ni kallar det för att gömma sig när man arbetar tillsammans får stå för er. Dessutom skriver ni att ska vara en stark röst i det internationella arbetet för en reglerad vapenhandel. Det är ju precis det som vi tryckte på i debatten om vapenhandelsfördraget, där fått lovord för ett aktivt arbete. Forskning på vapenutvecklande vill ni förbjuda. Ja, ni är inte främmande för tankeförbud. Vi hade ju ett avseende kärnkraft , så vi hade svårt att utveckla det energislaget till något ofarligare och kanske miljövänligare. Jag kan hålla med om att det bästa vore att inga vapen fanns. jag drömde något som – i den sången står det också att det finns inga soldater mer, det finns inga gevär. Och ingen känner längre till, det ordet militär. Tyvärr är detta fortfarande en dröm, och det kommer det att vara . Så länge andra utvecklar vapen eller hot mot oss måste vi ha en möjlighet att försvara oss. Argumentet per capita, som V använde nu i debatten och som ofta använder i allt från elkonsumtion per capita till vapenexport per capita, är kanske inte det mest intressanta måttet. Om befolkning skulle fördubblas men produktionen kvarstå i samma omfattning är per capita-måttet hälften så mycket, men vi exporterar lik förbaskat lika mycket vapen. Är det då mer okej att exportera de vapnen för att vi är fler medborgare? Det är svårt att göra sådana jämförelser i ett litet land, där statistik av det slaget kan göra tvära kast med små förändringar. Reservation 2 av och får mig nästan att hoppa till av glädje. Man försvarar frihandel och kritiserar dem som är emot fri konkurrens. Tråkigt att ni inte var lika tydliga när vi debatterade handelsavtal, men jag kan hålla med om att arbetet mot mutor måste fortgå. Vad gäller reservation 3 av MP och V är det självklart att krav på mänskliga rättigheter ska ställas när det gäller vapenexport – vi sade ju det alldeles . Det är därför vi har – igen. Har ni karbonpapper mellan reservationerna, eller har skrivaren hakat upp sig? Reservation 4 från är jag inte säker på att jag fullt ut förstår. Men det verkar som om ni vill ha en livaktig försvarsindustri, det vill säga så mycket vapen som möjligt, vilket vi hörde i debatten. Jag törs inte ens dra slutsatser kring hur ni tänker använda dessa vapen. Därför avstår jag. Angående det särskilda yttrandet från S är jag naturligtvis positiv till att ni står bakom . Annat vore konstigt. Men jag har en nyfiken fråga. var ni väldigt bestämda med att det handlade om att skärpa exportkontrollen gentemot diktaturer. Ni var dessutom, om jag kommer ihåg det rätt, mycket kritiska till dem som inte använde ordet diktatur utan sade icke-demokrati. De hade fel inställning. skriver ni själva icke-demokratier. Betyder det att orden nu har fått ungefär samma betydelse, eller är det en positionsförskjutning från S? Sedan handlar det om att köpa från hyllan eller att utveckla själv. är ett litet land. Teknik och annat tar kraft, tid och resurser i anspråk. Och har som ett litet land svårt att klara av att utveckla allt. En del måste köpas från hyllan. Ju mer vi utvecklar inom , desto större export av vapen måste vi ha för att kunna klara av en sådan utveckling. Frågan är: Är det vad vi vill? Jag är tveksam till det. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Eftersom det här är min sista debatt i kammaren för mandatperioden – förhoppningsvis återkommer jag nästa mandatperiod, men vi har något i vägen – vill jag först och främst tacka kansliet för ett gott samarbete och goda texter och tankar. Jag vill också tacka vår ordförande, som har lotsat oss genom många svåra frågor och debatter, och framför allt kamraterna på båda sidor om blockgränsen. Även om vi har haft lite olika syn på olika frågor har vi haft mycket goda diskussioner som jag tror har berikat båda sidor. är jag i FN, i , för att på plats bevaka Biennial Meeting of States och försöket att minska antalet vapen i världen, framför allt små och lätta, som många av oss har jobbat med och haft synpunkter på. Jag misstänker att någon har begärt replik. 60 (SD) replik: Jag tänkte inte släppa i väg så lätt. ville på något sätt antyda att vi skulle vara förespråkare för mycket vapen, eftersom vi vill värna den svenska försvarsindustrin. Det behöver inte bara handla om kvantitet, utan det kan ytterst handla om kvalitet. Försvarsindustrin är helt avgörande för vårt eget försvars materielförsörjning. Det gör det också möjligt för oss att vara militärt oberoende. Det kanske inte är någonting som och hans parti instämmer i eftersom de är starka förespråkare för en Nato-anslutning. Men vi är inte beredda att spela hasard med försvarsförmåga. Sedan sysselsätts indirekt 100 000 personer i den svenska försvarsindustrin. Man kan givetvis tycka, precis som i alla fall två partier i den här kammaren, att man ska skärpa kraven så mycket att man på något sätt stryper den svenska försvarsindustrin helt och hållet. Men då är man också skyldig att tala om hur man ska ta ansvar för de 100 000 personer som drabbas av det. Jag vill i alla fall poängtera att vi inte förespråkar att det ska finnas massor av vapen i världen, utan vi vill ha en stark svensk försvarsindustri där vi framför allt satsar på kvalitet och egna utvecklingssystem. 61 (FP) replik: Det är ganska tydligt, tycker jag, hur det är om man vill behålla svensk försvarsindustri och utveckla den, som jag förstår att är ute efter. Det handlar om att få bättre kvalitet, behålla mer av detta inom och så vidare. Eftersom är ett litet land och vi inte själva kommer att nyttja alla de delar som försvarsindustrin producerar eller alla de resurser som krävs för att klara av att få kvalitet i detta krävs det en mycket större export av vapen än vad vi har . Det är viktigt, för att det ska bli en intäkt för när det gäller de resurser vi lägger ned på forskning och utveckling och framtagande av vapen, att vi också säljer mycket mer utomlands. De 100 000 jobb som värnar kommer sannolikt att bli betydligt fler. Därför blir mitt konstaterande när det gäller politik på området att man kraftigt vill utöka svensk vapenexport. Är det rätt, ? 62 (SD) replik: Ja, precis som tidigare sade är det mycket smartare att vi utvecklar våra egna system här och kan exportera och låta andra länder hjälpa till med utvecklingskostnader i stället för att vi köper från hyllan och betalar andra länders utvecklingskostnader. Det är givetvis så. Och det är givetvis viktigt att vi kan exportera framöver för att bibehålla den svenska försvarsindustrin. Men det handlar inte per automatik om att vi ska öka kvantiteten av vapen i världen. Det kan också handla om att man ökar kvaliteten på de system som finns och som vi kan exportera. När man hörde tidigare fick man på något sätt en känsla av att vi skulle vara för en massproduktion av vapen som skulle sättas i händerna på andra länders soldater och så vidare. Jag vill poängtera att det inte är fallet. Det är inte per automatik så när man vill värna svensk exportindustri. Vi har till exempel export av Gripen, som man nu också vill utveckla. Det är givetvis önskvärt. Det handlar om att i så fall byta ut olika system framöver. 63 (FP) replik: Alla vapensystem består av mängder av komponenter. Mängder av de komponenterna köper vi från tillverkare i andra länder. Ska vi, enligt vad jag förstod av , producera allting inom kräver det en stor utbyggnad av olika typer av industrikompetenser. Och vapenindustrin kommer naturligtvis att bli klart mycket större än vad den är i . Så måste det bli. Det finns ingen annan möjlighet. Om vi sedan ska få in pengar i för att kunna betala en del av den här utvecklingen och en hel del av den produktion som måste bli mycket större än vad den är kommer detta ofelbart att sättas i händerna på andra länders arméer. Eller tänker sig att de här vapnen köps av någon filantropisk verksamhet och läggs i stora lager någonstans, i bergrum i ? Utökar vi vår försvarsindustri måste vi sälja mer. Det är liksom en naturlag, om vi inte ska behålla allting här. Då måste vi få in pengar. Då kommer det en massa nya vapen från i händerna på andra länders arméer. Jag ser ingen annan möjlighet. Men det är bra att är tydlig med att man vill producera mer vapen och bättre vapen och därmed öka svensk vapenexport. Då vet vi det. 64 (C): Det är svensk krigsmateriellagstiftning som vi nu följer upp. Det handlar om hur den har använts . har i grunden en förbudslagstiftning. Man får inte producera eller sälja utan tillstånd. Precis som jag betonade i diskussionen kring vapenhandelsfördraget är kontrollen viktig. Och har en stark kontrollstruktur och bra myndigheter för detta. Det är så pass bra att vi är med och hjälper till när det gäller vapenhandelsfördraget och med att försöka stärka kontrollen i andra länder. Vi är med och stöttar myndighetsuppbyggnad utifrån vår egen erfarenhet. Grunden för vår lagstiftning är svensk säkerhetspolitik och vårt försvarsintresse. Det måste finnas tydlighet i de här delarna för att man ska ge tillstånd. Det ska vara ett starkt försvarsintresse och vara ett tydligt säkerhetspolitiskt intresse. Det får inte strida mot svensk utrikespolitik. Det är också en signal som man måste ta fasta på. Det handlar om PGU. Det handlar om mänskliga rättigheter. Det handlar självklart om de åtaganden vi har när det gäller FN och EU, till exempel om embargo, men också de andra regimerna, som vi står bakom för att förhindra till exempel spridning av kärnmateriel eller annat. Den har här redogjort för exportkontrollen . Jag som har lyssnat på hela debatten trodde ett tag att det var en debatt om 2014. Så lät det nästan när jag hörde en del av inläggen. Men debatten handlar alltså om exportkontrollen . Det handlar om tre delar. Det är krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Till exempel en lastbil kan vara en produkt med dubbelt användningsområde. Och en produkt som kan användas för mejeriverksamhet kan ha ett dubbelt användningsområde. Allt som används för att mörda eller skjuta med är alltså inte vapen i denna del. Det är viktigt att se när man gör en total bedömning. Det handlar också om en redogörelse för de ansvariga myndigheterna. som jag har varit med och diskuterat krigsmaterielexportredogörelser från regeringen tycker jag att skrivelserna har förbättrats år . De blir tydligare och går lättare att följa i sina olika delar. Jag noterar också igen att de riktlinjer som gäller för den svenska krigsmaterielexporten återges i full text än en gång. Det har inte lett till speciellt stor uppmärksamhet i den här debatten. Jag tror att det finns en hel del att göra när det gäller kammarens och granskning av den redogörelse som regeringen faktiskt lämnar. Än en gång har vi alltså en behandling av ett betänkande där vi inte i någon del har någon åsikt om riktlinjerna – ingen motion och inga reservationer. Däremot pekas i redogörelsen på ett antal händelser som har inträffat just , dels när de gäller ATT-frågorna, dels när det gäller förändringarna inom EU. Vi är en del av , och förändringar där påverkar och har påverkat . Vi kan läsa att 55 länder och FN-organ har fått leveranser av krigsmateriel 2013. Vi kan också läsa att det har lämnats 22 avslag. Det är en av de frågor som ofta brukar diskuteras. Vad gör vi? Ger vi bara klartecken? Det framgår att har lämnat 22 underrättelser om avslag till EU. Det har handlat om , , , , , , , , , , , , och . Det är intressant att notera att det är en del av redogörelsen . Vi har ökat exporten. Det är också en effekt av de förändrade regelverken som inträffade när det gäller tekniskt bistånd och pansarplåt . Det svarar för en icke oväsentlig del av ökningen . Vapenexport handlar om långa ledtider. Från det att tillstånd ges tills utförsel sker kan det röra sig om kanske 10–. Då talar jag inte om följdleveranser utan om själva beslutet. Det som vi har sett nu och det som vissa i oppositionen lyfte fram som en kraftfull ökning av alliansregeringen fattades det beslut om . Då tror jag att det fanns en annan regering. Det är åtminstone min bild, men måhända inte oppositionens. Då gavs tillstånd som sedan ledde till effektuering och pinnar i statistiken . Apropå debatten om 2014 noterade jag att det talades mycket om JAS i inlägg. Man kan med intresse läsa redogörelse att det till har levererats för . Det låter i mina öron inte som så mycket JAS, och det är inte det som det handlar om. JAS-beslutet, tillståndet att försöka sälja, togs för väldigt sedan under en helt annan regering stödd av ett helt annat underlag här i kammaren än det nuvarande. Om vi talar om , som också har tagits upp, är det samma sak. Ett memorandum of understanding antogs av en tidigare regering stödd av . Det avtal som då tecknades och det beslut som togs leder till statistik redogörelse. Vem vill inte se en värld i fred? Självklart jobbar vi för det. Vi jobbar för nedrustning, och vi vill ha en bra kontroll. Men vi inser också att världen inte ser ut på det sättet, och vi behöver ändå ha ett försvar för att säkra intressen i yttersta fall. har lämnat kammaren. Men när jag lyssnade på denna debatt lät det lite grann som att några i oppositionen, och , inte vill ha nästan några vapen alls. Men de vill ha ett försvar och till och med återgå till den gamla neutralitetspolitiken från förr som just byggde den svenska försvarsindustrin för att säkerställa att vi skulle klara oss i ett krisläge. När jag hörde debatten mellan oppositionens partier gav det måhända en bild av hur det förmodligen skulle låta i inre förhandlingsrum om väljarna ger Vänstern, och Socialdemokraterna makten efter valet . Det handlar då inte bara om försvarsfrågorna, utan det handlar också om svensk säkerhetspolitik och om krigsmaterielexporten. Det är kanske tur att vi har en krigsmaterielutredning som just har till uppgift att föreslå skärpningar i lagstiftningen och göra en översyn i syfte att öka transparensen, se på följdleveranser och se över riktlinjerna. Jag hoppas att det inte blir en ny utredning liknande Krut som vi får ta del av. Krut var den förra stora krigsmaterielexportutredningen. Till följd av oenighet i styret, både gamla styren och nya styren, blev den utredningen en produkt i en byrålåda som det inte blev något resultat av, bortsett från några små delar. Jag hoppas att det inte blir fallet av . Men måhända låter det som att det ligger i farans riktning om man lyssnar på oppositionen i debatten. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på oppositionens förslag. 65 (KD): Den svenska vapenexporten är ständigt omdiskuterad. Å ena sidan har man under tidernas gång betonat den tradition som finns i efter det och behovet av en stark försvarsindustri för att kunna värna den svenska neutralitetspolitiken men också en stark önskan om att kunna få olika spin-off-effekter av svenska innovationer och teknikutveckling från försvarsindustrin. Det handlar också om att ska knyta band internationellt för att säkra våra säkerhetspolitiska intressen. Å andra sidan har en hög svansföring i olika internationella kontakter när det gäller mänskliga rättigheter och att verka för fred och frihet. Vi har också en hög biståndsnivå som syftar till utveckling i fattiga länder. Allt detta gör att vi vill skapa fred och säkerhet runt om i vår värld. Vi menar att det tjänar säkerhetspolitiska intressen. För vad är bättre än en värld där människor har social trygghet och frihet från konflikter och där demokrati och mänskliga rättigheter råder? Det om något ger oss trygghet. Men vi kan inte vara naiva. Alldeles har vi sett situationen på och aggressionskrig. Vi vet att vi ibland måste använda vapen för att försvara oskyldiga civila eller när våld används i förtryckande syften. Men som sagt, den balansgång vi måste ställas inför och det vi måste avväga är att ju mer vapen det finns i omlopp, desto otryggare blir vår värld. Vi har av utrikessäkerhetsskäl och försvarspolitiska skäl valt att i viss utsträckning tillåta export av krigsmateriel. Dock ska , , som fristående myndighet pröva ansökningarna om tillstånd för att föra ut produkter. Tillståndsprövningen ska ske i enlighet med de svenska riktlinjerna för vapenexport liksom med kriterierna i EU:s gemensamma ståndpunkt på området. Den gemensamma ståndpunkten i EU innehåller åtta olika kriterier som är viktiga att beakta och som särskilt betonar situationen i mottagarlandet. Vi i fattar ju inte beslut om varje enskilt ärende, utan det är vi som sätter upp regelverket.