prot · H109125 · 2014-06-13 00:00:00 — Sedan har resurserna dock uteblivit. Det har inte varit några uppräkningar . Och det ser vi nu konsekvenserna av. Svensk idrottsrörelse lyfter själva fram det. Just nu håller de på med en kampanj som heter Låt alla idrotta. Precis som idrottsministern sade i svaret har kostnaderna för att vara medlem och att vara aktiv ökat . Det har blivit allt tuffare för idrottsföreningarna att finnas lokalt. Ministern lyfter också fram i sitt svar hur viktigt det är att den lokala idrottsföreningen finns närvarande och också aktivt jobbar mot barn och unga i närområdet. Ministern har även gett ett uppdrag till titta på hur man når ut. Det är naturligtvis alltid en utmaning att titta på hur man når ut till dem som inte finns med, men det handlar också om resurser. Det är klart att om idrottsföreningarna inte har möjlighet att vara verksamma i ett område är det också mycket svårare att få fler barn och unga att vara med. Den största delen av dem som är aktiva i idrottsrörelsen är det på frivillig basis – som ledare, aktiva föräldrar i föräldraföreningar och annat. Men möjligheten att vara med lokalt, att jobba ute i skolorna, att finnas på ett kansli och annat har man inte. Vi socialdemokrater har sett det, och vi har också lyssnat på idrottsrörelsen och sagt att vi behöver förstärka här. Därför har vi valt att lägga närmare 300 miljoner extra till svensk idrott. 272 miljoner går till idrotten, men resterande går till Svenskt Friluftsliv. Vi ser det nämligen inte som en kostnad utan som en investering för framtiden. Därför blir jag orolig när jag läser en intervju med ministern i där hon pekar på att idrottsföreningarna bara vill ha pengar, att det kostar och att de vill ha våra skattepengar. Vi socialdemokrater ser det som en investering. Vi tror att det är bra för samhället och för framtiden om vi ser till att barn och unga har en aktiv fritid. Min fråga blir återigen: Idrottsministern delar min oro, men vad är hon beredd att göra? Förslagen i svaret gör mig inte speciellt trygg. Det behövs något mer. 31 Kultur- och idrottsminister (M): Naturligtvis delar vi oron. Men innan jag kommer in på vad vi gör, vad vi har gjort och vad vi vill göra vill jag ta upp något som skriver i interpellationen, nämligen hur klyftorna ökar. Det finns olika sätt att räkna på det. Jag vet inte riktigt vad menar med klassklyftor, men om vi talar om ekonomiska skillnader har hon sannolikt fel. I till exempel en artikel publicerad i signerad , som jag tror att väl känner till, står det att fattiga – om man kan tala om det – har fått det största inkomstlyftet i Europeiska unionen. låginkomsttagare har fått stora inkomstlyft och förmögenhetsskillnaderna är historiskt sett låga. Spridningen av löner och disponibla inkomster är oförändrad . Det finns också siffror från – man kan tolka det på olika sätt – som visar att skillnaderna mellan högst och lägst snarare var större under den socialdemokratiska regeringen, , och att med Alliansens politik har skillnaderna faktiskt minskat. Det tycker jag att vi ska ha med oss i det här. Jag tycker inte att ska påstå att stora inkomstskillnader skulle vara orsaken till att en del barn och ungdomar väljer att inte idrotta. Jag tror nämligen att problemen ligger på ett helt annat område. Om vi ska tala om pengar nämnde . Vi tycker också att det var bra. Det var 100 miljoner, tror jag, när det infördes . är det 500 miljoner. , , hade idrottsrörelsen, , . har de drygt 1,7 miljarder plus det som satsas ute i kommunerna plus mycket av det som också går som sponsring direkt till idrotterna – även om det gäller de större idrotterna. Jag tror att av alla sponsringsmedel går in i idrotten. Vi kan dock se att det finns problem som vi behöver jobba med. Därför är rapporter användbara för oss alla. Det gäller inte bara när de i den senaste rapporten talar om etiken och lite om oron för hur det ibland fungerar i föreningslivet, även med kriminell infiltration, utan de går också in på djupet och tittar på fördelningen av till exempel LOK-stödet. Trots mer pengar har man ändå tappat medlemmar. Och de som förefaller idrotta mindre är flickor med invandrarbakgrund och flickor över huvud taget, som gärna vill vara med och idrotta men kanske inte känner för att tävla. Idrotten måste vara öppen också för dem. Jag nämnde barnperspektivet, och det är en fråga som debatteras både inom idrottsvärlden och också utanför. Man ser ju att med tidiga elitsatsningar riskerar många barn och unga att skrämmas bort som annars skulle ha hittat den glädje i idrotten som vi vill att de ska hitta. Man ska inte toppa lagen när barn är sex dels för att det inte är bra för dem själva, dels för att man inte får fram de stjärnor som man tror sig kunna få fram. Just dessa rapporter och den dialog som vi har med idrottsrörelsen och som också många landslagsläkare tar upp är väldigt viktiga för att vi ska komma åt det som vi vill komma åt. Jag tror ändå att tre av fyra tio- till tolvåringar ofta idrottar i en förening, men många väljer att idrotta utanför föreningslivet. Hur ser det ut där? Hur kan vi stödja också den formen av idrott? Idrottsrörelsen är viktig, inte bara för att den når så många utan också för att den står för en demokratisk fostran. 32 i (S): Jag har inte varit emot dessa studier. Jag tycker absolut att det är jättebra att man gör dem. Man ska ha så mycket underlag som det bara är möjligt. Sedan är det idrottsrörelsen som har ett eget ansvar för att fördela de resurser som vi beslutar att den ska få. Du sade själv i ditt svar att man alltid får fundera över detta med siffror. Den här ökningen skedde ju inte . Man har också ändrat på själva anslagsfördelningen. Pengarna har betalats ut direkt som anslag i stället för, som tidigare, att man fick dem från . Det har ju inte varit någon jättestor ökning. Handslagets 100 miljoner ökade allteftersom. Så man får akta sig för att ge en bild av att alliansregeringen har satsat jättemycket på idrotten, för det är inte sant. har utvecklingen av anslaget stått stilla. Det är faktiskt kulturministern som har ansvar för idrottsfrågorna. –2014 har idrottsrörelsen inte fått några ökade anslag. Kostnadsutvecklingen har däremot inte stått stilla, utan kostnaderna har ökat. Det gör att idrotten har fått mindre resurser för att genomföra bra verksamhet. Det är därför som jag och idrotten själv lyfter fram den här frågan. Man vet att idrottsrörelsen har en jätteviktig funktion i samhället. Den står för en demokratisk fostran, men den har också i uppdrag att se till att barn och unga får röra på sig, vara med i lagidrott och annat. Sedan håller jag med om det som ministern säger om elittänkandet. Man ska kunna vara med fast man inte vill tävla. Det är jätteviktigt. Det anser idrottsrörelsen också. Den frågan måste den alltid jobba med. Men till syvende och sist handlar det om vilka resurser som man ger till idrottsrörelsen, och vad är det för syn man har? Har man den synen att idrotten bara vill åt våra skattepengar, ja, då säger jag att jag är med och betalar skatt och det gör du också, kulturministern. Jag hoppas att du tycker att det är en investering för framtiden att vi ser till att våra barn och unga har möjlighet att vara aktiva i en idrottsförening. Vi ser också att man är mer aktiv i de områden där människor har höga inkomster. Så det är klart att det hänger ihop med vad man har för ekonomiska resurser. Det hänger också ihop med att föreningarna har möjlighet att ha anställda personer eller personer som jobbar som idrottsledare . De är otroligt viktiga. De drar in enorma resurser genom att lägga ned frivilligt arbete. Men ska vi få bukt med att nå de grupper som inte deltar måste vi jobba på att få in dem. Fler killar än tjejer är med, speciellt i vissa idrotter. Tjejer slutar också med idrott tidigare. Det är klart att man måste titta på vad det är som gör att den effekten uppstår. Däremot är tjejer ofta med och tränar på gym och har kanske höga kostnader för det, om de har råd att göra det. Där kan föreningslivet också gå in. En annan fråga som idrottsrörelsen lyfter fram är att man inte ser föreningarna och deras styrka, utan de jämförs med företag. Detta är också att slå undan fötterna för föreningslivet, som jag tycker att vi ska värna och vara stolta över i . 33 Kultur- och idrottsminister (M): Jag är glad över att tog upp . Vi gick idrottsrörelsen till mötes när den önskade att vi skulle avsluta kopplingen till . Man visste inte hur spelandet skulle se ut, och det finns också en moralisk dimension i detta. Man kanske inte vill bli förknippad med de snabba spelen som i viss utsträckning också kan vara beroendeframkallande. Återigen: är vi tillbaka till detta med pengar. Historiskt sett har idrottsrörelsen mer pengar . talar om ekonomiska resurser. Jag hoppas att också hörde vad jag sade om att inkomstskillnaderna i är historiskt låga, men att det naturligtvis finns människor som inte alltid har resurser. Fritidspengen är därför utmärkt och ska komma precis de barnen till godo. Dessutom är det bättre med fritidspeng, för då kan barnen själva välja idrott i stället för att de styrs direkt in i till exempel , om det är det som är avsikt. Dessutom betyder det här att väldigt mycket mer pengar kommer till barnen – per barn och år. Det är väldigt mycket mer än de 300 miljoner som vill satsa. Sedan handlar det också om disponibla medel. Trots allt ligger sysselsättningen väldigt högt i . Alla som arbetar har fått ta del av skattesänkningarna. Jag gjorde en beräkning och kom fram till att enbart det senaste femte jobbskatteavdraget, som Socialdemokraterna motvilligt anslöt sig till, räcker till exempel till avgiften för två barn i musikskola eller i en idrottsförening. Detta betyder otroligt mycket för människors frihet att själva kunna välja aktiviteter för sina barn. Vad kan man göra ytterligare? Det finns nog många barn, ungdomar – det är där som man tappar, jag talade om oron för elittänkande bland barn – och framför allt invandrarkvinnor som inte väljer att fortsätta. Inriktningen på tävlandet passar inte alla. I egna undersökningar har man frågat vilka som vill bli ledare i en idrottsförening. De som oftast får den frågan är svenskfödda killar. De som väldigt sällan får frågan är flickor med invandrarbakgrund, och den senare gruppen vill väldigt gärna ha ett sådant uppdrag. Här finns mycket att arbeta med, och det har vi också diskuterat med . Det kan handla om motivation för att få fler flickor att fortsätta att idrotta högre upp i åldrarna – precis det som Idrottslyftet syftar till. Pröva-på-dagar i skolan är otroligt viktigt. Medierna skildrar oftast bara de stora evenemangen. kommer vi att leva med fotbollen under en månad framåt, och det är roligt för väldigt många. Men det finns ett sjuttiotal idrotter enbart inom . Många av idrotterna får aldrig en chans att synas, om de inte kommer till skolorna. Det finns många intressanta exempel på hur fäktning, orientering, taekwondo och många andra idrotter får en chans att visa upp sig skolan och också kanske blir ett alternativ för barn som inte riktigt känner sig hemma inom fotbollen eller i olika lagidrotter. Det är en utveckling som jag absolut vill fortsätta att driva. 34 i (S): Många av de delar som idrottsministern lyfter fram är också det som och specialförbunden jobbar med. Det är precis de frågor som man diskuterar ute i de lokala föreningarna. Hur ska vi nå ut, och hur ska vi hitta fler ledare? Dessa frågor är jätteviktiga, men det som ändå gör mig förbryllad är att kulturministern – eller idrottsministern – delar oron, men hon är inte lyhörd för vad idrottsrörelsen efterfrågar. Man efterfrågar ju resurser för att kunna åstadkomma en del av detta. Hur ska man kunna pröva på olika idrotter? Vem ska komma ut till skolorna och visa upp sig? Det kanske behövs en organisation även i föreningen för att den ska ha sådana möjligheter. Då behövs det också resurser. Vi som parti har lyft fram extratjänster i stället för fas 3. Vi vill se till att människor kommer ut och får göra ett riktigt arbete. Låt människor komma ut i föreningslivet via dessa extratjänster så att man kan möjliggöra för fler att pröva på olika idrotter ute i skolorna. Det får ju inte människor i fas 3. Man får inte lov att göra ett riktigt jobb. Men detta är ett sätt. Sedan talar kulturministern om fritidspengen. Där finns det en skillnad när det gäller hur vi ser på det. lämnade vi välgörenhetspolitiken och började tala om en generell välfärd. Det handlar om att se till att alla barn har möjlighet. Vi säger nej till fritidspengen. Vi vill att man i stället ska höja riksnormen för försörjningsstöd. Då behöver man inte peka ut de barn som inte har möjlighet. har man fått kritik: Hur ska man kunna hålla sekretessen när det gäller fritidspengen när det är föreningarna som ska skicka underlag för att barnen ska få del av resurserna? Det är ett synsätt där man menar att föräldrarna inte kan ta det ansvaret. 35 Kultur- och idrottsminister (M): Jag tror inte att en del av de bekymmer som vi båda ser skulle bero på att har för låga anslag. Det är inte det som är skälet till att en del flickor väljer att hoppa av. Idrottandet är väldigt starkt, inte minst bland barnen, men vi behöver bredda det och få in också barn som kanske inte gillar att tävla. i talar om , och jag talar ofta om scoutrörelsen. Jag tror att det är två viktiga ingångar. Många barn är stillasittande och ökar i vikt. Det finns naturligtvis olika skäl till detta. Stillasittande kan vara en, att man inte har hittat sin idrott eller att det inte fungerar i närmiljön. Därför är det viktigt med det uppdrag som vi har gett till den nya : att se hur man kan ha bra utemiljöer för barn och unga så att de kan cykla eller gå till skolan utan att behöva skjutsas av föräldrar i bil eller ta buss för att det ska vara tryggt. Jag tror att vardagsmotionen är väl så viktig för att vi ska må bra, vid sidan av det som idrottsrörelsen gör och ofta gör bra. Att det finns bekymmer vet vi. Det kommer vi att få anledning att diskutera bland annat i . Jag vill avsluta med något som också har att göra med vår hälsa. I rapporten till idrotten står det så här: Enligt skulle det svenska folkets hälsa förbättras avsevärt (och sjukvårdskostnaderna minska drastiskt) om alla följde rådet att ägna sig åt minst en halvtimmes motion , exempelvis i form av en rask promenad. Här har vi ett verkligt samhällsproblem som jag egentligen tycker är större än detta med idrotten, för tre av fyra barn idrottar i föreningslivet, och många gör det faktiskt utanför även om vi vill att alla ska göra det. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2013/14:507 om alternativ till Förbifart 36 Statsrådet (M): har frågat mig om jag avser att påbörja bygget av Förbifart innan det slutgiltiga godkännandet från miljödomstolen och andra rättsliga instanser kommit, vilka delar av Förbifart jag bedömer inte omfattas av prövning enligt annan lagstiftning än väglagen, hur mycket av intäkterna från trängselskatten i närtid, alltså 2014–2018, som jag avser att använda till kollektivtrafik och utbyggd cykeltrafik och om jag avser att skrota planerna på Förbifart och i stället lägga alla pengar på utbyggd kollektivtrafik och cykel- och gånginfrastruktur. Regeringen har möjliggjort en byggstart för Förbifart genom beslut i den fysiska planeringsprocessen och genom den ekonomiska planeringen. Regeringen beslutade om tillåtlighet enligt 17 kap. för en utbyggnad av Förbifart . När regeringen har beslutat att tillåta en verksamhet är frågan om tillåtlighet avgjord, och den ingår inte i efterföljande tillståndsprövningar enligt . Frågan om att säga ja eller nej till förbifarten har besvarats av regeringen i och med tillåtlighetsbeslutet och kan därmed inte prövas av mark- och miljödomstolen, som ska pröva de delar av projektet som kräver tillstånd enligt . Domstolen ska också pröva överklagandena när det gäller de detaljplaner som ändrats för att inrymma förbifarten. beslutade regeringen att avslå alla överklaganden avseende den arbetsplan som fastställt enligt väglagen. Regeringen har således avslutat sin prövning av Förbifart . De delar av projektet som kan påbörjas , när arbetsplanen vunnit laga kraft, är så pass stora att det finns fördelar med att påbörja dem så snabbt som möjligt. Beträffande satsningar på kollektivtrafik kan nämnas att Stockholmsförhandling resulterat i att av den totala satsningen på tunnelbanan i finansieras genom trängselskatt. Jag vill också påminna om att förbifarten möjliggör ny kollektivtrafik i form av busslinjer. tycks anse att Förbifart är en intern angelägenhet för . Men projektet handlar om E4, en av vårt lands kanske viktigaste Europavägar. Den ingår i det transeuropeiska nät där vi ingått internationella överenskommelser om bland annat god framkomlighet. Jag tvivlar på att de bilister som använder Essingeleden i rusningstrafik tycker att framkomligheten är god. Därför är det lätt för mig att svara nej på den sista frågan: Jag tänker inte skrota planerna på Förbifart . Att leda biltrafik som går genom runt staden är inte bara en viktig investering som lägger grund för tillväxt, bostadsbyggande och utveckling. Det är också en viktig insats för att minska trängsel, restider och utsläpp och förbättra livskvaliteten för en hel region. Opinionsmätning efter opinionsmätning visar att invånarna i står bakom Förbifarten. visar snarare att inte står bakom stockholmarna. 37 (V): Förbifart kommer, om den blir av, att bli en sexfilig motorväg i en tunnel som är . Troligen är det dyraste motorvägsbygge . Slutnotan vet vi inte vad den landar på, men man kan uppskatta den till någonstans runt om man räknar med räntor. Förbifart avvisas med all rätt av vår expertmyndighet . Byggs förbifarten riskerar vi att inte kunna uppnå våra klimatmål. Utsläppen kommer att öka i takt med att trafiken och resandet på Förbifart ökar. Dessutom skulle jag inte vilja vara invånare i eller trakten kring norra , där Förbifart läggs i ytläge. Man får alltså en sexfilig motorväg precis utanför fönstret. Dessutom är frågan om höga partikelnivåer inte löst för den långa tunnel som Förbifart ska ledas i. Det handlar om små partiklar, smutssaker, som rivs upp av till exempel dubbdäck som kör på asfalt. Nivåerna av partiklar kommer att vara extremt höga, särskilt , i Förbifart tunnlar. Jag har ställt den här interpellationen till infrastrukturministern för att jag studsade till en smula då jag läste hennes pressmeddelande från . I rubriken på det pressmeddelandet sade man att Förbifart kan byggas . Jag har ställt flera frågor i den här interpellationen, men en av mina frågor handlar just om detta. Vad exakt, , är det ni ska börja bygga ? Det borde du kunna svara på, för sommaren är redan här, såvitt jag kan se på vädret och annat. Jag tycker att den frågan är väldigt relevant, eftersom stora delar av Förbifart inte har godkänts av mark- och miljödomstolen. Mark- och miljödomstolen i ska granska förbifarten utifrån . Det handlar bland annat om de hamnar som ska byggas upp och om grundvattenbortforslingen i och med det bygget. Det handlar också om granskningar av åtminstone tolv detaljplaner som rör Förbifart , som inte är godkända av mark- och miljödomstolen. Mark- och miljödomstolen säger att man kanske kan komma med ett utlåtande i slutet av det här året. Då undrar jag, : Varför föregå den rättsliga processen? Det är väl inte praxis i när man drar i gång så här stora byggen? Vad exakt är det ni ska börja bygga ? Sedan vill jag vända mig mot det här med opinionsundersökningar. Det är rätt löjligt. Man kan ställa frågan så här: Vill ni ha mer utbyggd kollektivtrafik, eller vill ni ha en sexfilig motorväg? Vad väljer folk då? Då vill de ha en mer utbyggd kollektivtrafik. Det beror helt på hur man ställer frågan. Du säger att Förbifart möjliggör för nya busslinjer. Såvitt jag vet har man inte planerat en enda meter med busskörfält i Förbifart . Om människor som åker buss från till norra vill kliva av mitt på vägen måste de upp ur de där tunnlarna och sedan ned igen, för ingen kan kliva av i tunneln. Hur ska det egentligen fungera? 38 Statsrådet (M): Jag kan göra en sak klar för alla som lyssnar på den här debatten eller som sedan läser i protokollet. Det är väldigt tydligt att och är emot förbifarten lika mycket som jag och alliansregeringen är för förbifarten. I det här läget handlar det uppenbarligen inte om att vi ska försöka övertyga varandra. Vi lär ha kvar våra ståndpunkter. Jag tänker på perspektivet om förbifarten blir klar. Jag tycker att det är tillräckligt oroväckande. Den som sitter på järnvägen in mot vet att det är en enorm flaskhals. Man bara väntar på att ska bli färdig, så att vi kan påbörja till exempel renoveringen av Söderströmsbroarna och få mer kapacitet. Man förstår då att förbifarten egentligen är vägens motsvarighet till för järnvägen. har vi Essingeleden. Det är en otrolig flaskhals. Det är en enorm kapacitetsbrist. Leden byggdes för oerhört länge sedan. Det är en vägsträcka som inte är en lokalgata för , inte ens en gång för . Det handlar om en nationell väg för hela landet. Händer det någonting på blir det en infarkt för hela . Därför blir förbifarten den del som gör att vi bland annat inom en nära tid kan åstadkomma de renoveringar som behöver göras på . Men man bör också se det här i ett mycket större sammanhang. I – det kan jag berätta för den som kanske inte känner till alla dess delar – pågår en hel del vägbyggen. Det handlar om att skapa nya miljöer och bättre förutsättningar, både kultur- och miljömässigt, och att skapa nya ytor för promenadstaden, cykelstaden och kanske cykelregionen. , som snart är klar, ska vara en del tillsammans med Essingeleden för att sedan kopplas ihop med och till och med, herr talman, kanske en östlig förbindelse. Vi får en inre ring för staden. Vi kan sedan ta nästa perspektiv med Norrortsleden, som blev klar för inte . Den kopplas ihop med förbifarten och den kommande Södertörnsleden. Då blir det som en stor yttre ring. Det här är någonting som ska vara med och bidra till att vi får en bättre rörlighet och knyter ihop hela . Jag själv, som är från , vet behovet av att knyta ihop regionen med de norra delarna. Då är all infrastruktur viktig. Det är det som ger förutsättningar för att alla som vill ha jobb och kan få jobb i också ska kunna få en bostad. Vi tänker att vi kopplar ihop infrastruktur, kollektivtrafik, inte minst tunnelbana, med bostadsbyggande. Då måste man se förbifarten i ett mycket större perspektiv. Det är helt riktigt att jag, precis som sade, i glädje och kanske av lycka över att regeringen gjort så mycket som den kan göra i det här läget för att förbereda för förbifarten att komma i gång på allvar säger: Man kan göra det som är möjligt kopplat till väglagen. Sedan är det som säger helt korrekt. De delar som handlar om grundvatten och andra tunnelarbeten som ska vara enligt kommer att tas upp . Det handlar inte om villkoren om, utan om villkoren för hur man ska göra. Det har jag naturligtvis full respekt för. 39 (V): Nej, du, , jag har två inlägg kvar. Jag kommer att fortsätta att fråga: Vad exakt är det som ska börja byggas av Förbifart ? gick du ut med ett pressmeddelande där du lovade att Förbifart skulle börja byggas. Du säger så här: de delar av vägbygget som inte kräver tillstånd enligt annan lagstiftning än väglagen. Du har kommunicerat ut det här till hela pressen. Då kan du väl fortsätta att berätta, för jag förstår inte det, och väldigt många andra förstår inte. Var är det man ska börja gräva? Var ska man börja asfaltera? Var någonstans ska man börja med bygget av Förbifart ? Jag tror, och alla som följer den här debatten, att det faktiskt kan vara så illa att den borgerliga regeringen, eftersom det är valår , vill ge sken av att man börjar bygget av Förbifart . Man gör det för att alla vi som är motståndare till Förbifart ska ge upp och sluta protestera. Har man väl börjat med någonting är det nämligen ganska svårt att avbryta det.