prot · H20931 · 2014-12-03 00:00:00 — Det tycker jag är väldigt bra. Jag har aldrig riktat någon kritik mot hur skötte statsfinanserna under finanskrisen. Tvärtom, jag har gett honom beröm för det, flertalet och upprepade gånger, i tv och i debatter. Det hoppas jag att har hört. Däremot är jag mycket kritisk till hur den borgerliga regeringen fortsatte sänka skatten när statsfinanserna vände. Den kritiken står jag fast vid, och det är det som är orsaken till att vi har de stora underskotten som gör att det inte finns några pengar för reformer om man inte finansierar dem. Det är det som är svaret, och det gör att vi också lägger fram den stramaste budgeten som har lagts på bord sedan budgetsaneringen. Det stämmer för övrigt överens med den budget som ni också lägger fram. 100 (C) replik: Vi spenderade en ganska stor del av valrörelsen på att förklara det kloka i att förbereda sig innan man går till val, att veta vad man vill göra och med vilka man vill göra det. Givet den utveckling vi nu ser och det troliga utfallet av eftermiddagens omröstning blir detta än mer sant. Det budgetförslag som vi nu lägger på bord är sannolikt det mest genomarbetade som har lagts fram i opposition i svensk historia. Det är ett underlag som till fullo går att styra landet på och som garanterar en fortsatt ansvarsfull politik som innebär fler jobb. Utgiftsramar och beräkning av stats-inkomsterna I finansministerns senaste replikskifte fick vi höra att det är mycket små skillnader i synen på den ekonomiska politiken. Men det stämmer inte riktigt. Tvärtom har finansministern skrivit upp utgiftstaken ganska ordentligt för slutet av den här mandatperioden. Det är en av ganska många skiljelinjer när det gäller hur mycket man förväntas man öka utgifterna . Hur mycket anser finansministern att det finns möjlighet att öka utgifterna? Frågan är också hur detta ska finansieras. Sättet att finansiera utgiftsökningar i detta budgetförslag som vi snart kommer att rösta om förskräcker ju. Det finansministern har föreslagit är kraftigt höjda skatter på jobb och företagande, alltså skatter på det som bygger resurserna för morgondagens välfärd. Det är en kortsiktig politik. Givet det svåra ekonomiska läget är det ännu mer anmärkningsvärt att finansministern lägger fram en budget som ställer i utsikt ganska rejäla utgiftsökningar . Hur ska detta finansieras, och var ska pengarna tas ifrån, ? 101 Finansminister (S) replik: Regeringen lägger fram den stramaste budgeten sedan budgetsaneringen. Vi finansierar alla reformer krona för krona och bedriver en mycket ansvarsfull ekonomisk politik. Det är den politiken jag hade velat och kommer att vilja fortsätta att föreslå för även . Det går nämligen inte i längden att spendera mer än man får in. Man måste föra en mer ansvarsfull politik än så. Därför har vi, för att kunna genomföra viktiga reformer, också föreslagit en rad skattehöjningar. För har vi föreslagit skattehöjningar som ännu inte har preciserats på reformer, så här finns ytterligare möjligheter för regeringen att komma med viktiga tillväxt- och jobbskapande stimulanser . Frågan är däremot vad de borgerliga partierna kommer att föreslå . Här lägger ni fram en mycket smal budget med en väldigt liten påverkan på svensk ekonomi för . Frågan är vad ni avser att förelägga när alla reformer måste finansieras krona för krona. På vilket sätt vill ni då förbättra ? 102 (C) replik: Vad Alliansen kommer att lägga på bord kommande år kommer inte att vara någon större skräll. Vi kommer att fortsätta på den inslagna vägen att göra lite mer framgångsrikt genom att föreslå reformer för utökat företagande, för fler jobb i hela landet och för att fortsätta den gröna omställningen. När det gäller det sistnämnda har vi till exempel aviserat höjda skatter på kemikalier för att det är bra för miljön. Det innebär också ett litet tillskott i statskassan. I det budgetförslag som finansministern lade på bord tillåter man sig faktiskt både och framöver att spendera mer pengar och ha ett högre utgiftstak än vad som var fallet i Alliansens prognoser. Det är frågan vad dessa pengar ska gå till. Vi vet att regeringen vill lägga pengar på saker som är allt annat än jobbskapande och kloka investeringar för . Det är gratis entré på statliga museer och liknande satsningar som är att jämställa med politikers lyxkonsumtion. Utgiftsramar och beräkning av stats-inkomsterna De saker vi ska lägga pengar på och använda det lilla utrymme som finns till är reformer som skapar riktiga jobb. Vi ska fortsätta att göra det enklare och billigare att anställa, inte minst unga och andra som står långt från arbetsmarknaden. Det finns fortfarande regler och skatter som är hämmande för de jobb som vi ser behöver komma till i det svenska samhället. Vi ser också att de åtgärder som finansministern anser ger jobb får väldigt mycket kritik. När vi talar om de traineeplatser som skulle ge så väldigt många platser till landets unga finns det en massiv kritikstorm mot den här typen av åtgärder. De aktörer, offentliga och andra, och de fackföreningar som jobbar inom de berörda områdena är mycket kritiska till hela fundamentet för regeringens ekonomiska politik. Därför är det klokt att fortsätta på Alliansens linje med lägre kostnader för att kunna anställa fler. 103 Finansminister (S) replik: Jag ifrågasätter inte på något sätt ambition att fortsätta sänka skatten. Jag förstår att och de andra borgerliga partierna vill fortsätta sänka skatten. Frågan är hur låg skattenivån i ska bli innan man är nöjd. Och hur ska ni finansiera det? Ska ni skapa nya stora underskott, eller vad har ni för annan finansiering? Har ni ingen finansiering kan ni ju inte genomföra några reformer, eller så får era reformer förödande effekter för statsfinanserna. Det var detta min fråga åsyftade. Vad gäller traineeplatserna är den fackförening som berörs av dessa . De är väldigt positiva till traineeplatserna och ser att de skulle underlätta den generationsväxling som behöver ske inte minst inom äldreomsorgen. De ser också att traineeplatserna med rätt handledarstöd skulle kunna avlasta den ordinarie personalen. Traineeplatserna utgår från det avtal om yrkesintroduktionsanställningar som finns på stora delar av arbetsmarknaden, bland annat inom kommuner och landsting. Det är samma yrkesintroduktionsavtal som den borgerliga regeringen ansåg vara lösningen på ungdomsarbetslösheten. Man ville ha en subvention för yrkesintroduktionsanställningar. Det skulle bli en mjukare övergång från skola in till arbetslivet. Det var på det sättet alliansregeringen ville lösa ungdomsarbetslösheten. Då var detta det bästa man kunde göra. föreslår vi att samma avtal, samma yrkesintroduktionsanställningar, men med en högre subventionsgrad ska ge möjlighet för ungdomar som är arbetslösa och långtidsarbetslösa att komma in på arbetsmarknaden. Då är det plötsligt jättedåligt. Det är bra när allianspartierna föreslår det och föreslår en subvention, men det är jättedåligt när samarbetsregeringen föreslår det med en högre subventionsgrad. Jag tycker inte att det håller ihop. 104 (KD) replik: Jag delar en del av det sa i sitt anförande. är ett land med fantastiska möjligheter. Alliansens budget, som vi förhandlade, förberedde och redovisade före valet, är ett försök och en bra budget för att bygga vidare på de här möjligheterna, att inte bryta den breda jobbtillväxt som vi ser och att bygga vidare på den styrkeposition som har fått med sina starka finanser. Vi hörde också på tv att flera bedömare säger just att ekonomiska styrkeposition i det läge som vi befinner oss i nu är väldigt bra för vårt land. Utgiftsramar och beräkning av stats-inkomsterna Jag tycker också att det är bra att vi har haft en diskussion i sak om budgeten och de skillnader som finns. Jag vill då fråga finansministern varför det för Socialdemokraterna är så viktigt att vara så aktiva mot valfriheten – att hasta fram propositioner för att ta bort den frihet som alla människor har haft att välja vårdcentral och kalla det för tvångs-LOV – varför det är så viktigt att lägga så mycket skatt på jobb, varför man inte talade om före valet att man skulle återkomma med skattehöjningar till exempel på äldre som arbetar, och dessutom varför det är så viktigt att lägga skatt på givmildhet. Vi har sett att de organisationer som riskerar att drabbas av sådana förslag protesterar högljutt mot detta och menar att det försvårar för deras verksamhet. Det är några frågor som jag vill rikta till Socialdemokraterna och . 105 Finansminister (S) replik: Låt oss tala om tvångs-LOV. Idén med tvångs-LOV är att vet bäst. Det är som vet hur man organiserar vården bäst i hela . Det är från som det ska styras hur landstingen får sköta sin verksamhet. Det är själva idén bakom tvångs-LOV. Det tycker jag är dåligt. Jag tycker att landstingen själva ska kunna få bestämma hur de ska organisera sjukvården i landstingen. I en del landsting fungerar det bra med vårdval. Självklart ska de kunna ha kvar vårdval. Alla landsting som vill ha vårdval ska kunna ha vårdval. Men ska inte tvinga vårdval på de delar av som inte bedömer att det är lämpligt, därför att ser olika ut. Det är inte som i alla lägen vet bäst. Det budgetalternativ som kommer att rösta för innehåller inte en enda krona till sänkt pensionärsskatt under hela mandatperioden – inte en enda krona, trots den orättvisa som finns som innebär att de äldre som har jobbat hårt och byggt upp vårt för samma inkomst betalar högre skatt än en löntagare. Varför är det rätt? Varför ska denna skatteorättvisa inte minskas med ett enda öre under hela mandatperioden? Varför är det rätt, ? 106 (KD) replik: Jag vill börja med valfriheten i vården. säger att det inte är som i alla lägen vet bäst. Jag kunde inte ha sagt det bättre själv. Det är medborgarna som vet bäst. Det som är själva idén med valfrihet är att medborgaren själv ska kunna välja den vårdcentral som passar honom eller henne, att medborgaren själv ska kunna välja den äldreomsorg och hemtjänst som faktiskt levererar den livskvalitet som många har saknat. Det är det som är idén med valfrihet, inte att ska bestämma. Utgiftsramar och beräkning av stats-inkomsterna Du flyttar makt från ut till någon landstingspolitiker som ska avskaffa möjligheten att välja vårdcentral, för att inte ska bestämma. Det enda som händer när gör det är att medborgarna inte längre får denna möjlighet. Det går en fundamental skiljelinje mellan Alliansens och er syn på välfärd, valfrihet, tillgänglighet och kvalitet som är genomgående i de två budgetalternativen. Det är väldigt bra att den blir tydlig här . Vi kunde tidigare i debatten höra företrädare för de rödgröna säga att det är en kränkning att Alliansen har sänkt skatten för pensionärer fem gånger, att vi har sett till att en garantipensionär har fått motsvarande en extra månadsutbetalning mot vad man hade . Det är en kränkning. Jag är beredd att sänka skatten för pensionärer, men jag är inte beredd att göra det om det innebär att jag måste höja skatten på jobb, för jobben behöver vi. Jobben behöver vi för att klara pensionärernas situation , för att klara en god pensionsutveckling och för att få de resurser till välfärden som vi så väl behöver. Här går den andra stora skiljelinjen mellan våra budgetalternativ . Alliansens budget är en budget för jobben. De rödgrönas är en budget mot jobb. 107 Finansminister (S) replik: Det har de gjort . Då har de valt olika politiker i olika landsting. De har valt vilka de vill ska styra vården. Men det vill med tvångs-LOV är att sätta sig över medborgarnas val och det faktum att medborgare i olika delar av har valt olika. De har valt olika politiker, och de vill att landstingen ska styras på olika sätt. vill i stället att allting ska styras från . Det är viktigare att det styrs från än att medborgarna i olika delar av har olika åsikter om hur vården bäst organiseras i deras landsting. Och att de har olika åsikter om det beror troligen på att ser olika ut i olika delar av landet. Därför bör vården kunna organiseras på olika sätt i olika delar av landet. Men tycker att det är oerhört viktigt att det är och politikerna här i som ska bestämma hur det ska se ut i hela landet. Jag delar inte den uppfattningen. Jag konstaterar att jag inte får något svar på varför det är rätt att pensionärsskatteklyftan inte ska minskas med ett enda öre under hela mandatperioden. Det var i och för sig tydliga med redan under valrörelsen. De tycker inte att det här är viktigt. Det finns andra saker som tycker är mer prioriterat än att sänka pensionärsskatten. Det har varit ett tydligt besked till pensionärskollektivet både före och efter valet, och det ska ni ha heder för. 108 PER ÅSLING (C): Jag har förmånen att få inleda rond två i den här debatten, den rond som gäller skatteutskottet och därmed skatter. Jag behöver naturligtvis inte inskärpa allvaret i det sammanhang vi debatterar skattefrågorna och därmed statens intäkter i. Utgiftsramar och beräkning av stats-inkomsterna Skattepolitiken tydliggör på ett samlat sätt skillnaden mellan politiska alternativ. har alliansregeringen genomfört en politik som syftat till att förbättra förutsättningarna för tillväxt och nya jobb i hela landet. Genom sänkta arbetsgivaravgifter för unga och för äldre har vi kunnat underlätta för inträdet på arbetsmarknaden men också för ett längre arbetsliv. Sänkta inkomstskatter har ökat incitamenten till deltagande på arbetsmarknaden. De har bidragit till att hålla konsumtionen uppe under en långvarig lågkonjunktur och lett till att vårt land klarat krisen bättre än de allra flesta andra länder. Den skattepolitik Alliansen har bedrivit har inneburit att statens skatteintäkter faktiskt har ökat. Arbetslinjen har skapat förutsättningar för staten att investera i välfärden, minska statsskulden och värna överskottsmålet. alliansregering har bland de starkaste offentliga finanserna i världen och den högsta sysselsättningsgraden i EU. Det är en politik som vi vill fortsätta föra. Det är också den politik vi har begärt väljarnas stöd för och som vi nu lägger fram för . Vårt budgetalternativ utgår från den enkla sanningen att en växande ekonomi är själva förutsättningen för satsningar på höjd kunskapsnivå i skolan, investeringar i äldreomsorgen och förstärkningar av sjukvården. Men ska dessa och många andra satsningar vara långsiktiga och hållbara måste de bygga på en uthållig tillväxt baserad på en konkurrenskraftig ekonomi. Därför måste fortsätta att utveckla villkoren för företagen, inte minst för småföretagen som skapar fyra av fem nya jobb. Vi måste fullfölja en politik som gör det mer lönsamt att arbeta. Vi måste investera i miljö- och klimatsmarta lösningar på ett sätt som går hand i hand med ekonomisk tillväxt och företagande, inte på ett sätt som hotar jobben och välfärden. Därtill måste skattepolitiken lägga grunden för tillväxt i hela landet. En förutsättning för detta är att transporter och digital kommunikation underlättas och att de gröna näringarna ges förutsättningar att vara navet för företagandet och tillväxten på den svenska landsbygden. Den nya regeringen har valt en annan väg. Genom omfattande återställningar och skattehöjningar på arbete medger regeringen i sin egen budgetproposition att tillväxt och sysselsättning väntas minska med den förda politiken. Riktade skatter mot transportsektorn och jordbruket hotar tillväxtförutsättningarna i hela landet utan att egentligen ge några påtagliga positiva miljöeffekter. Löften om fortsatta skattehöjningar på småföretag innebär en ökad osäkerhet för de småföretag som står inför investeringsbeslut och beslut om nyanställningar. De får nu signalen att de bör avvakta. Vi ser en kraftig vänstersväng som det största regeringspartiet inte alls gick till val på. Det är en vänsterpolitik som väljarna inte kunde ta ställning till. Det är resultatet av förhandlingarna med , som därmed getts ett oproportionerligt stort inflytande över den ekonomiska politiken. Detta har förenats med en ton i debatten som knappast manat till samförstånd. Utspelet om tomma lador ledde inte bara till roade kommentarer från en enad kår av ekonomiska bedömare utan visade också på en arrogans från regeringen i förhållande till de partier man sa sig vilja samarbeta med. Utgiftsramar och beräkning av stats-inkomsterna Den utsträckta hand man så ofta talat om har i praktiken visat sig vara det motsatta. På flera områden började regeringen sin regeringsperiod med att bryta mot redan ingångna överenskommelser. Det är naturligtvis svårt att efter ett sådant agerande i avgörande frågor be om samförstånd och välvilja. Hade förhandlingsviljan varit uppriktig hade man naturligtvis valt en annan väg, haft en annan retorik och framför allt lagt fram andra förslag. Därför vilar ansvaret först som sist på regeringen. Under alliansregeringen har satsningar på tillväxt, företagande och arbete inneburit att skatteintäkterna vuxit med 90 miljarder realt som skattekvoten har kunnat hållas nere. Mot detta står ett alternativ som redan med början vill höja skatten på arbete och företagande med mer än 25 miljarder och som till 2018 aviserar en ökning av de offentliga utgifterna som innebär skattehöjningar på . Det här är de alternativ som står till buds . En beprövad allianspolitik som skapat förutsättningar för en uthållig välfärd står mot en politik som hotar tillväxt och jobb. Jag yrkar bifall till alliansmotionen. 109 (M): Mycket klokt har sagts i debatten, och det är skönt att veta att Alliansen håller ihop och att vi har en samsyn på hur har utvecklats och hur vi tycker att ska fortsätta att utvecklas. Alliansen lämnade över ett som var på rätt väg med fler människor i arbete och färre i utanförskap, fler växande företag och fler som betalar skatt. Den nya regeringen gör allt i sin makt för att nedmontera arbetslinjen och återgå till ett med färre i arbetskraften och färre arbetade timmar – detta trots att i regeringsförklaringen lovade fler arbetade timmar i . Han bildade regering tillsammans med – ett miljöparti som är emot tillväxt och arbetslinje. Vi ser direkt konsekvenserna av detta. Svensken blir bara äldre och äldre men också piggare och aktivare. Många väljer att stanna på arbetsmarknaden, och det är positivt. Det finns dock en myt i debatten om att de skulle tränga undan yngre från arbetsmarknaden, men det är tvärtom. Vi behöver både yngre och äldre på svensk arbetsmarknad, för vi behöver fler arbetade timmar i den svenska ekonomin. Att det har blivit billigare för arbetsgivare att anställa personer som fyllt har tillsammans med ett fördubblat jobbskatteavdrag för denna grupp gjort att fler äldre valt att och kunnat stanna kvar längre i arbetslivet. Det är positivt av flera skäl. Att den som vill och orkar kan fortsätta att arbeta är betydelsefullt för både individen och samhället. har denna politik bidragit till fler arbetade timmar och därmed mer resurser till vår gemensamma välfärd. Detta är en fråga som vi borde diskutera mer. Vi borde lyfta upp frågan hur vi får fler människor att vilja stanna i arbetskraften och jobba lite längre. Vi vet att den som har fyllt är pigg och kan bidra på arbetsmarknaden. Vi borde kanske diskutera denna fråga inom ramen för trepartssamtalet för att se vad vi kan göra för att människor ska kunna jobba lite längre. Utgiftsramar och beräkning av stats-inkomsterna Förslaget om införande av straffskatt på äldre kommer att slå direkt mot flera sektorer i samhället, till exempel mot sjukvården. Vi tog tidigare bort den straffskatt som regeringen föreslår att återinföra, och en konsekvens av det var att andelen personer anställda av landstingen ökade . Till exempel har antalet specialistläkare som valt att stanna kvar och jobba i landstingen ökat från 600 till 2000. Regeringens förslag innebär ökade kostnader med miljonbelopp för landstingen. Det är pengar som skulle kunna användas till vård i stället för till ökade lönekostnader. Utöver detta och det tidigare kända och jobbförstörande förslaget om att göra det dyrare att anställa unga väljer regeringen att också gå fram med förslag som ska göra det dyrare att anställa äldre människor. Förslaget innebär att den särskilda löneskatten föreslås återinföras för alla som fyllt . Det är ett förslag med tydligt negativa konsekvenser. Även regeringens egen promemoria Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen visar tydligt på risker med det presenterade förslaget. Det noteras bland annat i promemorian att en förändring av särskild löneskatt tenderar att övervältras på lönekostnader, vinster och priser samt att en generell förändring på lång sikt antas övervältras på lönerna. I vissa fall kan effekten stanna vid en svagare löneutveckling, och i andra fall kanske arbetsgivare helt enkelt låter bli att anställa en äldre person. Den särskilda löneskatten för äldre som föreslås återinföras riskerar därmed sammantaget att bli en straffskatt på äldre som vill stanna kvar i arbetslivet. Vilka analyser gjorde Socialdemokraterna när det gäller arbetade timmar för människor som har fyllt innan de införde straffbeskattningen, och hur vill de fortsätta att diskutera frågan om hur vi ska få fler äldre att vilja vara kvar på svensk arbetsmarknad? Trots att regeringen har fått omfattande kritik för förslagen om ett återinförande av särskild löneskatt för äldre väljer finansminister ändå att genomföra förslaget. Frågan är inte om ni vill höja skatten, . Det vet vi, och det har framgått av debatten. Frågan är vad era förslag om höjda skatter gör med jobben och antalet arbetade timmar. har i en interpellationsdebatt hävdat att högre skatt skapar fler jobb. Hon sa: ”När man höjer skatterna använder man också skattepengarna till någonting. De saker som vi använder de höjda skatteintäkterna till är saker som skapar jobb. Högre utbildning skapar jobb. Fler anställda i äldreomsorgen skapar jobb, både för dem som jobbar där och för dem som kan jobba för att det finns en bra äldreomsorg. Mer pengar till barnomsorgen skapar jobb, både för dem som drar nytta av den och för dem som arbetar i barnomsorgen. Ytterligare resurser till järnvägsunderhåll skapar jobb för att människor kan ta sig till jobbet och för att företagen behöver fungerande järnväg, men också för dem som utför järnvägsunderhållet. Ytterligare investeringar i klimatomställningen skapar jobb direkt men skapar också jobb på via en stärkt konkurrenskraft.” Utgiftsramar och beräkning av stats-inkomsterna I mina öron låter detta som tomma löften och plakatpolitik. Min fråga till Socialdemokraterna och är: Hur menar ni konkret att ökad skatt skapar fler jobb? Varför höjer ni skatten för jobb och företagande? Varför gör ni så att det blir ökade kostnader för dem som ska se till att arbeten skapas? Höjda skatter är fel väg att gå för . Det försämrar konkurrenskraft i ett redan utsatt läge. Vi vet att sysselsättningseffekterna kan komma att bli omfattande med de budgetförslag ni lägger fram. och Alliansen vill i stället göra det mer lönsamt att arbeta och stärka drivkrafterna för studier och ansvarstagande. Vi vill förbättra arbetsmarknaden för främst ungdomar och utrikes födda så att fler har ett jobb att gå till. Vi vill fortsätta att förbättra företagsklimatet och stärka drivkrafterna för entreprenörskap. Det är så jobb skapas. Det är genom att stärka vi får fler arbeten och därmed ökade skatteintäkter till vår gemensamma välfärd. När tillträdde som partiordförande för det socialdemokratiska partiet lovade han stort och heligt att han skulle lyssna på näringslivet och föra en politik som är bra för detsamma. Det vi har sett i budgetförslaget är det precis motsatta. Man straffbeskattar dem som vill anställa unga, och man straffbeskattar företagande och jobb. Man försämrar en reform som varit lyckosam när det gäller både att få fler arbetstillfällen och att få fler företagare i . Jag talar naturligtvis om RUT-reformen, herr talman. Reformen har varit lyckad utifrån att många människor har fått arbete.