prot · H109127 · 2014-06-17 00:00:00 — Lättläst text är viktigt för att göra medier tillgängliga, precis som till exempel talböcker, taltidningar och punktskrift är. Alla har rätt till tillgång till litteratur och samhällsinformation utifrån sina egna förutsättningar, oavsett läsförmåga. Det är en demokratifråga. har under snart tre årtionden byggt upp en stor kunskap kring att skriva lättläst – en kunskap som måste följa med till Myndigheten för tillgängliga medier och där få fortsätta att utvecklas. Lättläst är inte en oföränderlig form av skriven text. Nej, hur man skriver lättläst utvecklas ständigt. Nya rön och ny kunskap om vad som gör en text lättläst har ständigt implementerats i verksamhet. Det är viktigt att denna kunskapsutveckling får fortsätta när verksamheten nu förs samman med Myndigheten för tillgängliga medier. Förutsättningarna för det är goda. Inom myndigheten finns bland annat en teknisk kunskap som kan bidra till fortsatt utveckling av den lättlästa texten och också möjligheter att genom olika kanaler sprida ny kunskap om vad som gör en text lättläst och hur man skriver lättläst. Det är viktigt att den kunskap och det kontaktnät som finns hos personalen på får utrymme och möjlighet att fortsätta verka och utvecklas vid verksamhetsövergången till Myndigheten för tillgängliga medier. Viktigt är också att läsombuden får fortsätta att sprida lättläst i hela . har sitt ursprung i en försöksverksamhet med en lättläst oberoende nyhetstidning för personer med intellektuell funktionsnedsättning eller – som det benämndes – begåvningshandikappade. Tidningen 8 sidor firar sitt 30-årsjubileum. såg man att det fanns fler som hade behov av en lättläst nyhetstidning varför man lade till samt vissa andra lässvaga grupper. permanentades tidningens verksamhet, och växte fram med fler uppdrag inom området lättläst. Det är många som är beroende av tidningen 8 sidor när det gäller möjligheten att få nyheter presenterade på ett sätt man kan förstå. Jag har själv jobbat inom särskolan och använde där 8 sidor som ett viktigt pedagogiskt verktyg när det gällde omvärldsbevakning och samhällskunskap. Vi kan konstatera att 8 sidor fyller en viktig samhällsfunktion, inte minst i ljuset av att det finns undersökningar som visar att det kan vara så få som två av tio röstberättigade med intellektuell funktionsnedsättning som röstar i de allmänna valen. Det är alltså av dem som har intellektuell funktionsnedsättning som röstar i de allmänna valen. Det är självklart helt oacceptabelt och en viktig signal om att behovet av en oberoende nyhetsförmedling för denna målgrupp är stort. Den oberoende tidningen 8 sidor fyller en viktig funktion både ur ett demokratiskt och ur ett kulturellt perspektiv. Man har skapat en trovärdighet och en kunskap som endast kan fås genom ett målmedvetet arbete och i nära kontakt med sina läsare. Att skriva lättläst tar tid, som 8 sidors chefredaktör skriver i tidningens Hipp hurra-bilaga med anledning av 30 årsjubileet. Att skriva lättläst tar som sagt tid och är inte lätt. Man måste välja exakt rätt ord som det behöver vara lätta ord som alla kan förstå. Man behöver förklara enkelt och skriva spännande, för att hålla kvar läsarens intresse. Det här är en kunskap som man jobbat fram under de som tidningen funnits. är det en kunskap som ständigt utvecklas. Det är otroligt viktigt att de som läser tidningen också i fortsättningen känner igen sig i den. Även små förändringar kan innebära svårigheter att ta till sig innehållet. Det handlar inte bara om själva texten utan lika mycket om layout, textstorlek, typsnitt med mera. Även i fortsättningen finns behovet av 8 sidor som både papperstidning och nättidning men också inläst som taltidning. Det handlar om att tidningen måste vara tillgänglig för läsarnas olika behov. 8 sidor driver projektet . Jag tror att nämnde det tidigare. Jag vill rekommendera er alla att gå in på nätet och titta på . Som jag redan nämnt är valdeltagandet bland personer med intellektuell funktionsnedsättning oacceptabelt lågt. Det vill 8 sidor och ändra på med hemsidan Alla Väljare. Där hittar man politiska nyheter, diskussioner och möjlighet för läsarna att ställa frågor till partierna – allt på lättläst svenska. Projektet är ett mycket viktigt demokratiprojekt som skapar möjlighet till engagemang och ställningstagande för en grupp medborgare som inte alltid getts den möjligheten tidigare. Min önskan är att Alla Väljare blir permanentat som en verksamhet som kan leva också mellan valen. Behovet av det är jättestort. Vi ska komma ihåg, fru talman, att det bara är som vi egentligen fick allmän rösträtt i . Det stämmer faktiskt. Det var nämligen 1989, för endast , som omyndigförklaringen togs bort. Det gjorde bland annat att personer som blivit omyndigförklarade på grund av en intellektuell funktionsnedsättning fick rösträtt. Möjligheten att själv kunna ta till sig oberoende information och nyheter och utifrån det få kunskap och ta egen ställning blir självklart otroligt viktigt. För att få egenmakt måste man kunna orientera och informera sig om samhället och alla dess funktioner. Man måste få information som man förstår och med hjälp av den informationen kunna hävda sina mänskliga rättigheter. Alla samhällsinsatser ska syfta till att ge människor med funktionsnedsättning möjligheter till egenmakt. Så står det i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Det är en demokratifråga. 109 (V): Det finns lite dilemman med att komma en bit ned på talarlistan. Ett dilemma är att mycket av det man har tänkt säga redan är sagt. Ett annat dilemma är att man blir så fascinerad av olika inlägg – även medståndarnas inlägg tycker jag väcker mycket eftertanke. Men jag ska försöka hålla ihop det manus jag visar upp här, som är allt annat än lättläst . Jag har försökt stryka sådant som är sagt. Dessutom har jag genomgått en starroperation, så jag känner mig tillhöra målgruppen. firar islänningarna sin nationaldag. Jag skulle vilja påstå att är ett av de mest språkmedvetna länderna, inte bara i utan kanske i hela . Jag fick en gång lära mig något. Det var en isländsk författare som sade: Tack vare att vi fick översatt till isländska så tidigt kunde vi uppnå nationell självständighet. Inte vet jag hur det är med den saken, men Njáls saga och de andra traditionerna i sagolitteraturen tillhör världslitteraturen. Jag tänker också på att det är stor skillnad mellan enkelhet och förenkling. Att förenkla språket är inte så svårt. Men att uttrycka sig på ett djuplodande sätt med hjälp av enkelhet är en konst. Goda språkliga kunskaper, den personliga utvecklingen, den sociala kontakten, den demokratiska delaktigheten i samhället och i förlängningen tillgång till arbetsmarknaden – allt detta är viktigt för alla medborgare i ett samhälle. har, såvitt kan förstå, gjort en god insats under de decennier som man har verkat, genom sin utgivning av en oberoende, lättläst nyhetstidning och genom böcker, vackert formgivna och fotografiskt bildsatta, på LL-förlaget, Läsa Lätt-förlaget. Det är en mångårig verksamhet och erfarenhet och en stor kompetens som riskerar att raseras i och med förslaget att lägga ned och ersätta den med en myndighet, kallad MTM, Myndigheten för tillgängliga medier. Alla människor har rätt till oberoende nyheter, bra litteratur och samhällsinformation utifrån sina egna villkor. vill fortsatt stödja den aktiva och kvalitativa verksamhet som har utvecklat . Om centrumets verksamheter splittras upp och läggs ut på entreprenad eller på kommersiella förlag kommer denna kompetens att knäckas, och den kontinuerliga kontakten med brukarna riskerar att förloras. Rent konkret innebär regeringens förslag att färre personer kommer att arbeta med lättläst som speciell kompetens och att färre lättlästa böcker kommer att ges ut. Framtiden för papperstidningen 8 sidor är oviss. Det är tydligt att regeringspropositionen Lättare att läsa sneglar åt teknikens allena saliggörande effekter, med nätet som lösning. När det gäller digitaliseringen menar vi att det inte finns någon motsättning gentemot fortsatt digitalisering av litterära verk och tidningar, men för just den grupp av människor som har dessa funktionsnedsättningar finns det en given fördel med att läsa på papper tryckta texter. Gruppen demensdrabbade till exempel kanske inte heller kan eller har tillgång till den nya tekniken. Ur jämlikhets- och demokratiperspektiv är det viktigt att produktionen av lättläst information och litteratur i tryckt form kan fortsätta. anser inte att en myndighet är den mest lämpade aktören när det gäller att driva förlagsverksamhet. LL-förlagets utgivning måste kunna ske helt oberoende och utan några som helst hänsyn till myndigheten, regeringen eller staten. Förhållandet mellan statligt litteraturstöd och oberoende förlagsutgivning är en grannlaga avvägningsfråga. Det gäller också vid urvalet av den litteratur som ges ut, så att det inte blir kommersiella överväganden som styr och inte heller så att kontroversiella titlar sopas under mattan eller att litteratur som kräver rejält med tid för språklig bearbetning inte får sin plats och sitt utrymme på de lättlästa hyllorna. LL-förlaget driver av hävd en kvalitetsmedveten utgivning i samarbete med nyskapande konstnärer, illustratörer, fotografer och formgivare – och förstås författare. Denna verksamhet vill stödja även . I utredningen föreslås även att Myndigheten för tillgängliga medier ska ansvara för utgivningen av tidningen 8 sidor. Det är förstås djupt problematiskt ur ett oberoendeperspektiv. En fri press är en bärare av demokratin och har som en viktig uppgift att granska makten. Efter stark kritik från remissinstanserna har regeringen insett att detta kanske är orimligt, men deras alternativ är inte stort bättre. Regeringen föreslår nämligen att myndigheten ska stödja utgivningsverksamhet men att utgivningen ska ske enligt ett upphandlingsförfarande. förordar även här att utgivningen ska skötas av , som . Stödet till bör alltså finnas kvar, och verksamheten bör drivas vidare i stiftelseform med ett förstärkt uppdrag, gärna med kunskapscenter, brukarråd, bevakning av teknikutvecklingen och tillsyn av lättläst samhällsinformation. Stiftelseformen är mycket lämplig just med tanke på oberoendet. Som ett alternativ till stiftelseformen kan vi tänka oss att ge ett public service-uppdrag, vilket har nämnts. anser att regeringens förslag att avveckla är dåligt underbyggt, att man inte har lyssnat på brukargrupperna och att de ekonomiska konsekvenserna är dåligt utredda. bör därför avslå regeringens förslag och i stället skapa goda förutsättningar för och dess målgrupper. För att inte göra ett förödande misstag tycker , precis som en majoritet i kulturutskottet, att en utredning bör göras angående framtiden för tidningen 8 sidor inom ramen för public service-uppdraget. yrkar jag bifall till reservation 1, och sedan tänkte jag avsluta med en liten dikt och tacka för god match och tacka för möten med kulturministern – vi har bytt en del dikter i en sorts pingpongpoesi. Den här dikten håller sig till ämnet. Den är skriven av en flicka i tredje klass och lyder: Jag går i tredje klass, alla kan läsa utom jag. När jag ska läsa kletar alla bokstäverna ihop sig till en enda smet Och mitt i smeten står jag – ensam. 110 (KD): Fru talman, ledamöter! Det sade sist, den dikt som han läste upp av en elev i tredje klass, och det han sade tidigare om att det är skillnad på att uttrycka sig förenklat och att uttrycka sig med enkelhet tycker jag var bra sagt. , som är chefredaktör på tidningen 8 sidor, skriver: Att skriva lätt är svårt. Det tycker jag också är tänkvärt. Just att ha förmågan att läsa och förstå det man läser och att kunna tillgodogöra sig det man har läst är av avgörande betydelse för hur vi kan leva våra liv. Litteraturen och läsningen har ett värde i sig genom att förmedla upplevelser och känslor, hjälpa oss att förstå världen och oss själva och berika våra liv. Att ha tillgång till och kunna tillgodogöra sig litteratur och samhällsinformation är ytterst en fråga om demokrati. Många föräldrar blir oroliga när deras barn inte snabbt nog lär sig att läsa i skolan och jämför med klasskompisar som lär sig snabbare. Vi är nog många som har levt med detta. Man är mån om sina barn och om att de ska lära sig läsa. Det kan ta ett bra tag innan läshastigheten tränats upp för att man ska hinna med att läsa till exempel den svenska textningen av utländska filmer. Även för oss som har en hyfsad läshastighet kan det vara svårt att hinna med all information om vilka som har medverkat och som rullar fram efter en film. Dagens betänkande handlar om regeringens proposition Lättare att läsa. Den handlar om att staten ska fortsätta med att stödja utgivning och distribution av lättläst litteratur och nyhetsinformation, i den mån det inte kan tillgodoses av marknaden. Självklart ska inte det offentliga agera på ett sådant sätt att man försvårar eller sätter käppar i hjulet för det privata näringslivet. Konkurrensneutraliteten är viktig. Men i detta fall är vi nog överens om att den kunskap och erfarenhet som har byggts upp av är både av hög kvalitet och helt unik. Det ska vi ta till vara. Detta gäller inte minst nyhetstidningen 8 sidor som av många anses vara en världsunik produkt. Regeringens förslag innebär att ansvaret för statens insatser för lättläst ska övergå från stiftelseform till myndighetsform, till Myndigheten för tillgängliga medier, MTM. De har hög teknisk kompetens och ligger i framkant inom utvecklingen av ny teknik för att öka tillgången till texter för personer med funktionsnedsättningar. Förslaget innebär att MTM blir ett nationellt för tillgängliga medier där lättläst blir en viktig del. Myndigheten ska sammanställa och sprida relevant forskning om lättläst och övriga tillgängliga medier och om deras målgrupper. Som stöd för detta arbete föreslås att ett vetenskapligt råd inrättas samt ett brukarråd som ska ha bra kontakter med målgrupper, intresseorganisationer och förmedlare. Frågan om läsombud har också lyfts fram. Förslaget innebär att dessa ska finnas kvar och utvecklas. Dessutom föreslås att MTM:s stöd för lättläst även bör riktas till skolan. När det gäller vilken målgrupp man ska rikta sina insatser till föreslog utredningen att den skulle snävas in. Det har en majoritet av remissinstanserna reagerat mot och tyckt vara fel. Inte heller regeringen tycker att man ska göra några inskränkningar utan säger att de nuvarande målgrupperna för statens insatser för lättläst är personer med intellektuell funktionsnedsättning och vissa andra grupper med lässvårigheter och att de ska gälla även i fortsättningen. Regeringen menar att insatserna även fortsättningsvis ska bestämmas utifrån behov. Det är det som gäller. Målsättningen och utgångspunkten bör vara att alla ska ha tillgång till litteratur och nyhetsförmedling utifrån vars och ens förutsättningar oavsett läsförmåga. De nationella kulturpolitiska målen, de nationella målen för politiken för litteratur och läsfrämjande och de nationella funktionshinderpolitiska målen bör vara vägledande. Den tekniska utvecklingen går snabbt framåt. ser vi e-böcker och e-tidningar och mycket annat som distribueras elektroniskt via internet. Det är ett sätt att göra materialet mer tillgängligt. Men det kan också vara precis tvärtom, alltså att det försvårar för människor om det enbart förmedlas elektroniskt. Det är utmärkt att även lättläst nyhetsinformation ska göras tillgänglig elektroniskt. MTM föreslår att tidningen 8 sidor efter en övergångsperiod ska ges ut enbart elektroniskt. Regeringen håller inte med om det och vill inte sätta någon bortre parentes, vilket vi tycker är rätt tänkt. Vi vill inte sätta någon bortre parentes för hur länge tidningen 8 sidor ska finnas kvar i pappersform. Det ena utesluter inte det andra. Jag tror att båda behövs. Formen för nyhetstidningen ska på samma sätt som bokutgivningen göras utifrån hur behoven ser ut. Det tycker jag är en viktig sentens. gör bedömningen att den privata marknaden inte har möjlighet att tillgodose behovet av lättläst litteratur till hela målgruppen. Därmed får MTM uppdraget att ansvara för att ge ut lättläst litteratur i den utsträckning behoven inte kan tillgodoses på den kommersiella marknaden. När det gäller frågan om en lättläst nyhetstidning föreslår regeringen i propositionen att MTM stöder utgivning och distribution av den oberoende lättlästa tidningen 8 sidor och att det ska ske genom upphandling. En nyhetstidning på lättläst svenska fyller en viktig funktion ur både ett demokratiskt och ett kulturellt perspektiv. Det är en fråga om allas möjligheter att delta i samhällslivet och i den pågående samhällsdebatten. Jag vill även här understryka den höga kvalitet och den världsledande ställning som 8 sidor har. Det är viktigt. Denna kompetens och kvalitet får inte gå förlorad i samband med en upphandling. Det är viktigt att tidningens läsare får en produkt som de känner igen och att den fortsatt ska ha namnet 8 sidor. Det är viktigt att det varumärke som man har byggt upp kan upprätthållas även vid en verksamhetsövergång. Socialdemokraterna har tillsammans med , bildat majoritet för att utreda frågan om att låta tidningen 8 sidor ingå i ett åtagande för public service. Jag tycker att det hade varit intressant om utredningen hade analyserat ett sådant förslag och vilka konsekvenser det skulle få i relation till det uppdrag som public service har när det gäller just etermedier, alltså att radio och tv tillhandahålls i allmänhetens tjänst. har inte utredningen prövat den frågan. Bedömningen är att det kan vara svårt att forcera fram en snabbutredning med ett så förändrat åtagande fram till . 111 (SD): Vi vet alla att tidningen 8 sidor med sina lättlästa nyheter når närmare 100 000 läsare. Det handlar om personer med lässvårigheter och funktionshinder. Det är en tidning som spelar en mycket stor roll, och det är vi alla överens om. 8 sidor är ett angeläget nyhetskomplex för dessa grupper. Vi anser att det helst inte ska vara någon statlig styrning av den. På samma sätt som public service-bolag förväntas förmedla opartiska nyheter och även våga kritisera staten är det lika viktigt att dessa grupper får tillgång till de nyheter som de kan känna förtroende för och att man inte får uppfattningen eller misstanken att nyheterna vinklas. Med detta vill jag inte beskylla Alliansen för att i sitt förslag mena att man inte vill ha objektiva nyheter, utan jag har enbart målgruppen framför mig och tänker på att de ska känna förtroende för att det inte är vinklat. Det är dem jag i första hand tänker på, inte skuldfrågan. Vi anser att det är ett public service-uppdrag att tillgängliggöra objektiva nyheter för den här gruppen. Ett antal remissinstanser har också framfört att public service skulle utgöra ett gott hem för tidningen. arbetar med tillgängliga medier och har ett uppdrag att förmedla information till alla delar av samhället. Vi förväntar oss en snabb utredning nu när det har tydliggjorts hur ser på saken. Att det skulle vara svårt med en snabbutredning, som föregående talare sade, tror jag inte riktigt att jag kan hålla med om. vet nämligen utredarna hur vill ha det, och då borde det gå ganska snabbt att göra en ny utredning. Med detta sällar jag mig naturligtvis till majoritetens förslag om att det här ska utredas och ligga på public service. 112 Kultur- och idrottsminister (M): Först vill jag säga till : Så bra, då fick jag chansen att fundera över om jag kunde komma med något bidrag till vår dikt-pingpong! Men det blir inte en dikt i det här fallet, utan det blir ett visdomsord. Det kommer från , som ju inte är med oss utan levde för lite . Han var talare, författare och politiker i det antika och har sagt mycket klokt, bland annat det här: Mina böcker är aldrig upptagna; de har alltid tid för mig. Jag tycker att det är fint sagt. Förmågan och framför allt lusten att läsa är en förutsättning för att man ska kunna ta del av vår kultur och vara en aktiv medborgare. Den värld av kunskap, känslor, mänskliga öden och upplevelser som har gestaltats i litteraturen måste hållas öppen och locka även kommande generationer. Lättläst är ett område som spänner över flera politiska områden. De nationella målen för litteratur- och läsfrämjande, de nationella kulturpolitiska målen och de nationella funktionshinderspolitiska målen visar alla på vikten av att det ska finnas lättläst litteratur och nyhetsförmedling. De är också ett uttryck för och regeringens målsättning att människor med olika former av handikapp som kan påverka läsförmågan eller människor som av andra skäl har problem med läsning ska ha samma tillgång till kultur, litteratur och nyheter. Tillgången till information på ett språk som alla förstår är som flera, för att inte säga alla, talare har varit inne på en demokratifråga. Litteratur och nyhetsförmedling bidrar också till ett skapande där människor växer genom kulturupplevelser och bildning. Att kunna ta del av information och kultur är en rättighet, och att se till att så många som möjligt kan göra det är vår skyldighet. När regeringen , 2011, tillsatte var det för att få fram ett gediget kunskapsunderlag om litteraturens och läsandets ställning. Det fick vi också. Tidigare undersökningar pekade redan då på att det sedan 15–fanns en negativ utveckling när det gäller läsförståelse hos barn och unga. fick vi tyvärr detta bekräftat i den PISA-undersökning som publicerades. Svenska femtonåringars resultat i läsförmåga hade sjunkit ytterligare. För mig är detta utan tvekan den mest prioriterade frågan. Det är också därför jag bär en brosch där det står Jag läser. Den kommer från i , som är ett av de många bibliotek som arbetar med just läsfrämjande. Det är grundläggande att i denna debatt inte glömma våra allra lässvagaste. Regeringen har genomfört flera läsfrämjande insatser inom kulturområdet, och jag ska nämna några av dem. presenterade regeringen flera nya satsningar i litteraturpropositionen Läsa för livet. Propositionen antogs av och innebär ett ökat stöd till framför allt det läsfrämjande arbetet utanför skolan. Det satsades bland annat ytterligare på läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse, vilka går till . Därmed har resurser för läsfrämjande inte bara fördubblats , utan har vi fördubblat stödet ytterligare en gång. För att samla hela politiken och alla delar av samhället bakom tydliga målsättningar att öka läsförmågan har nya nationella mål antagits av , som att alla i – oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar – ska ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. Det är tydliga mål som förpliktar, och det är en grund för utbildning, bildning och delaktighet. Den lättlästa litteraturen och nyhetsförmedlingen har här en viktig roll. I den nya bibliotekslag som trädde i kraft stärks bland annat folkbibliotekens uppgift att ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning, vilket även bör stärka arbetet med lättläst litteratur och nyhetsförmedling. I den nya bibliotekslagen markeras dessutom bibliotekens samhällsuppdrag. Vi vill lyfta fram bibliotekens demokratiska betydelse och deras bidrag till kunskap, information och fri åsiktsbildning. , fru talman, är det också obligatoriskt enligt lag att elever ska ha tillgång till ett skolbibliotek. I och med den nya bibliotekslagen och litteraturpropositionen Läsa för livet har vi lagt en grund för det läsfrämjande arbetet i . Men det har varit tydligt för oss att vi måste göra mer för våra allra svagaste läsare. Vi har sett ett behov av att samla statens insatser för tillgången till lättläst litteratur och nyhetsförmedling, och detta är anledningen till propositionen Lättare att läsa. Regeringen skriver i propositionen att Myndigheten för tillgängliga medier bör överta det statliga ansvaret för lättläst litteratur och nyhetsförmedling.