prot · H10969 · 2014-02-18 00:00:00 — Undersökningar som Svenskt Näringslivs rangordning av näringslivsklimatet i kommuner, SKL:s så kallade insiktsundersökning och tidskriften kommunrankning visar att står inför stora utmaningar, bland annat när det kommer till näringslivsklimatet i kommunen. När det kommer till hur näringslivsklimatet skiljer sig mellan olika kommuner är det min övertygelse att det viktigaste arbetet för att påverka det görs just i kommunen. I är det eget parti, Socialdemokraterna, som har nästan hälften av mandaten och leder arbetet i kommunen. Regeringen har ett stort ansvar för att bidra till att skapa de förutsättningar som behövs för att kunna bo och verka på landsbygden och möjliggöra för näringslivsutveckling och tillväxt i hela . Skatter och infrastruktur är centrala frågor i det här sammanhanget. Även om det inte är mitt sakområde vill jag nämna att regeringen har genomfört flera skatteåtgärder för att stimulera ett ökat företagande. Bland dessa finns sänkt bolagsskatt, sänkta egenavgifter och förmånligare 3:12-regler. Utöver detta har vi genomfört sänkningar av socialavgifterna. Jag vill också nämna jobbskatteavdragen, som har gett människor mer kvar i plånboken. Dessutom arbetar regeringen kontinuerligt med att förenkla och minska regelbördan för företag, något som främst gynnar små företag och som gör det enklare att starta och driva företag. Inom infrastruktur görs stora investeringar för både elektronisk och fysisk infrastruktur. Om man ser till de återkommande befolkningsminskningarna på landsbygden som refererar till är det faktiskt inte riktigt korrekt. Jag tycker att det är viktigt att vi är noggranna med fakta. Befolkningen på landsbygden har inte minskat särskilt mycket i faktiskt antal personer. Däremot ökar befolkningen i storstäderna. Människor som flyttar till dras till storstadsregionerna, och vi ser också att unga människor flyttar till större städer i högre utsträckning utan att sedan återvända till landsbygden. Det gör att vi har en åldrande befolkning på landsbygden, vilket skapar problem både nu och på . Den strukturomvandling som pågått ända sedan mitten av har gjort att behovet av arbetskraft inom exempelvis jordbruket har minskat och att arbetstillfällen har försvunnit. På mitt område är ett av de viktiga verktygen visionen om – det nya matlandet. Det är en strategi för att skapa jobb och sysselsättning men också för att synliggöra den potential som finns för företagande på landsbygden. har antalet sysselsatta ökat med 9 000 inom de näringsgrenar som omfattas av visionen. Det tycker jag känns väldigt bra, och jag hoppas att få fortsätta det arbetet framöver. Förmågan att attrahera, behålla och utveckla kompetenser, företag och kapital är avgörande för att regioner och kommuner ska bli utvecklingskraftiga. Inom initiativet Attraktionskraft arbetar regeringen med insatser som lyfter och främjar förutsättningar för att skapa attraktiva platser. Det arbetet kommer att tas om hand i en nationell strategi för regional tillväxt och attraktionskraft –2020, som regeringen arbetar med och som blir klar . Inom mitt ansvarsområde vill jag lyfta fram landsbygdsprogrammet för perioden –2020, som kommer att omfatta . Lägg till det regionalfondsprogrammen, som också bidrar till hållbar tillväxt i alla regioner. Regeringen arbetar alltså nationellt för att stimulera tillväxt och företagande i hela landet, men som jag påpekade tidigare görs det kanske allra mest betydelsefulla arbetet på regional och nivå. 11 (S): Jag tackar landsbygdsministern för svaret. Att jag skrev den här interpellationen beror på att man är orolig i min gamla hemkommun över vad som sker där, eftersom den offentliga servicen minskas kraftigt. Detta är någonting som verkligen berör. är egentligen inte någon glesbygdskommun. Det ligger ganska centralt. Ändå händer det saker som inte är bra för dem som bor där, för dem som har företag där och för dem som kommer dit. har jag fått svar från landsbygdsminister . Jag blir lite förvånad när jag läser svaret. Han hänvisar till skatter, även om det inte är sakområde, och att och regeringen har sänkt bolagsskatten och egenavgifterna. Det har man väl även gjort på andra ställen i . Förmånligare 3:12-regler är det fler vid Stureplan som gillar än i . Jag förstår inte den kopplingen. Det handlar om hur man ute på landsbygden ska kunna frodas och må gott, och då hänvisar landsbygdsministern till sänkta skatter som är generella. Jobbskatteavdragen kommer alltid upp när det är debatt med regeringens företrädare. Men vad har det med Posten i att göra? Posten har aviserat att man tänker slå igen i . Det kommer att bli väldigt besvärligt för en del företagare i . De tappar en del av servicen. Jag vet att och kommer att fortsätta att föreslå sänkta skatter inom en massa olika områden. Men på vilket sätt kommer det att befrämja den offentliga servicen i och på andra ställen eller uppe i där aviserat att man slår igen? Jag tycker att svaret är lite konstigt. Vi kan titta på en sak som är viktig för alla kommuner i och avgörande åtminstone för många kommuner som har en svag ekonomi eller låg skattekraft. Det är skatteutjämningen. Det är en . För att man ska kunna ha en likvärdig skola, en likvärdig åldringsvård och omsorg eller service på de orter man bor är skatteutjämningen väldigt viktig. Här har med god vilja föreslagit en förändring i skatteutjämningen. Man lägger till tio moderatstyrda kommuner i . Det tycker jag är ett väldigt konstigt sätt för en landbygdsminister att agera. Vi går tillbaka till och tittar på . Det är också en serviceinrättning som försvann. Man flyttade den till . Det betyder bland annat att i måste besöka den väldigt ofta med klienter och åka de milen fram och tillbaka. Här hjälpte det inte med vare sig jobbskatteavdrag eller förmånligare 3:12-regler. Jag vill påbörja diskussionen på detta sätt innan vi går in på nästa varv, . Det som sker är allvarligt. Ministern kan inte svara och säga att det är i kommunen man gör det bästa arbetet eller hänvisa till att man lägger fram strukturprogram. är landsbygdsminister och tillhör kärnan i . Vad vill han göra? 12 (V): Det är första gången jag har möjlighet att diskutera denna för mig väldigt viktiga framtidsfråga för landsbygd. Jag är själv född och uppvuxen i norra . Jag skulle lite överordigt kunna säga att jag är expert på att bo på landsbygden. Jag har gått i en gammal folkskola, en byskola med vedeldad kamin. Under de decennier som gått har jag sett hur livet på landsbygden har förändrats fundamentalt. Det förvånar mig lite grann när det i svaret står antytt att landsbygdsbefolkningen i stort sett inte har förändrats så väldigt mycket. Möjligtvis har den blivit lite äldre, och det kan vi se som ett framtida problem. När de nu gamla dör är det inte så många kvar. Jag tänker på ett begrepp som det inre stödområdet. Jag vet att det kommer från en regionalpolitisk tanke att man skulle jämna ut de skillnader som fanns mellan tillväxtregioner och den yttersta landsbygden. Jag kan också vända på steken och tanken. Vem är det som har bidragit till exportindustri? Vem är det som har bidragit till välfärden? Vem är det som har tillfört råvaror till exportindustrin och folkhemmets uppbyggnad? Jo, det har skett tack vare skogen, järnmalmen, vattenkraften och arbetskraften. Det är den arbetskraft som har kommit från landsbygden och hamnat i de större tillväxtregionerna. Det är en högst rimlig tanke att kräva en någorlunda rättvis ordning när det gäller framtiden för . I svaret står också att vi ska tänka i ett större perspektiv och att det är en global trend att människor flyttar från landsbygden in mot stora städer. Jag vet vilka fruktansvärda problem det åstadkommer i och i andra överbefolkade länder. Jag tycker att vi i skulle kunna tjäna som en alternativ modell till ett annat sätt att leva och verka på än att hänvisa till en allmän tendens ute i den stora vida världen. Jag vet att man inte stoppar en flodvåg med två bara händer. Men jag menar att vi i har möjlighet att skapa ett mycket mer rättvist och jämnt fördelat land med de resurser och de möjligheter vi har. Jag vill ställa en fråga till landsbygdsminister . Vad gör för att bidra till det man kan kalla för skatt vid källan? Kraftbolagen kan faktiskt betala åtminstone en liten del av vinsterna till de kommuner där vattendammarna finns. Skogsbolagen kan avkrävas mycket mer resurser när det gäller att dela med sig av vinsterna. De som äger skog och egendom bor ofta i helt andra kommuner än där skogarna växer och står. Det är en väldigt klen tröst. I mångt och mycket kan man likna svensk landsbygd vid en råvarukoloni i tredje världen, om man ser på det väldigt instrumentellt eller upp och ned. 13 (V): Jag tackar för svaret till , men framför allt vill jag tacka för att han har ställt interpellationen som också berör det län jag bor i. Jag är född i och bor numera i . Det är väldigt bra att bo i . Vi har ett rikt kulturliv, frilufts- och idrottsliv. Vi har en bra natur och ekoturism, väldigt mycket lokal matproduktion, och vi jobbar med energiomställning. Tyvärr har vi också väldigt hög arbetslöshet. Vi har nästan 17 000 arbetslösa varav långtidsarbetslösa. Det går sju arbetslösa på varje ledigt jobb hos Arbetsförmedlingen. Det är självklart viktigt att vi har en stat och ett offentligt politiskt ansvar och att vi tar det ansvar som jag menar inte görs för att upprätthålla den offentliga servicen runt om i landet på ett likvärdigt sätt. undermineras medborgarskapet på landbygden där det inte är lika mycket värt som i storstäder eller i större regioner eftersom servicen undergrävs kontinuerligt. Den offentliga servicen är otroligt viktig för att kunna behålla den privata servicen på landbygden. drar sig de statliga myndigheterna tillbaka. tog upp en del, och jag skulle kunna fortsätta. Det är inte bara Posten i som försvinner, som bland annat har tagit upp, utan även Lantmäteriet i , i och i . I försvinner skattekontoret. Vi vet att regeringen har bildat 34 nya statliga myndigheter innanför tullarna i . Det tycker inte jag är att ta regionalpolitiskt ansvar. I , där jag bor, har befolkningen minskat , trots påståenden. har 3 000 industrijobb försvunnit – och då pratar om lokalt ansvar och om sänkta skatter! Att regering har sänkt skatter med 27 gånger mer än vad man har satsat på vård, skola och omsorg är väl talande nog. Men om skattesänkningar vore lösningen för både arbetslösheten och landsbygdens befolkningsminskning skulle vi väl ha sett full sysselsättning , och folk som strömmade tillbaka till landsbygden. Men så är det ju inte, , det är ju snarare tvärtom. Som lök på laxen ska jag också ta upp den rapport som TCO släppte som visar att det kommer att finnas 90 000 fler anställda i den offentliga välfärden fram . Det betyder 3 000 fler anställda i inom vård, skola och omsorg. Då behövs det bättre arbetsvillkor och högre löner, det vill säga ökade statsbidrag till kommuner och landsting. Men så sker ju inte, utan regeringen väljer att fortsätta att sänka skatterna. Man har en omvänd mellan kommunerna. Man gynnar lågskattekommuner och ger dem nästan en hel extramiljard i stället för att utjämna klyftorna mellan landsbygd och större regioner. , vart har ryggrad tagit vägen? Var har ni hamnat i denna skattesänkarvillervalla? Dessa skattesänkningar går numera före allt annat för . Otrygga jobb och lönesänkningar verkar vara prioriterade. Jag måste säga att jag är väldigt besviken på svaret. Jag trodde faktiskt att hade kommit lite längre i sin politik för landsbygdsutveckling. Västerpartiet har tagit fram ett program med 82 punkter som har utarbetats tillsammans med människor som bor på landsbygden. Jag kan rekommendera att läsa programmet, och jag återkommer till det i mitt nästa inlägg. 14 (S): är Europamästare på urbanisering. Det skapar problem i städer och på landsbygden. Det är en väldigt viktig interpellation som har skrivit. Det är klart att det finns problem i storstaden. En stad som har ökat med 273 000 invånare. Det skapar bostadsproblem och kommunikationsproblem. finns det nio län i landet som tappar befolkning framför allt på landsbygden. Jag rekommenderar statsrådet att åka ut på landsbygden och upptäcka att man faktiskt tappar folk där. Den politik som den här regeringen för är ett misslyckande för landsbygden, ett stort misslyckande. Ett misslyckande kan inte kallas för något annat än ett misslyckande. De gröna näringarna är oerhört viktiga för landsbygden, inte minst jordbruket. Under de år som ni har regerat har sysselsättningen inom jordbruket minskat dramatiskt. Enligt siffror har man tappat 15 000 jobb inom svenskt jordbruk. Det är klart att detta skapar stora problem på landsbygden som den här regeringen också misslyckas i sina EU-förhandlingar och tappar 500 miljoner i landsbygdsprogrammet. Det är ett ytterligare problem som den här regeringen har skapat som motverkar en utveckling av landsbygden. I sitt svar hänvisar statsrådet till Svenskt Näringslivs undersökningar. Om de skulle vara ledstjärnor för regeringens arbete med landsbygdsutveckling blir man ju förvånad. Statsrådet hänvisar sedan till skatteförändringar och insatser för kommunikation för att stimulera landsbygden, men dessa har faktiskt fått en omvänd effekt. Regeringen har genomfört en krogskattesänkning på 5 300 miljoner , 2012 och 2013. Man kan sätta det beloppet i relation till landsbygdsbutiker som får 50 miljoner i stöd för att klara livsmedelsförsörjningen på svensk landsbygd – 5 300 miljoner i skattesänkning för krogarna, 50 miljoner för landbygdsbutiken. Hur många krogar finns det på landsbygden, statsrådet? I går åkte jag till för att flyga vidare till . Jag åkte genom svensk landsbygd. Jag passerade inte en enda krog. Det är klart att kapitalet går till storstaden, och framför allt till den här staden. Statsrådet, hur mycket svenskt livsmedel får man när man köper sin entrecote på krogen? Det är nog ganska få krogar som använder svenska råvaror. Det här är en realitet. Det finns massor av saker som jag skulle kunna ta upp, till exempel de statliga jobben. I den här staden har de statliga jobben ökat med 7 500 som har tappat 1 400 jobb. Den här regeringens misslyckande är totalt när det gäller landsbygdsutvecklingen. 15 Landsbygdsminister (C): För att en by, en stad eller en plats vilken som helst ska fortsätta att utvecklas fordras det jobb. Det är skälet till att den här regeringen, som jag är en del av, har varit väldigt fixerad vid att vidta åtgärder som leder till ökat företagande och fler jobb i redan existerande företag. Det är skälet till att jag kraftfullt har etablerat visionen om Matlandet . Det har jag gjort för att se till att de jobb som av naturliga skäl försvinner – på grund av att saker och ting mekaniseras, i vissa fall industrialiseras, robotiseras och så vidare – ska ersättas med nya jobb. Det är skälet till att jag har tagit initiativ till och regeringen har etablerat visionen om Skogsriket . Vi är jätteduktiga på skog. Skogen är hur betydelsefull som helst vad beträffar exportvärde och för sysselsättningen på den svenska landsbygden. Men även där har det skett en strukturrationalisering, robotisering och mekanisering som är högst påtaglig. Vi måste se till att ersätta de jobb som försvinner på det här naturliga sättet med andra jobb genom att utveckla tekniker, nya material och allt vad det nu kan vara för någonting som ger den sysselsättning som människor behöver för att etablera sig. Det må vara på landsbygden, i den lilla orten eller i staden. Sedan är det alltid farligt att diskutera statistik. Den statistik som är tillgänglig för oss alla visar att sett ur ett nationellt perspektiv har landsbygdsbefolkningen inte minskat särskilt mycket. Det som har tagit stryk i vårt land är Småortssverige. Det är de samhällen som för några decennier sedan var kommuncentrum och kanske rent av kallades för stad. Där har den utveckling inte skett som vi alla – det är jag övertygad om – vill se. Vårt sätt att se till att väcka liv i dessa orter igen och skapa den tillväxt som vi vill ha är att ge förutsättningar för företagande. Det är skälet till att vi inte har några sådana förslag som flera av debattörerna här har. De vill till exempel införa en kilometerskatt. Det påverkar ju högst påtagligt det som är viktigt för Småortssverige och för svensk landsbygd. Hur sjutton ska man kunna transportera timmer och de produkter som kommer från timret i skogen med någonting annat än lastbil? Eller hur ska mjölken från gårdarna transporteras? Man kan ju inte tro att det ska gå att etablera järnväg som går till varenda skogsbacke eller varenda mjölkgård i vårt land. Det är också skälet till att vi har vidtagit lite särskilda åtgärder för att hjälpa unga människor in på arbetsmarknaden. Vi har till exempel halverat ungdomsarbetsgivaravgiften. Vi har också sänkt restaurangmomsen. Väldigt många unga människor har sin utkomst i första hand från restaurangverksamhet eller liknande verksamhet. Detta har givit resultat, men jag får återkomma till det i mitt nästa inlägg. 16 (S): Tack för replikskiftet, ! Låt mig påminna om en sak. När man pratar om jobb och pratar om är det någonting som börjar fastna. pratar om sänkta ingångslöner, pratar om privatisering av Arbetsförmedlingen, pratar om att avskaffa lagen om anställningsskydd och står för att vidmakthålla en osjyst konkurrens på arbetsmarknaden. Det är när det gäller jobben i konkret omfattning. Men låt oss gå tillbaka till en så viktig fråga som till exempel skatteutjämning. Varför skulle landsbygdsministern, som är kärnan i politik, säga att det är bättre att skicka in till de tio rikaste kommunerna, styrda av ? Kan det bero på att inte har någon röst i regeringen? Eller beror det på att tycker att det är en riktigt bra politik? Det måste man ju få svar på. Är det mening att satsningarna ligger på de rika kommunerna, landsbygdsminister som han är, när han vet att många kommuner får en urvattnad offentlig service? Han pratar om Matlandet – det kommer andra debattörer kanske att ta upp; det är absolut inte mitt sakområde. Men vad händer då med de kommuner som tappar servicen? Vad vill han göra med dem? Statsrådet hänvisar till landsbygdsprogrammet. Var det inte så att regeringen tappade bort i det programmet som man nu ersätter med ? Eller hur mycket var det, ? På vilket sätt är det en framgång för landsbygdspolitiken? Det förstår jag inte heller. Var står när det gäller landsbygdspolitiken? Är det så att satsningarna ligger på de rika kommunerna? Är det så att man gör en omfördelning inom landsbygdsprogrammet? Varför är det så att norra , där ligger, får den största minskningen i detta program eller ? Varför är det så? Är det för att kommun och andra kommuner i Bergslagen har så mycket pengar och är rika, som , eller ? Varför gör en centerpartist så, som tillhör kärnan av som vill att hela landet ska leva, och för en politik som går åt ett helt annat håll? Det förstår inte centerpartisterna i . Vi har ett gott samarbete med centerpartister i , i kommuner och i landsting. Vi vet att vi har gemensamma utmaningar, och det behövs faktiskt, precis som ministern skriver i svaret, en regering som tar ansvar och går in i dessa frågor. Men det ser vi inte . Posten, och polisstationen har lagts ned och servicen minskar, och då säger i svaret på min interpellation: Vi har ju infört jobbskatteavdrag, och vi har faktiskt infört förmånligare 3:12-regler. Det har gjort att konsulterna täljer guld, men det gör man på Stureplan – det är väl där hjärtat bankar lite hårdare och starkare när det gäller . 17 (V): Landsbygdsminister använder de för mig vanliga begreppen landsbygd, tätort och så vidare så att de framstår som mystifikationer. Om jag fattar det rätt har tätorterna problem genom befolkningsminskningen medan själva landsbygden inte skulle ha det. Den erfarenhet jag har från norra är att det är precis tvärtom. Folk flyttar i första etappen in till tätorten och i andra etappen ned till länshuvudstaden . Det är ungefär den befolkningsrörelse som jag kan se. Det är mycket vackra ord och paroller och en sorts projekttänkande i den politik som landsbygdsminister presenterar. Det är Skogsriket hit och Matlandet dit. Bortom de vackra parollerna finns det en helt annan verklighet. Jag tänker också på skogen, hur vi hanterar skogen. när motorsågen bröt mark i och till den tekniska skördarkultur som råder kan man se två diametralt olika kurvor. Råvaruuttaget har gått uppåt , och antalet sysselsatta inom skogsindustrin har minskat i ungefär samma grad. Den tekniska utvecklingen är ingenting som man råder bot på, men däremot kan man stimulera ett ekologiskt skogsbruk, ett ansvar för de gamla skogarna, ett ansvar för hållbar ekologisk matframställning och gå mot strömmen i stället för att flyta med åt det håll som den så kallade utvecklingen går. 18 (V): , , föreslog de borgerliga riksdagsledamöterna från vårt län att det skulle tillsättas en kriskommission för då vi hade så hög arbetslöshet. är arbetslösheten ännu högre, och framför allt har långtidsarbetslösheten ökat kraftigt. har flera tusen industrijobb försvunnit. Var är den kriskommissionen ? Då säger du att det fordras jobb, och så pratar du om skattesänkningar. Vi lånar alltså drygt 200 miljoner per dag för att ditt parti så gärna vill sänka skatten. Storbankerna har fått drygt 4 miljarder i sänkt skatt. Det har inte lett till ett enda jobb på landsbygden. Däremot får de vara med och betala genom att staten måste låna upp till skattesänkningarna. Du pratar om att ni har sänkt arbetsgivaravgifter för unga. Det är en reform som har kostat ungefär 1,6 miljoner per jobb. Om det nu har gett så många jobb – det vet man inte riktigt, men man beräknar ungefär den kostnaden. Hamburgermomssänkningen har kostat ungefär 1 ½ miljon per jobb. Framför allt har den ökat hamburgerrestaurangernas vinster. Det här lånefinansierar vi. Det är rena rama lyxfällan i statens budget . Vi lånar för att finansiera skattesänkningar. tror på landsbygdens framtid och har lagt fram en lång rad olika förslag. Vi vill införa lokala servicekontor där stat, kommun, landsting och privat verksamhet kan samsas. Vi vill ha mobiltäckning och fiber i hela landet. Vi vill att nya statliga myndigheter ska etableras utanför storstadsregionerna. Vi vill bredda bankkonkurrensen och gynna lokala småbanker. Vi vill förändra regelverket för småskalig livsmedelsproduktion och servering för att underlätta för småföretag. Vi vill ta bort sjuklöneansvaret för mindre företag för att de ska kunna anställa fler. Vi vill utreda hur grossister ska kunna ta ett större ansvar för att upprätthålla likvärdiga förutsättningar i dagligvaruhandeln och ett logistikstöd. Vi har ungefär 75 punkter till. får gärna läsa dem så kanske det kan hända någonting med landsbygdspolitik . 19 (S): Jag ska också beröra kommunikationer och den bedrövliga politik som regeringen för när det gäller kommunikationer på landsbygd – telefoni och mobiltelefoni. Där har man sagt: Det där fixar marknaden. En tidigare, socialdemokratisk regering satte en lag på plats som gjorde att man kunde ställa krav på marknaden när man delade ut mobiltelefonitjänster. Men så ändrades politiken av alliansregeringen: Det här löser marknaden. Det är bedrövligt runt om på landsbygd, där det i stora delar inte går att ringa över huvud taget – för att inte tala om bredbandet. Jag var ute och träffade sju stycken jordbruksföretag och två stycken trädgårdsföretag på landsbygd. Mobiltelefoni, den bedrövliga mobiltelefoni som ni har sett till, var en av de viktigare frågorna. De sade: Det här måste ni rätta till när ni tar makten. En lantbrukare uppe i Narken kunde inte ens betala sina räkningar på sin bank via datorn, som alla vi andra gör, utan fick vid många tillfällen åka in till centralorten för att klara av sina räkningar. Det här är borgerlig landsbygdspolitik. Den skapar vardagssituationer som blir bedrövliga för många som ska leva och verka på landsbygden. Så här kan det inte fortsätta.