prot · H109113 · 2014-05-19 00:00:00 — När det gäller själva finansieringen är det ju så att etableringen är väldigt ny. Att låta den digitala industrin omfattas av en lägre energiskatt, som till exempel i och , skulle inte gräva några stora hål i statskassan. Däremot skulle det kunna få stor betydelse för de etableringar vi hoppas ska ske i just . Görs inget förlorar vi både arbetstillfällen och etableringar och därmed också skatteintäkter. , som har samma geografiska läge, lockar med just lägre energiskatter. Det är en faktor som inte ska underskattas. Vi som bor i har känt av det här med konjunktursvängningar när det gäller malmen, skogen och stålet. Därför menar vi att det ur ett regionalt perspektiv men också ur ett nationellt perspektiv finns skäl att skapa förutsättningar för en ny växande industri. Konjunktursvängningar påverkar olika branscher på olika sätt. Därför är det viktigt att man för att bygga en stark svensk ekonomi ser till att inte lägga alla ägg i samma korg. Finansministern säger att frågan bereds inom . Som påpekade i sitt anförande har vi ställt frågan ganska här i kammaren och fått samma svar. Det jag är lite nyfiken på är: Vad har för tidshorisont? Det finländska parlamentet har redan sprungit om oss ganska rejält. När kan vi tänka oss att eller regeringen kan lägga fram ett förslag eller en synpunkt om den här frågan? Sedan saknar jag fortfarande svar på det jag inledde med att fråga om: Hur ser finansministern egentligen på den digitala industrin? Vad är det för utvecklingspotential man ser, och vad tänker man göra för att säkerställa just den här branschens möjlighet till etablering i och i ? 33 (M): svarade egentligen inte på min fråga. Hon gick bara förbi den och sade att vi har ett överskott. Ja, just nu exporterar vi. Vi importerar lite grann också, men vi exporterar. Det går ju mellan länderna. Jag kommer ihåg . Då var det några kärnkraftverk som stod stilla. Det hade varit en rätt torr sommar, så det fanns inte så mycket vattenkraft. I berättade man att SCA stoppar en av sina pappersmaskiner tills vidare. Den dagen låg spotpriset på 1:33. Dagen innan hade det legat på 1:24. Då var det ett par kärnkraftverk som stod stilla för revision, och det var lite annat stök. Just ligger spotpriset på 30–kanske. Det räcker med att ett par kärnkraftverk ska stanna för att priset ska åka upp. Vad händer då med all elintensiv industri, både den digitala tjänstesektorn och basnäringen? Detta är ett exempel. SCA stoppade en papperslina på grund av att priset på el var för högt, så det lönade sig inte att tillverka papper. Vi har mycket annan industri som är väldigt elintensiv. Det viktiga är att vi har god tillgång på energi. Det har vi , men om man räknar upp allt som finansministern också räknade upp – vattenkraft, domar och minskad kärnkraft – kommer vi att få problem. Då kommer priset att öka. Det kommer att slå mot all industri och även mot hushållen, som vi inte får glömma. 34 (S): Det är tydligt att finansministern inte vill tala om den fråga som interpellanten ställer, nämligen frågan om energiskatter för den digitala industrin. Jag förstår att finansministern är besvärad av sin egen senfärdighet när blir omsprunget för att man inget gör. Vi har en starkt internationellt konkurrensutsatt industri inom många områden. Det finns vissa skäl för den här industrins intresse för att komma till norra eller norra . Det handlar faktiskt om det klimat vi har och den tillgång till elström som finns i norra . Det finns även andra områden där vi i norra och norra har fördelar, inte minst gäller det gruvindustri, mineralindustri, skogsnäring och så vidare. Men finansministern duckar också för frågan om man för någon nordisk diskussion om detta. I stället vill den här regeringen att länder ska vara i konkurrens och göra smygsänkningar och smyghöjningar utan att man talar med varandra. Vi har en finansminister som säger att produktionsjordbruket inte behövs och att det är försvunnet och en statsminister som står i och säger att industrijobb inte finns och inte betyder något. Är beskedet från finansministern att den digitala industrin inte heller behövs? Vad är beskedet från finansministern i frågan? 35 (S): Jag menar också att regeringen och finansministern talar med kluven tunga. I de fina talen om moderat politik står och regeringen för jobbskapande och tillväxt, men här i talarstolen säger finansministern att den globala konkurrensen hårdnar allt mer och att det blir allt svårare för företag att etablera sig. Han har på något sätt gett upp innan vi ens har kommit någonvart. Vi har inte ens förslag, men det känns som om finansministern har gett upp. I det här resonemanget saknar regeringen en helhetssyn. Mina kolleger har tagit fram många av de viktiga argument som borde vara i förgrunden i den här diskussionen. har tidigare haft gott anseende på många områden. Vi har varit framsynta. Vi har vågat prova och vågat ta beslut som har inneburit att vi har kunnat skapa tillväxt i med nya former av branscher. När finansministern talar om den digitala industrin känns det som om det vore någon liten dutt bara. Om det stämmer menar jag att finansministern inte befinner sig i verkligheten. Hur långt vi än har kommit inom it-industrin och den digitala tjänsteindustrin är det förmodligen ändå bara en mycket liten del på väg. Det finns oerhört mycket som går att göra. Därför borde vi stå i främsta ledet. Därför borde vi välkomna företag som vill etablera sig i , och vi borde också ha helhetsperspektivet på jobb, utveckling och tillväxt där det finns. 36 Finansminister (M): Vi lever i en allt hårdare internationell miljö, som framöver kommer att bli tuffare. Det är den verklighet vi har. Fler länder förbättrar sitt företagsklimat. Fler länder får allt bättre utbildad arbetskraft. Fler länder rör sig uppåt i värdekedjan. Detta är en allvarlig utmaning för svensk ekonomi. Det finns allvarliga risker för svenska jobb, både när det gäller industriarbeten och när det gäller forsknings- och utvecklingssidan. Det är uppenbart att är mer utmanat än vi kanske någonsin har varit. Vi har gjort betydande insatser för att i detta läge förstärka svensk konkurrenskraft. Det är svårt att hitta länder som har gjort så omfattande förändringar som för att just förstärka konkurrenskraften. Det handlar om bolagsskatt, inkomstskatter, arvs- och gåvoskatt, förmögenhetsskatt, minskad regelbörda, dramatiska satsningar på forskning och utveckling och kraftiga ökningar av investeringarna i infrastruktur. Vi ligger i topp när det gäller offentliga investeringar bland de EU-14-länder vi har allra närmast oss. Det är klart att elpriserna också spelar en roll, särskilt om vi diskuterar nyetablering av elintensiv industri. Då är det detta som är huvudfrågan. Det råkar vara så att Socialdemokraterna, och är tre partier som på sina partikongresser och konferenser har fattat gemensamma beslut om att avveckla kärnkraften. Vi vet att Socialdemokraterna, och aktivt vill höja fastighetsskatten för vattenkraft och kärnkraft. Det vet vi. Det är den linje man driver i olika förhandlingar. Vi vet att är angeläget om att skärpa miljöreglerna, vilket skulle göra att vattenkraftens förutsättningar försämras kraftigt. De beräkningar som görs på de utfästelser på klimatsidan som Socialdemokraterna, gör – visserligen går några längre än Socialdemokraterna – visar på förluster om mellan av bnp. Det är alltså mellan 60 och 90 miljarder i förluster. Det blir elprishöjningar med mellan . Det är den oro som vi i grunden har att hantera. Det finns alltså en väljaropinion som stöder partier som vill marschera i väg från internationell konkurrenskraft och som tror att har ett välstånd som är av givet och som inte kan ifrågasättas. Det är ju detta som är huvudproblemet. Det är frapperande att Socialdemokraterna inte bara har motsatt sig alla de åtgärder som vi har genomfört, utan på ett väldigt optimistiskt sätt har man sagt nej först till sänkning av bolagsskatten och sedan ändrat sig, och man har sagt nej till jobbskatteavdraget för att sedan ändra sig. Så har man gjort på område efter område. Men man har inga egna åtgärder som förstärker konkurrenskraften. Det är inte så att möten med statsministern för att diskutera innovationer är det som avgör när man diskuterar företagsaffärer. Det är de hårda siffrorna. Det är de som är avgörande, och dem vill Socialdemokraterna försämra. Man vill – och man har kongressbeslut om det – tillsammans med de andra två rödgröna partierna avveckla svensk kärnkraft. Det är klart att det skulle vara förödande för svensk industri. Och hänvisningen till blir på många sätt märklig. I bygger man ut kärnkraft för att förstärka sin konkurrenskraft. Då säger är vi oroliga för, och som motåtgärd vill vi tillsammans med och avveckla svensk kärnkraft i snabb takt. Det är en mycket märklig position som Socialdemokraterna intar. Sedan kan vi säkert föra andra diskussioner om hur vi ska påskynda en förändring av svensk energiskatt för att göra den mer modern, men det är en annan diskussion. Huvuddiskussionen är här, inte minst när vi har EU-valrörelsen framför oss, där ju Socialdemokraterna hårt driver den hårda linjen om att avveckla svensk basindustri. 37 (S): Jag trodde att huvudfrågan handlade om den interpellation, den fråga, som jag ställde till finansministern. Ack så fel jag hade. Det var inte ett ord från finansministern kring den frågan. Det här handlar naturligtvis inte om kärnkraften. Jo, det är sant att vi har ett kongressbeslut om att avveckla. Men vi har också sagt att det ska tas hänsyn till basindustrins förutsättningar. Dessutom handlar det om att investera i förnybar energi och om att jobba med energieffektivisering, vilket Socialdemokraterna också gör. Finansministern inledde sitt svar med att säga att är konkurrenskraftigt. Men sanningen är att tappar i konkurrenskraft i internationella jämförelser, som till exempel i rankning. Trots alla de goda förutsättningar som finns i den norra delen av landet, som jag tror att jag och finansministern är överens om, ser vi nu hur blickarna vänds mot grannlandet. Då var min fråga: Vad tänker regeringen göra? Kan man tänka sig att titta på det system som inför? Jag är öppen för andra förslag än dem som hitintills har presenterats, om ministern har någonting nytt att komma med. Men faktum kvarstår. Om ingenting görs riskerar att missa chansen till en etablering av en ny framtidsindustri. Därmed går man inte bara miste om arbetstillfällen. Det handlar också om vilka arbetstillfällen vi vill åt. Växande industrier med behov av kompetens, forskning och utveckling är vår, Socialdemokraternas, ambition. Hur ser regeringens ut? Återigen: Är det här en bransch som regeringen vill se växa i ? Och hur tänker ni er, i så fall, att man ska stärka vår konkurrenskraft och se till att de här etableringarna hamnar i och i ? 38 Finansminister (M): Regeringen för en stark politik för att förstärka företagsklimatet, för att förbättra förutsättningarna för basindustrin och för att förbättra förutsättningarna för näringslivet också i norra . Vi är beredda att fortsätta att vidta åtgärder på alla områden som gör att konkurrenskraft förstärks, för vi inser att är sårbart, utsatt och hotat. Det är vår verklighetsbild. På den rödgröna sidan lever man i en föreställning om att man ska skärpa regler, höja skatter, försämra förutsättningar och återförstatliga den svenska ekonomin. Vi talar om utfästelser på miljösidan som ger höjningar av elpriserna med 15–. Vi vet vad de här kostnadseffekterna kommer av. Man ska dra ned på kärnkraften, stoppa investeringar och snabbavveckla. Man ska skärpa regelverket för vattenkraft, och man ska bygga ut förnybar energi som har högre kostnader än vad vattenkraft och kärnkraft har. Då försöker man i stället borra upp alternativa vägar som skulle lösa det hela, men det är företagsklimatet som detta i grund och botten handlar om. Det är företagsklimatet som det handlar om. Vad ska vi erbjuda för villkor för dem som investerar i ? Vi ska återkomma till vad vi kan göra på elsidan – det har jag sagt i flera inlägg här. Vi ska titta på vad som kan göras. Den frågan är under beredning, och regeringen ska återkomma till den. Men det kan aldrig kompensera höjningar av elpriserna med 15–. Det allra viktigaste besked som socialdemokratiska riksdagsledamöter kan ge är att de säkrar det egna partiets politik. Det är ju Socialdemokraterna som ihop med och är beredda att kompromissa fram förslag som skulle slå undan benen för svensk basindustri och svensk industris konkurrenskraft. Det är det som är huvudoron. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2013/14:347 om kvalitetssäkring av fortsatt värnskatt 39 Finansminister (M): har frågat mig om jag är beredd att dels i en blocköverskridande uppgörelse garantera värnskattens fortsatta existens under kommande valperioder, dels diskutera hur vi brett kan förbättra progressiviteten i skattesystemet. Regeringens främsta mål är att varaktigt öka sysselsättningen och minska utanförskapet. Skattepolitiken har därför inriktats på att göra det mer lönsamt att arbeta och stärka incitamenten att starta, driva och utveckla företag i . Det är viktigt att skattesystemet är utformat så att det stimulerar entreprenörskap och att det lönar sig för personer att genomgå en högre utbildning eller att vidareutbilda sig inom arbetslivet. har en rad åtgärder genomförts på skatteområdet för att varaktigt öka sysselsättningen, bryta utanförskapet och förbättra villkoren för företagande. Bland annat har förmögenhetsskatten avskaffats, bolagsskatten och socialavgifterna sänkts samt jobbskatteavdrag, investeraravdrag och skatteincitament för FoU införts. För att klara framväxten av fler jobb i en hård internationell konkurrens har regeringen beslutat om två stora översyner inom skatteområdet: , vars huvuduppdrag handlar om att förbättra skattevillkoren för företagande, och , som ska göra en bred översyn av förutsättningarna att starta, driva, utveckla och äga företag i . Jag hoppas kunna få en samsyn kring resultaten av dessa utredningar och eventuella förändringar av skattesystemet. 40 (S): Jag vill tacka finansministern för svaret, även om han i detta interpellationssvar, i likhet med hur det var i det förra, faktiskt inte berörde de två frågeställningar jag hade i interpellationen. Jag får väl förtydliga dem. Den moderatledda regeringens verkliga drivkraft har varit skattesänkningar under de som man har verkat. Man har argumenterat på ett annat sätt . har jobbskatteavdragen sagts vara politik för att bryta arbetslösheten. I det avseendet har politiken helt misslyckats. Vi har fått en ökande arbetslöshet. 260 000 arbetslösa har blivit mer än 400 000. Men vi har också fått andra verkningar av politiken. Framför allt är det – det är det första jag berör i min interpellation – ett sönderskjutet skattesystem, där pensionärer på ett orättfärdigt sätt får betala mer skatt, relativt, än löntagare och där arbetslösa och sjuka får betala mer skatt. De har också fått betala direkt för skattesänkningar genom sina försäkringar, som har byggts av oss alla för att kunna garantera trygghet när olyckan är framme. Sänkt krogmoms och sänkt arbetsgivaravgift för unga är exempel som verkligen visar på behovet av en översyn av skattesystemet. Om det förs det en bred debatt bland olika ekonomer. Det handlar om behovet av ett skattesystem som säkrar välfärden, som ger klimatmässighet och som ökar rättvisan. Om översyn av skattesystem säger finansministern bara att man ska gå vidare med skattesänkningar på företagens område. Jag undrar egentligen vad som är drivkraften i och regeringen. Om man studerar dokumenten bortom interpellationssvar och bortom det knapphändiga som sägs här är det fråga om något mer långsiktigt. Jag tror nämligen att skattesänkningsstoppet är lätt övergående och att skattesänkningarna är på gång. När skatteutskottet dagen efter finansministerns annonserade skattesänkningsstopp behandlade skattesänkningar fanns 16 olika förslag på skattesänkningar från partikamrater. Det var 16 olika förslag! Jag har en fråga om en specifik skatt som upprätthåller en rättvisa i skattesystemet, nämligen värnskatten. Vi som kan bidrar med mer resurser och omfördelar skattetrycket. Är finansministern beredd att nu säga att värnskatten behålls och att ni sitter kvar i regeringsställning för att säkra rättvisa? 41 (FP): Jag har sagt det tidigare men upprepar det gärna, att man kan lita på Socialdemokraterna. Om det gäller skatten på arbete kan man alltid lita på Socialdemokraterna att den aldrig kan bli för låg. Den kan alltid bli högre. Förslaget om värnskatten är ett utomordentligt bra exempel, och det finns många andra exempel. Jag kan nämna elskatterna, som jag tvingades höja fyra gånger – med momsen blir det fem. Vi måste gå tillbaka för att förstå vad värnskatten är. Den är skiktad. För att vi skulle kunna värna den progressiva beskattningen fanns det tidigare ett skikt. I den skatteöverenskommelse som träffades 1989 mellan och Socialdemokraterna infördes och säkrades att det skulle vara en progressiv beskattning i ett skikt. Man reserverade sig dock för att om det var nödvändigt skulle man på de högsta inkomsterna införa ytterligare ett skikt. Det använde Socialdemokraterna när det var verkligt nödläge – det medger även jag – . har det dock blivit något mindre nödläge, som jag ser det, i landet – dock inte enligt Socialdemokraterna. Värnskatten är alltså kvar. Den har en gång avskaffats, herr talman, men det var . Då hade vi också en värnskatt, men då var det det utrikespolitiska läget som motiverade denna, vilket var en helt annan sak. Man kan fråga sig om Socialdemokraterna förstår effekterna av värnskatten. Den driver upp marginalerna mycket. Det blir krav på höga löneökningar. Skatten, som kallas värnskatt utgår på alla inkomster över en viss summa, får inte så enormt stor statsfinansiell verkan. Kommunalskatten enligt den statsbudget som finns nu drar in , men all statsskatt på inkomst drar in 45 miljarder. Det är och är alltså inte så otroligt mycket. Jag tycker att ska fundera över vad det blir för effekter när man ständigt vill att de allra högsta inkomsttagarna ska betala ännu mer. Ni är inne på att dessutom ta bort jobbskatteavdraget för dem med . Man kan möjligen förstå att avdraget ska trappas av, men ni vill också se till att ta bort värnskatten. Då blir det ännu högre marginaleffekter. Det är problemet för svenska företag när de ska ta hit kvalificerad arbetskraft. Under socialdemokratisk ledning har något som heter expertskatt införts. Vad är expertskatt? Jo, det är just, , för att ta bort effekterna av den höga marginalbeskattningen som ni har infört det. Man måste inse effekterna. avgick 1990 därför att han inte kunde försvara skattesystemet. Han kallade det perverst. Ni är tillbaka på den vägen. Ni vill införa ett garanterat perverst skattesystem. Jag håller med finansministern om att det vore oklokt att åter garantera ett perverst skattesystem. Det tycker jag inte att vi ska ha. Jag tycker att vi ska ha ett skattesystem som manar till att jobba, inte att röka och snusa. 42 Finansminister (M): Konkurrenskraften, konkurrensen mellan länder och konkurrensklimatet hårdnar dag för dag. utsätts för allt högre tryck från omvärlden. Vi är sårbara och utsatta. Det är den verklighet vi lever i. Det kommer inte att bli bättre , och det kommer inte att bli bättre . Det kommer att bli tuffare. Vi vet vad som behöver göras för att möta en sådan utveckling. Vi måste förbättra villkoren för entreprenörskap. Ledande företagare som äger och driver företag med nya produkter på nya marknader i är den trygghet vi har. Det ska finnas ett starkt svenskt enskilt ägande. Det är ett skydd vi har för de företag som finns i . När ägandet sprids ut, läggs på fonder, är det bara den kortsiktiga kvartalsavkastningen som spelar roll. Entreprenörskapet, det personliga ansvaret för företagaren, är avgörande, det vill säga att man vill vara i och driva sina företag härifrån. Positionen ska inte undermineras med skatter så att andra starkare ägare utifrån tar över våra bolag och hårdrationaliserar bort verksamheten i . Regelbördan är viktig. Det måste bli lättare och enklare att starta företag i . Då är konkurrensen i inhemska sektorer avgörande, att det i transporter, i finanssektor, i företagstjänster, i detaljhandel samt hotell och restaurang finns en hög grad av konkurrens som gör att vi klarar av att vara kostnadseffektiva. Det är de kostnaderna vi får ta med oss ut på de internationella marknaderna. Då är kompetensförsörjningen avgörande. har kanske världens bäst utbildade arbetskraft med en styrka på problemlösningsområdet där vi slår praktiskt taget alla andra länder. Sedan har vi frågan om energiförsörjningen. Vi har låga energipriser i . Men de är inte givna av utan de beror på att vi har investerat mycket i energi i . Kärnkraften och vattenkraften fungerar som bas för vårt energisystem. Den politik vi har fört har på område efter område stärkt svenskt företagsklimat. Vi ser resultaten. fick vi siffror från arbetskraftsundersökningen som visar en sysselsättningsökning strax under 60 000. Det är fråga om över 250 000 jobb . KI räknar med 150 000 jobb . Det har blivit 20 procents ökning av reallönerna utan försvagad konkurrenskraft. Vad är hotet mot utvecklingen? I mångt och mycket är det den politik som , och tillsammans representerar. Det råder hård konkurrens också högt upp i förädlingskedjan – på forskning och utveckling. Det är också jobb som ifrågasätts i . Då föreslår Socialdemokraterna som åtgärd, tillsammans med och , att öka marginalskatterna till , i många fall väsentligt högre än så. Det är ett dråpslag mot svensk konkurrenskraft. Det är att skicka en signal till internationellt ledande företagsledare, forskare och nyckelpersonal att inte komma till . Vi ska pröva att göra om Hollandeexperimentet. Visserligen ställde det till kaos i , visserligen har det undergrävt ställning, men här i är vi så frånvända från den utveckling vi ser i världen att vi tänker upprepa försöket, säger . Vi ska alltså straffbeskatta utbildning och entreprenörskap och direkt rikta in oss på att försöka pressa ut riktigt tung utvecklingsverksamhet från , för att göra det sämre för , för och för andra bolag som driver utveckling och forskning i . Det är, herr talman, en bakvänd politik! 43 (S): Två enkla frågeställningar har finansministern fått. Den första gäller ett sönderskjutet skattesystem, där bland annat pensionärer relativt sett får betala mer skatt. Är du beredd att medverka till en översyn av skattesystemet i avsikt att skapa mer rättvisa? Det finns två möjligheter att svara, men bara stick förbi. Den andra specifika frågeställningen gäller det som åstadkommer ett mått av rättvisa i skattesystemet, att höginkomsttagare som finansministern och jag själv betalar en så kallad värnskatt, alltså en förstärkt statsskatt. Vill han ha kvar den skatten? Är han beredd att kvalitetssäkra den även för en kommande mandatperiod? De två frågorna har jag ställt. Finansministern vägrar svara. I stället går han ut i omfattande attacker mot socialdemokratisk skattepolitik eller politik i övrigt. Jag vill säga: Det finns inte bara en väg, finansministern. Det finansministern målar upp för oss är att man i en alltmer hårdnande internationell konkurrens kan göra bara en sak: sänka skatter, avreglera, försämra för löntagare. Finansministern har inte ens den minsta tanke om att nationalstater, människor tillsammans, fackföreningar – i Europeiska unionen, i andra internationella organ – kanske skulle kunna arbeta i en annan riktning när världen blir alltmer orättvis, när förmögenhetsfördelningen på ett groteskt sätt har förstärkts till förmån för dem som redan hade. Den relativa fattigdomen ökar. Det förs en omfattande internationell debatt om detta.