prot · H20939 · 2014-12-16 00:00:00 — Du är definitivt min talman. Det är med stor känsla av ära och ansvar som jag tar plats i denna talarstol. Jag gör det både som representant för och som representant för Företagarsverige. Jag är stolt över min bakgrund som jobbskapande företagare. Och jag är stolt över mitt parti som alltid verkat för fri företagsamhet och ett gott näringslivsklimat för både små och stora företag. För oss socialliberaler utgör jobb och företagande grunden i vår syn på det goda samhället. Det är genom företagandet som företagsamma individer kan förverkliga sina drömmar, och det är genom företagens möjligheter att växa som jobb skapas. Fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter. De ökade skatteintäkterna genererar i sin tur intäkter till vår gemensamma välfärd. Individens frihet, den fria företagsamheten och det goda näringslivsklimatet är det som bygger starkt. Alla företag har en gång varit små. Det är genom att ge de små företagen bättre förutsättningar att genom sin strävan förverkliga sina drömmar som de kan växa sig starka. Och med starka menar jag ett nytt , ett nytt Spotify eller ett nytt . Som företagare är jag medveten om politikens möjligheter och begränsningar. Politiken kan skapa förutsättningar för ett gott näringslivsklimat genom att möjliggöra för riktiga företagare att skapa riktiga jobb. Men politiken i sig själv kan inte skapa vare sig jobb eller företagande. Tiden för tanken om de socialistiska löntagarfonderna är förbi. Vi företagare är inte blinda. Vi har sett vad den rödgröna rörans företagsförstörande politik går ut på. Det handlar om stoppultimatum och framskjutna infrastrukturprojekt såsom Förbifart . Stängningen av hotar den regionala flygtrafiken i vårt vackra , inte minst i och . Jag kan också nämna straffskatten på företag som öppnar dörren för unga på arbetsmarknaden och förbudet mot de vinster som gör det möjligt för företag att över huvud taget växa. Visst är detta en aktiv näringspolitik? Mot denna osäkerhet och denna företagsfientliga politik står ett tydligt alternativ. Som företagare har jag sett vad och Alliansen åstadkommit i regeringsställning. som finanskrisen skakade och lämnade företagskonkurser och arbetslöshet i sitt spår har och de svenska företagen stått sig starka. Vi har förbättrat de ekonomiska drivkrafterna för att driva företag. Vi har sänkt de sociala avgifterna. Vi har minskat regelbördan med 7 miljarder, bland annat genom avskaffad revisionsplikt för små företag. Hundratusentals människor har fått möjlighet till självförverkligande genom företagande och arbete. 340 000 fler personer har ett arbete att gå till jämfört med . Sysselsättningen har ökat i alla grupper: bland unga, bland äldre och bland utrikesfödda. För att stimulera morgondagens företagare har vi dessutom infört entreprenörskap som en röd tråd i den nya läroplanen. Det här är för oss en företagsvänlig och jobbvänlig politik. Enligt studier är sjuklöneansvaret den främsta riskfaktorn till att företag inte anställer fler. Vi har, givetvis i samsyn, lagt fram en motion om att reformera sjuklöneansvaret genom ett högkostnadsskydd som underlättar för små och medelstora företag när medarbetare blir sjuka.  införa krav på att alla myndigheter och kommuner ska sätta tydliga gränser för handläggningstider,  uppdra åt att föreslå åtgärder för att minska skatteadministrationen,  se över företrädaransvaret och beskattningen av personaloptioner för att möjliggöra generationsskiften,  utveckla lärlingsutbildningen så att den bättre anpassas till arbetsmarknadens behov enligt europeisk modell, där arbetsgivarna tar ett större ansvar. Och vi vill så mycket mer. Jag unnar er alla att starta ett företag en vacker dag, ifall ni inte redan har gjort det. När ni har gjort det förstår ni företagens förutsättningar och värdet av näringslivspolitiken. Om ni inte tagit steget ännu ber jag er att använda er av fantasin. Gå till er själva. Tänk på alla företag som möjliggör er vardag. Tänk på pizzabagaren som bakar din pizza, skomakaren som lagar dina skor, lantbrukaren som sår din frukost eller medicinföretagaren som skapat din insulinspruta. Det är tack vare dessa vardagshjältar och välfärdsbärare som har byggts, byggs och kommer att fortsätta att byggas starkt. Kanske är du som lyssnar på denna debatt en av dessa hjältar. Jag tackar dig för ditt arbete och lovar här och att jag kommer att verka för att göra ditt företagande lite enklare och mer givande. Jag börjar genom att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. I detta anförande instämde och (båda M) samt (C). 70 (KD): Jobb skapas av företag som växer och anställer. Fler jobb i växande företag vet vi skapar skatteintäkter som i sin tur finansierar vår gemensamma välfärd. En ambitiös politik för företagande, entreprenörskap och innovationer är en förutsättning för att vi ska nå Alliansens mål att över fem miljoner människor i ska ha ett jobb att gå . I finns det i huvuddrag tre väldigt stora näringar, om man jämför med många andra länder: fordonsindustrin – även om den har minskat radikalt – life science och inte minst besöksnäringen, som har gått förbi fordonsindustrin. En sak som har varit uppe lite grann i den här debatten och som passar alldeles utmärkt att prata om när vi har minister här är uppdraget för Fouriertransform. Det skulle ändras mot vad som tidigare beslutats på den förra regeringens förslag. Man anförde i den senaste budgetpropositionen att ”Fouriertransforms verksamhet får en ny inriktning” och att det blir ”en naturlig uppgift för bolaget att överväga hur de befintliga investeringarna … ska avvecklas, förvaltas utanför Fouriertransform … eller avyttras”. Det här är väldigt intressant. I en bransch som fordonsindustrin kan man inte avveckla investeringar hur som helst. Det krävs långa projekt och processer för att över huvud taget få till en produkt eller ett sätt att utveckla industrin. Då är det intressant att man väljer att i stället göra om det här till att omfatta life science. Det är en bransch i som har ett stort antal aktörer i många led. Det handlar om idéer, innovationer, forskning och utveckling under en minst lika lång process som inom fordonsindustrin. Skillnaden är väl att fordonsindustrin fått ganska stort stöd, inte minst genom ett samarbetsprogram med , där industrin skulle skjuta till lika mycket medel. Fouriertransform, som är ett statligt venture capital-företag med en investeringsram på 3 miljarder, har sedan starten haft i uppdrag att på kommersiella grunder stärka det svenska fordonsklustrets internationella konkurrenskraft. Men vid en jämförelse med den svenska life science-industrin kan det sägas att man har gått in med ganska mycket mer pengar än man fått. Alliansregeringen tog tidigare ett beslut om att stärka forskning och utveckling i , inte minst med satsningen i på forskningscenter och så vidare med 4 miljarder . Det finns holdingbolag på universiteten. Det finns science centers och inkubatorer som drivs med offentliga medel. Det är också en del av den struktur som ska möjliggöra formande av företag som kan kommersialisera produkter och nå användaren. Skillnaden mellan fordonsindustrin och life science är dock väsentliga på väldigt viktiga punkter. Fordonsindustrin är inte beroende av rekommendationer från en statlig myndighet om prissättning. Fordonsindustrin är inte beroende av landsting som är mer eller mindre ointresserade av kliniska prövningar eller test av ny teknik. Fordonsindustrin är inte heller beroende av en yrkeskår, läkarna, som måste tänka på sin enhets budget innan man skriver ut en dyr produkt till en patient med till exempel en väldigt sällsynt sjukdom. Som bosatt i är jag mycket väl medveten om fordonsindustrins motgångar men också om dess stora kunnande, speciellt inom säkerhet och miljö. Vad jag har reagerat på är att just den typen av teknik ofta uppmärksammas mycket mer och att det är helt självklart att forskning och utveckling får kosta. Nya läkemedel, behandlingar och hjälpmedel får inte kosta mer, för då beror det på att företagen helt plötsligt vill ha mer betalt. Men det som är mest intressant just , vilket passar bra i den här debatten, är att minister i – en flitigt citerad tidning i den här kammaren – uttalar sig om just Fouriertransform. Det ska helt plötsligt bekosta, finansiera, regeringens samverkansgrupper och innovationsråd och vet allt. Är det meningen – jag ställer frågan till ministern – att det statliga riskkapitalet som ligger i ett venture capital-företag ska finansiera regeringens egna uppfinningar när det gäller olika samarbetsråd och grupper? Jag måste säga att jag blir otroligt förvånad. Är det meningen att man ska ta statliga pengar avsedda för att starta företag och utveckla forskning och innovationer som kan ge arbete och i stället lägga in dem i någon sorts grupper som ingen vet vad de ska komma fram till? Dessutom är väl det enda innovativa i det just att använda pengarna på det viset. Jag tycker att det är otroligt märkligt att man från början lade in i den här propositionen att Fouriertransform ska gå från att jobba med finansiering för företag i huvudsak inom fordonsindustrin ena dagen till life science och miljöteknik den andra. Jag har jobbat med de här frågorna , och för mig känns det som en otrolig brist på respekt för båda dessa näringar och framför allt för förutsättningarna, vilka kompetensområden det handlar om. Och det tar otroligt ! Man måste vara långsiktig med de här satsningarna. Att man då säger att man ska avbryta pågående satsningar inom fordonsindustrin för att helt plötsligt svänga över till någonting helt annat får mig att undra hur man har tänkt. Att ta fram ett läkemedel från idé och forskning till marknaden och patienten kräver ju lika och ungefär lika stora kostnader som för rymd- och fordonsindustrin. Man kan inte heller där bara avbryta satsningar hur som helst eller starta någonting som sedan inte går att förverkliga. Man måste förstå att de olika företagsrådgivare och utvecklare som får statliga eller regionala medel har sina branscher och företagsformer att arbeta med. Man har behov av kapital i olika skeden. Nya företag kan inte kommenderas fram av oss politiker. Det måste komma från människor själva. Och som sagt, hur det skulle kunna uppstå och bli någonting av det genom regeringens olika tilltänkta grupper ser jag fram emot att få svar på. Jag yrkar bifall till Alliansens motion och förslaget i betänkandet. Jag väljer att avsluta här och ser fram emot svar. 71 Närings- och innovationsminister (S): Tack, ni riksdagsledamöter som har deltagit i debatten! Jag har lyssnat noga, och jag konstaterar att det finns ett par saker som jag saknar i dagens debatt som jag kommer att inleda med. Jag saknar perspektiv på den samhällsutveckling som sker runt om i världen och som definierar och påverkar svenska konkurrensförutsättningar för framtiden. Jag saknar helt – och det är jag lite mer förvånad över eftersom det är en debatt om ett betänkande om en budget – diskussioner från de borgerliga partiernas sida om deras budgetförslag, om varför man vill genomföra kraftiga besparingar på ett antal områden. Det hade jag förväntat mig att man skulle motivera i dagens debatt eftersom man röstade för en annan budget än regeringens. Jag hade förväntat mig att man skulle föra resonemang om varför man väljer att angripa exportstödet och om varför man väljer att göra kraftiga neddragningar på , som stöder företagsutveckling runt om i . De argumenten hade jag förväntat mig i en debatt som denna. Men för att börja i den större delen tror jag att man måste vara noga med att säga att det händer saker och ting i vår omvärld som påverkar konkurrenskraften och våra förutsättningar framöver i . Det är ganska dramatiska förändringar som sker. tappar relativt till andra länder och kontinenter. Om vi inte tar sats för detta och gör de investeringar som krävs för att hänga med kommer det att kosta jobb och svensk konkurrenskraft . Låt mig ta några exempel på detta. av vår export går till . av svensk export går till . Det är naturligt och har en historisk förklaring. Men vårt fokus på närområdet med vår export innebär också risker och problem. Om vi tittar kan vi se vad det innebär. Om vi inte förändrar vårt exportmönster kommer att gå miste om hälften av den globala exporten i världen eftersom vår export går till marknader som inte växer lika snabbt som på andra ställen. Låt oss ta som exempel två företag som vi ofta talar om i den här kammaren och som vi är stolta över i : och . De är unika som bolag. Det är två bolag som har funnits med under hela industrialisering, som har innoverat och omvandlats och är världsledande globala företag. De här två företagen har av sin export utanför och i . Det är ganska unikt. Det är inte så det brukar se ut i svenska företag. Min poäng och regeringens poäng med den budget vi lade fram var att vi måste förstå att det och har gjort måste vägleda mer av svensk exportstrategi framöver. Svenska företag måste bli tyngre på de växande tillväxtmarknaderna runt om i världen om vi ska ta vara på den globala tillväxt som kommer att ske . Det andra som sker globalt sett är en historisk tyngdförskjutning i världsekonomin mot . är inte längre bara låglönekonkurrens. Det är inte bara låga priser och dålig kvalitet, att man stjäl patent och försöker utveckla någonting liknande i . Det är inte så det ser ut. Det sker en enorm ambitionshöjning i de här länderna när det gäller forskning, utveckling och högre utbildning men också i fråga om ekonomisk utveckling. räknar man med att står för halva världens bnp. Man räknar med att går om och som världens största ekonomi. Det är en dramatisk tyngdpunktsförskjutning. Förstår vi det? Förstår vi vad det ställer för krav på och våra tekniktunga och innovativa bolag att hänga med för att klara den globala konkurrensen? Förstår vi också de stora förutsättningar och möjligheter som finns på en växande världsmarknad, där fler människor kan efterfråga produkter och tjänster som vi i kan producera och tillhandahålla på en global marknad? Låt oss ta ett exempel inom forskning och utveckling, även om debatten inte handlar specifikt om det. Det sker ett skifte i kunskapsproduktion i världen som är ganska dramatiskt. För bara skrattade man lite grann åt forsknings- och utvecklingsbudgetar och den kvalitet de höll där borta. har vi sett att har tappat enormt till förmån för , och . Det är en medveten politik i de här länderna att höja sin kunskapsproduktion och satsa på kvalitet, forskning och utveckling som också leder till enormt många fler patent . klarar sig väldigt väl i internationella jämförelser om man tittar på hur mycket vi satsar på forskning och utveckling, hur innovativa vi är och hur konkurrenskraftiga vi är som land. Men om man tittar på vad som har hänt de senaste fem tio åren ser man att vårt försprång minskar. Andra länder springer snabbare. Det blir tuffare att behålla försprånget som har och som är grunden för mycket av det välstånd vi bygger i . Då menar jag att man måste välja att fokusera i sina budgetsatsningar och i sina funderingar över vad vi bör prioritera i . Därför har vi i vår budget utanför det här betänkandet gjort jättestora satsningar på utbildningspolitik eftersom det är en förutsättning för att klara det här. Det är en kunskapsbas som måste finnas där för svensk industri. Intresset för matematik, naturvetenskap, att få fram nästa generations ingenjörer, att fler unga människor kan plugga på universitet och högskolor, att de här företagen kan rekrytera rakt in i kvalificerad yrkesutbildning så att man kan klara matchningen av arbetskraft på svensk arbetsmarknad – allt det är helt nödvändigt för att klara den globala konkurrensen. Men om man tittar också på det vi har föreslagit på näringspolitikens område ser man att vi har dragit slutsatsen att om vi ska klara målet om att 2020 ha EU:s lägsta arbetslöshet måste många av jobben komma i små och medelstora företag. Det är en utgångspunkt för jobbtillväxten i . Då är frågan om företagslån och rådgivning väldigt viktig. För de 4 000 företag som fick lån via spelar detta en roll för deras möjlighet att växa, expandera och ta sig ut på internationella marknader. De borgerliga partierna föreslår kraftiga besparingar på verksamhet utan att säga var det ska tas någonstans. Hur många av de 4 000 företag som fick lån 2013 ska bli utan lån ? Vi vet att är en förutsättning för dem, inte bara för att de får lån från staten utan också för att varje krona växlas upp två i banker efteråt. Det betyder alltså enormt mycket för kapitaltillförseln just för små och medelstora företag. Sedan finanskrisen har det blivit svårare för små och medelstora företag att få tag i kapital. Varför ska man då vrida om kranen och göra det ännu svårare för dem att låna pengar? Jag förstår inte den logiken. Den finns inte i det betänkande vi diskuterar . Jag hade förväntat mig en analys bakom att vi just nu skulle vrida om kranen för verksamhet, som alltså handlar om rådgivning och låneverksamhet för små och medelstora företag. Det allvarligaste är ändå – och att jag tycker detta kan bero på att jag också är ansvarig för handelsfrågor i regeringen – de stora besparingarna på Business och våra exportansträngningar . Regeringen kommer att jobba vidare med en exportstrategi för . Vi kommer att ha mycket möten med svenskt näringsliv och svenska företag för att se hur vi kan växla upp exporten och jobba smartare, hur hela regeringen kan jobba tillsammans och hur vi kan få vår utrikesrepresentation att jobba smartare med främjande och export. I betänkandet saknar jag ett resonemang om vad som ligger bakom att man vill ta bort 120 miljoner från Business . Det är ganska mycket pengar. De som ligger motsvarar all SME-verksamhet som Business har i . Ska man lägga ned all den verksamheten? Det motsvarar annars hälften av alla utlandskontor, som då måste läggas ned. När Business får frågan vilka utlandskontor som kommer att behöva läggas ned säger man att det är de små kontoren där man inte har lika mycket intäkter. De finns på tillväxtmarknaderna runt om i världen. Är det de kontoren vi nu ska lägga ned om vi ska styra om exporten så att vi också finns på tillväxtmarknaderna? Vad ligger bakom denna besparing? Är det SME-verksamheten i som inte ska finnas kvar, eller är det hälften av utlandskontoren som ska läggas ned? Jag tycker att detta är kortsiktig politik. Det stärker inte i den globala värld vi ser, med de förutsättningar vi måste stärka oss inför. Jag är förvånad över att detta inte har kommenterats i dagens debatt, och jag hoppas att det kan ske i debatten framöver. Jag ser fram emot en bra debatt, men jag hoppas att vi när vi diskuterar näringspolitik också kan lyfta blicken och se vad som händer runt om i världen och vilka steg vi måste ta för att stärka position i en växande global konkurrens som innebär utmaningar men också möjligheter för ett litet land som . 72 HANS (M) replik: Tack, näringsministern, innovationsministern och handelsministern! Det som säger är i mångt och mycket väldigt klokt. Det handlar om utmaningar för och omvärlden. Det är några trender som är väldigt tydliga: globalisering, urbanisering och digitalisering. Det är något som måste förhålla sig till. Det är två saker som jag skulle vilja ha en kommentar från ministern om. Det ena gäller ett av de viktigaste redskapen som och EU har att hantera framöver, nämligen att få till stånd ett frihandelsavtal med världens andra största ekonomi – EU är faktiskt den största ekonomin – alltså TTIP, det transatlantiska handelsavtalet. Jag vet att Socialdemokraterna av tradition är handelsfrämjande och handelsvänliga. Men är i regering med , som är mycket mer skeptiskt när det gäller handel och också uttrycker tydliga tveksamheter rörande handelsavtalet. Kan klargöra att regeringen kommer att kämpa fullt ut för att detta avtal ska komma till stånd och att det kommer att innebära att svenska företag kommer att vara konkurrenskraftiga igen på den internationella handelsmarknaden? Min andra fråga rör det faktum att också är handelsminister. Alliansregeringen hade en handelsminister som jobbade . Man kan inte jobba mer än så. Men har fått detta som en tredjedels arbetsuppgift. Jag undrar: Hur tillförsäkrar närings‑, handels- och innovationsministern att handelsfrågorna får det fulla engagemang från ministern som den tidigare ministern hade? 73 Närings- och innovationsminister (S) replik: Jag har debatterat båda dessa frågor i interpellationsdebatter, och jag kan göra det ytterligare en gång nu kort. Det är hela regeringen som har ansvar för handelspolitiken, inte bara en handelsminister. Jag tror att det är helt fel tänkt att lägga ansvaret för handelspolitiken på bara en minister. Hela regeringen ska resa, och hela regeringen ska främja svenska intressen. Det är en viktig del av uppdraget att vara minister i en regering. TTIP är en prioriterad fråga för regeringen. Vi ser stora ekonomiska möjligheter med ett handelsavtal med . Det skapar världen största ekonomiska marknad. Men det finns också viktiga frågor att bevaka i förhandlingen, så att det blir ett progressivt och bra avtal. Det brukar kunna göra, och det ska vi göra igen. Det blir dock lite märkligt att vi har en budgetdebatt om ett betänkande där den borgerliga budgeten har gått igenom i riksdag. Jag ställer frågor om vad som ligger bakom besparingarna på exporten och på verksamhet . Vi talar alla om att små och medelstora företag har problem med att få tag i kapital. Jag hoppas att Hans har tid att svara på de frågorna i replikskiftet med mig. 74 HANS (M) replik: Ja, ministern, skillnaden när det gäller exportfrämjande verksamhet i alliansbudgeten och den budget som regeringen lade fram som proposition handlar om ca . Vi har utgått från föregående budget. Vi har inte utgått från regeringens proposition, utan vi har haft ett väl förankrat underlag och goda förutsättningar att forma Alliansens budget. Det är också här en helhet som formar politiken. Skillnaderna ligger också i det engagemang man sätter in. Jag har tyvärr inte haft möjlighet att vara med under interpellationsdebatterna. Jag tycker att det är viktigt att hantera och diskutera de här frågorna. På ett sätt blev jag glad över att blev minister på det här området, men jag blev också bekymrad, för jag vet vad det innebär i form av engagemang att kunna fokusera på handelsfrågor. har det även i socialdemokratiska regeringar varit en näringsminister och en handelsminister. Det var ett undantag under regeringen sista år, när handels- och näringsministern fick dela uppgift. Just med tanke på de frågor som lyfter fram – de internationella utmaningarna och hur vi ska förhålla oss till dem – krävs det minst sagt en minister som är på resande fot i princip halva året. Vi vet av erfarenhet att internationell handel handlar mycket om impact och om vilka signaler man sänder. Jag önskar att i egenskap av handelsminister är ute och rör på sig under halva året, men då kommer det förmodligen att vara något annat som blir försummat. Jag undrar bara: Hur ska detta pussel gå ihop? 75 Närings- och innovationsminister (S) replik: Jag är rörd av den moderata omsorgen om den socialdemokratiska handelsministern. Jag försökte förklara att jag tror att det är fel att tro att en handelsminister ska sköta all handelsfrämjande verksamhet. Jag tror att det är bra att socialministern är engagerad när vi exporterar life science från . Jag tror att det är viktigt att försvarsministern är engagerad om vi talar om försvarsmaterielexport till länder som är godkända av . Jag tror att det är viktigt att miljöministern är engagerad när det gäller miljöteknik. Jag tror till och med att det kan vara mer givande för handelsfrämjandet att sakpolitiskt ansvariga ministrar, som har kunskap, kontakter och bredden i erfarenheten, faktiskt deltar i främjandearbetet. Det är så vi lägger upp arbetet , och det kommer vi fortsätta att göra framöver.