prot · H10957 · 2014-01-21 00:00:00 — I stället för generellt stöd till företagshälsovårdsföretag föreslår regeringen därför att bidrag betalas ut till arbetsgivare för köp av stöd i de enskilda sjukfallen, ett så kallat arbetsplatsnära stöd. Stödet kan köpas från bland annat företagshälsovården och ska underlätta för arbetsgivare att ta sitt rehabiliteringsansvar, så att den anställdes arbetsförmåga tidigt kan tas till vara på arbetsplatsen och på så sätt öka möjligheterna att kvarstå eller återgå i arbete. Inom ramen för den företagshälsovårdssatsning som påbörjades infördes även ett system med att ersätta företagshälsovård för deras kostnader för medicinsk service. Med medicinsk service menas undersökningar och analyser inom laboratoriemedicin, radiologi samt klinisk fysiologi som ingår som ett led i bedömningar av en anställds arbetsförmåga. var detta en kostnad som respektive företagshälsovårdsföretag själv finansierade. När det generella bidraget till företagshälsovården upphör bedömer regeringen att det ändå finns anledning att fortsätta kompensera för medicinsk service. Det kommer att ske genom den så kallade sjukskrivningsmiljarden. Företagshälsovården har ett viktigt uppdrag som regeringen på olika sätt stöttar, till exempel genom det arbetsplatsnära stöd som utarbetas. Det arbetsplatsnära stödet syftar till att öka möjligheterna för anställda att kvarstå eller återgå i arbete. Då (S), som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att (S) i stället fick delta i överläggningen. 35 (S): Jag tackar statsrådet för svaret på interpellationen som jag tar emot för räkning! Inom företagshälsovården genomförs närmare en miljon läkarbesök . Av dessa beräknas 700 000 vara föranledda av sjukdom hos den anställde. På uppskattningsvis en tredjedel av dessa tas olika sorters prov för att fastställa diagnosen. Om laboratorieprov och röntgen ska ingå i den så kallade sjukskrivningsmiljarden och förskotteras av företagshälsovård och arbetsgivare och man då tvingas att agera bank åt staten finns det en risk för att detta, tillsammans med det faktum att regeringen dragit in av anslaget till företagshälsovården, innebär att läkarbesöken inom företagshälsovården avvecklas eller minskas. Det skulle naturligtvis få stora konsekvenser för de anställda och för samhället. Primärvården kan tvingas att stå för ett stort antal läkarbesök, tiden för återgång i arbete kan förlängas och arbetsgivarna kan tvingas att köpa försäkringslösningar. när sjukskrivningarna är tillbaka på samma nivå som när regeringen genomförde de genomgripande förändringarna i sjukförsäkringen framstår det som obegripligt att man slår undan benen för företagshälsovården. Frågan i interpellationen var följande: Vilka är statsrådets planer för att åstadkomma en långsiktig och tillräcklig finansiering för att företagshälsovården ska kunna utföra sitt viktiga uppdrag? I svaret säger statsrådet, fru talman, att bidraget till företagshälsovården i dess nuvarande form inte har fungerat. Och det är väl möjligt att man genomför olika reformer och sedan tycker att de inte fungerar optimalt. Då kan man agera på olika sätt. Ett sätt är att dra in reformen, pengarna och satsningen. Ett annat kan vara att utvärdera vad det är som inte har fungerat och försöka att förändra det. I det här fallet har regeringen tyvärr valt att helt enkelt dra in stödet till företagshälsovården. Inom branschen finns det naturligtvis förklaringar, diskussioner och en dialog som man skulle kunna ta upp. I stället för att dra in pengarna när det finns kritik mot hur det har fungerat skulle man kunna underlätta för stödet att komma fram, om man har för avsikt att verkligen stödja företagshälsovården och om statsrådet verkligen är ärlig när han säger i sitt svar att företagshälsovården har ett viktigt uppdrag. Om man är ärlig i det kan man inte, bara för att man ser vissa problem med dagens utformning av stödet, ta bort stödet helt och hållet. Då kommer jag återigen tillbaka till frågan om vilka som är statsrådets planer för att åstadkomma en långsiktig och tillräcklig finansiering för en företagshälsovård som vi, och där kan vi vara överens, tycker har ett viktigt uppdrag. Men då återstår det, och det ser jag inte tillstymmelse till i svaret, en beskrivning av statsrådet av hur han ser på företagshälsovården. Hur kan man utveckla företagshälsovården? Vilka visioner har han? Vad vill han med företagshälsovården? Och hur kan en neddragning med 300 miljoner stärka företagshälsovården? Det tycker jag skulle vara oerhört intressant att få en genomlysning av från statsrådet i den här debatten. Även om statsrådet har uppfattningar om hur det fungerade med det tidigare stödet eller inte kan han väl inte allvarligt säga, om han tycker att företagshälsovården har ett viktigt uppdrag, att han stärker den när han drar ned stödet med 300 miljoner. 36 Statsrådet (M): Även om frågan ligger lite bredvid ämnet vill jag passa på att påpeka att vi inte har sjukskrivningsnivåer som är tillbaka på de gamla nivåerna, långt ifrån. Jag vet att Socialdemokraterna ibland önskar att det vore på det sättet, eftersom allt som de argumenterar för är en sådan utveckling. Men faktum är att det är väsentligt färre som är långtidssjukskrivna . Vi har väsentligt lägre ohälsotal i . Det är väsentligt färre människor som är borta länge från jobbet. Detta är ingen oväsentlig detalj i en stor och viktig fråga. Tillbaka till företagshälsovården. Jag tycker att det är viktigt med nära stöd till människor som av olika skäl får problem i arbetet, kopplat till arbetet, och behöver hjälp att komma tillbaka. Det finns en tydlig ansvarsuppgift för arbetsgivare att hjälpa medarbetare tillbaka. De behöver ofta hjälp i den uppgiften. Det ska inte förväxlas med allmän hälso- och sjukvård i som alla människor har tillgång till, med kortare köer än vi haft historiskt, vilket beror på att de flesta människor väljer en vanlig husläkarkontakt eller vårdcentral. När det gäller företagshälsovården måste man vara självkritisk. Den gamla svenska modellen har inte fungerat bra nog. Det är klart att man kan leka med siffrorna och säga att vi nu har dragit ned stödet med 300 miljoner. Det var pengar som inte användes! 12 miljoner av 159 miljoner som var avsedda för operativa insatser för människor av kött och blod kom till användning eftersom så få företag hade en formaliserad kontakt med företagshälsovården. Ett allmänt branschstöd är inte det som behövs för att enskilda människor ska få hjälp av ett riktigt företagshälsovårdsföretag. Det vi nu gör är att vi lägger ansvaret tydligare där det hör hemma, hos enskilda arbetsgivare. Vi lägger det stöd som behövs nära patienten/medarbetaren. Vi fasar in 30 miljoner första året, 50 miljoner andra året och 100 miljoner tredje året. Det är en väsentlig ambitionsökning jämfört med den ambition vi har haft tidigare i . Kalla inte dessa pengar för något annat! Sedan är jag den förste att medge att vi inte vet hur väl detta kommer att fungera. Jag är den förste att medge att det inte är solklart i ett vårdsystem av den svenska karaktären att företagshälsovården alltid kommer att vara den mest efterfrågade. Det är inte heller självklart att enskilda medarbetare och enskilda företag tar det gemensamma ansvar de har för att medarbetarna ska komma tillbaka i arbete så fort som möjligt. Vad jag försöker påpeka är att om arbetsgivarna ska ha ett seriöst ansvar – och vi ska avkräva dem detta ansvar – ska vi lägga resurser i händerna på dem så att enskilda medarbetare får den hjälp som de behöver för att förändra sin arbetssituation och kunna komma tillbaka till arbete. Jag har naturligtvis haft mycket diskussioner med branschen i de här frågorna. Jag har haft det , inte bara under den här förändringen. Jag har haft möten på , jag har haft flera möten ute i den riktiga verkligheten, jag har träffat företag med systematisk företagshälsovård och företag med mindre ambitiös företagshälsovård och diskuterat vad som kan behövas. Jag uppfattar att det finns ett mycket gott stöd för vår ambition att få en bättre fungerande företagshälsovård där resurserna ska användas till det som de är avsedda för och att detta förtjänar ett allvarligt försök. 37 (S): Det blev lite tydligare i det här svaret än i det skriftliga svaret som jag tog del av tidigare. Företagshälsovården har ett viktigt uppdrag, står det i statsrådets interpellationssvar. Men när vi ifrågasätter neddragningen handlar det om att vi leker med siffrorna. Det talas lite raljant om något allmänt branschstöd och att det är en verksamhet som eventuellt inte ens kommer att efterfrågas – så mycket för det viktiga uppdraget. Det kanske är den attityden till företagshälsovården som vi också kan se i regeringens hantering av den i budgeten. Det är väl bra då att statsrådet kan vara tydlig. Sedan är det så, även om statsrådet naturligtvis inte vill ta till sig det, att sjukfrånvaron ökar, särskilt den kortare sjukfrånvaron. Regeringen har varit helt passiv när det gäller de förebyggande arbetsmiljöfrågorna, och vi ser ingen ändring . Man fortsätter hellre med gränser i sjukskrivningen och arbetar hellre med reaktiva insatser än att förebygga ohälsa och främja hälsa i arbetslinjen. Företagshälsovården har uppemot 4 000 olika specialister inom hälsa, rehabilitering och arbetsmiljö och är en oerhört viktig kugge i hjulet, i alla fall för oss socialdemokrater, för att minska ohälsan i arbetslivet. Men om detta nämner man ingenting i budgetpropositionen. Om man inte bättre utnyttjar företagshälsovårdens resurser kan det leda till, och kommer med stor sannolikhet att leda till, en fortsatt ökning av sjukfrånvaron, fortsatt ohälsa i arbetslivet med olyckor och tillbud, ett ökat tryck på en redan hårt belastad hälso- och sjukvård och färre som med hållbar hälsa kan jobba efter 65. Det borde vara en ambition för en ansvarsfull regering att ha ett arbetsliv som gör att folk klarar att jobba efter 65. Att arbeta förebyggande och se till att anställda kan få stöd redan när hälsoproblem relaterat till arbetet börjar uppstå är effektivt. Ett sådant arbete minskar också risken för individen att sjukskriva sig eller gå ned i arbetstid. Företagshälsovården tillsammans med arbetsmarknadens parter är viktiga beståndsdelar för att minska och förebygga ohälsa i arbetslivet. skär regeringen ned på företagshälsovården – och det är inte en lek med siffror, som statsrådet var inne på – som man avsätter mindre belopp till en ny insats som riktas mot arbetsgivare. Det riskerar att bli krångligare för arbetsgivaren. Socialdemokraternas svar är att i stället satsa direkt på företagshälsovården, vilket motsvarar de medel man använde . Att bidragen för grundersättning och besöksersättning försvinner kan på kort sikt innebära färre anställda inom företagshälsovården, och färre kommer då att arbeta med att hjälpa anställda tillbaka till arbete. Hur visar man på detta sätt att företagshälsovården har ett viktigt uppdrag? Det är en rimlig fråga till regeringen och statsrådet. Är det verkligen en riktig beskrivning av regeringens syn på företagshälsovården? Jag ska följa upp med ytterligare en fråga om företagshälsovården, om nu regeringen tycker att den är viktig för att förebygga ohälsa i arbetslivet. Hur har regeringen tänkt arbeta för att lösa framtida rekryteringar? Att döma av ålderstrappan för företagsläkare är de flesta i den åldern att de är på väg att gå i pension. En sådan styvmoderlig behandling av företagshälsovården som regeringen har visat i årets budget kommer knappast att stärka unga läkares vilja att specialisera sig inom företagshälsovården. Hur ser regeringen på att företagshälsovården riskerar att stå inte bara utan resurser utan också utan företagsläkare? 38 Statsrådet (M): Det blir lite meningslöst att diskutera en sådan viktig fråga om du systematiskt bara försöker vantolka det jag säger, . Varför kan du inte ta mig på orden? Jag tycker att detta är viktigt. Vi gör förändringar för att vi tycker att det inte har fungerat bra nog. Vi gör förändringar med den goda ambitionen att göra det bättre. Säg som det är i stället, att vi tycker olika. Att låtsas som vi inte bryr oss om frågan är inte seriöst. Det jag har försökt säga är att det gamla stödet, som vi själva bär ansvaret för att ha infört och som vi trodde skulle fungera, inte har fungerat bra nog. Jag säger det gärna igen: Det har inte fungerat bra nog. De resurser vi trodde skulle efterfrågas i ett brett stöd till branschen har inte kommit enskilda patienter till godo. Då finns det goda skäl att vara självkritisk och säga: Låt oss göra detta bättre. Låt oss öka resurserna till det som verkligen går åt till enskilda insatser i enskilda patientfall där det finns en genuin efterfrågan på företagshälsovårdens insatser kopplat till det speciella företaget. lägger vi drygt 200 miljoner på den sortens insatser. Lyckas vi få detta att fungera och få arbetsgivare att uppleva genuint stöd i sin svåra uppgift att göra anpassningar och ta sitt arbetsgivaransvar är det en dramatisk ökning av de resurser vi lägger ned. Som jag sade användes miljoner av de 159 miljoner som var avsatta för detta ändamål på ett sätt som inte har fungerat bra nog. Att vi kan tycka helt olika om detta är jag helt öppen för. Jag är också öppen för att vi ännu inte har facit i hand. Jag är inte bergsäker på att detta är den slutgiltiga lösningen på ett svårt och komplext problem, men sluta antyda att vi gör detta för att försämra för någon när det är precis tvärtom. Interpellanten tar upp den viktiga frågan om långsiktig rekrytering av läkare till företagshälsovården. Det brutala svaret är att det inte finns någon genväg. Vi måste se till att det är en levande medicinsk disciplin som efterfrågas och används, som företagen har genuin nytta av, som hjälper människor tillbaka till arbetslivet snabbare än annars och som uppfattas som ett viktigt stöd för patienter som är anställda och som behöver detta. Då kommer också lockelsen att bli företagsläkare och ha den specialistkompetensen vara stor. Om vi inte lyckas med detta i kommer vi aldrig att kunna övertyga seriösa läkare att ta denna svåra utmaning på allvar. 39 (S): Den sista delen av statsrådets anförande kan jag instämma helt i. Jag ser dock inte att regeringen och statsrådet agerar i denna riktning, och det föranledde min fråga och min oro för rekryteringen av företagsläkare. Jag delar statsrådets uppfattning att det skulle vara förödande om vi inte bryter denna trend, och min fråga var: Hur gör vi det med den styvmoderliga behandlingen och faktiska neddragningen av satsningarna på företagshälsovården? Regeringens representant talar om det som någon sorts allmänt branschstöd, som om det skulle gå till varvsbranschen, tekobranschen eller vad som helst, när han talar om företagshälsovårdens viktiga uppdrag. I protokollet kan man också se, om statsrådet inte vill kännas vid det, att han talar om en verksamhet som kanske inte kommer att efterfrågas . Hur kan statsrådet först skicka ut sådana signaler och göra en neddragning på 300 miljoner i budgeten och sedan hålla ett sockersött tal om att vilja agera på ett sätt som får läkare att vilja specialisera sig inom företagshälsovården? Det går inte ihop, fru talman. Problemet är att skillnaden mellan det som statsrådet gav uttryck för i slutet av sitt senaste anförande och det som statsrådet i sina tidigare anföranden och i budgetpropositionen gett uttryck för – orsaken till min interpellation – är så himmelsvid att den inte går att överbrygga. Risken är att denna skillnad blir uppenbar för unga läkare och att vi därmed kan stå utan nya företagsläkare . Då får givetvis en ny regering en lång uppfartssträcka. 40 Statsrådet (M): Interpellantens grälsjuka kan jag inte göra något åt; jag tänker inte ens försöka. Jag upprepar vad jag har sagt tidigare: Vi satsar väsentligt mycket mer pengar än vad som har gjorts på detta. Vi gör ett seriöst försök att flytta pengar från ett diffust branschstöd där 60–70 miljoner var ett uttalat stöd för att få i gång denna bransch, men det har inte fungerat bra nog. Vi flyttar pengar från ett sådant stöd, som inte har efterfrågats, till ett mer operativt stöd nära enskilda individer, som vi tror ska fungera bättre. Misstror du mig, , är det helt okej. Lägg i så fall fram ett bättre förslag själv. Min ärliga intention är att få detta att fungera bättre. Jag kan inte göra mer än så. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2013/14:177 om innovationsperspektivet i offentlig upphandling 41 Näringsminister (C): har frågat mig hur jag avser att säkerställa innovationsperspektivet i det nya statliga upphandlingsstödet. Sedan ställde sin interpellation har regeringen beslutat att förberedelser ska vidtas för överföringen av de uppgifter som rör upphandlingsstöd inklusive innovationsupphandling till . I budgetpropositionen aviserade regeringen att ska få det samlade ansvaret för den statliga stöd- och informationsverksamheten om offentlig upphandling inklusive innovationsupphandling, miljöhänsyn och sociala hänsyn. Regeringen gav i uppdrag åt Verket för innovationssystem, , och Kammarkollegiet att förbereda överföringen av myndigheternas uppgifter som rör upphandlingsstöd till respektive . gavs i uppdrag att inordna uppgifterna . Uppdraget innebär även att ska förbereda inordnandet av AB Svenska uppgifter relaterade till upphandlingsstöd. Uppdraget gavs med förbehåll för beslut i nödvändiga delar. ansvarar således för uppgift att tillhandahålla metod- och kompetensstöd för innovationsupphandling. Det viktigaste målet med att samla upphandlingsstödjande uppgifter i en myndighet är att stöd, information och vägledning om offentlig upphandling inklusive innovationsupphandling, miljöhänsyn och sociala hänsyn behöver koncentreras, förbättras och förstärkas. har en väl fungerande verksamhet och en mycket bred och hög kompetens vad gäller upphandlingsregelverket, rättspraxis och inte minst vikten av att genomföra upphandlingsprocessens samtliga delar för att åstadkomma en effektiv upphandling. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att kommer att tillföras ytterligare att disponera för att förbättra och förstärka stödet till vägledning och information om offentlig upphandling. Frågan om hur dessa medel ska användas på bästa sätt kommer att beredas i . Regeringen arbetar med innovationsupphandling genom uppdrag till både , och . Det är viktigt att den kunskap som byggts upp inom detta område – innovationsupphandling – på omhändertas och utvecklas på . har i uppdrag att genomföra insatser för att främja innovation i offentlig verksamhet. Det innebär att ska samverka med och bistå offentliga aktörer som vill ha stöd i sin behovsinventering eller analys av inom vilka delar i verksamheten det kan finnas behov av innovation. Dessa processer kan leda fram till innovationsupphandling, och det är viktigt att och har ett bra samarbete. För att främja och skapa goda förutsättningar för detta har fått i uppdrag att tillsammans med ta fram en handlingsplan för myndigheternas samarbete, med målsättningen att verka för mer innovationsupphandling. Sammantaget visar dessa åtgärder att regeringens satsningar på upphandlingsområdet omfattar innovationsperspektivet, som på intet sätt kommer att bli underordnat i det nya statliga upphandlingsstödet. Jag kommer noga att följa hur hanterar och utvecklar sitt nya uppdrag. Jag hoppas därmed att oro är stillad. 42 (S): Jag tackar statsrådet för svaret. Statsrådet nämnde att jag ställde interpellationen . Det är en lång tidsutdräkt , och jag vill upplysa om att jag har accepterat att statsrådet har begärt förlängd svarstid på interpellationen. Vi är alltså på samma fot i den frågan. Vi är också överens om behovet av att använda offentlig upphandling i på ett mycket mer offensivt sätt än vi har gjort. Vi har nämligen stora samhällsutmaningar framför oss. Att samla kompetensen och de stödjande funktionerna på detta område är vi nog också överens om. Från socialdemokratin har vi föreslagit att vi ska skapa ett nationellt för innovationsupphandling. Företrädare för näringslivet har också bejakat ett mer samlat stöd. Men när regeringen valde som huvudansvarig myndighet för samordningen var det nog många som höjde på ögonbrynen. Jag tänker dock inte ha en grälsjuk ton i debatten utan en mer funderande ton. huvudsakliga arbetsuppgift har varit tillsyn över att lagar och regler på upphandlingsområdet efterlevs. Myndigheten har utan tvivel en hög och bred kompetens på detta område. Det nya uppdraget innebär att ansvara för det samlade stödet till dem som vill utveckla arbetet med innovationsupphandling. Jag tror, fru talman, att detta uppdrag löper risk att hamna i skymundan i sammanhanget, det vill säga naturliga tidigare uppdrag. Varför tror jag det? Jo, därför att regeringen uttrycker sig tydligt i sitt uppdrag till . Regeringen pekar på den höga kompetensen när det gäller upphandlingsregelverket, rättspraxis och upphandlingsprocessens olika faser. Det gör regeringen som den utökar uppdraget till att bli mer stödjande och lärande. Jag tror att den rådande kulturen på myndigheten kommer att spela viss roll för i vilken utsträckning kommer att lyckas med sitt uppdrag. Jag tror, fru talman, att alla inser vilken potential det finns för att utveckla nya innovationer genom att använda offentlig upphandling aktivt och mer målinriktat. Men jag är rädd för att den förändring som regeringen genomför – att samordningen lyfts till – riskerar att innebära att innovationsupphandlingen som sådan hamnar i skymundan, bakom det stora ansvar som har att följa och stödja all offentlig upphandling. I slutet på svaret säger statsrådet att hon noga ska följa hur klarar sitt nya uppdrag. Det skulle vara intressant att få reda på vad det är som statsrådet kommer att följa särskilt noggrant i förändringen. Jag skulle också vilja veta mer, eftersom det hänger intimt samman, om vad regeringen har för ambitioner när det handlar om mål för att utveckla innovationsupphandlingen i . Framför allt skulle jag dock vilja ha ett mer specifikt svar på vad näringsministern noga tänker följa nu när har fått detta nya uppdrag. 43 Näringsminister (C): Jag kan lugna med att arbetet med innovationsupphandling har legat högt upp på min agenda , och det kommer det att fortsätta att göra. Som näringsminister presenterade jag vår innovationsstrategi. Den har ett helhetsgrepp som mottogs väl, och innovationsupphandling omnämndes som något särskilt viktigt. Utöver detta har vi fattat en rad strategiska regeringsbeslut för att komma i gång med praktisk innovationsupphandling. Det har alliansregeringen med tryck ställt sig bakom. Det handlar bland annat om den förkommersiella upphandlingen vad gäller elvägar. Som jag nämnde i interpellationssvaret har tillsammans med och fått i uppdrag att jobba med projektet elvägar. Elvägar kan bli största utvecklingsprojekt som drivs i form av en förkommersiell upphandling där huvudsyftet är att minska transportsektorns klimat- och miljöpåverkan. Det är alltså ett konkret projekt som jag tror att både oppositionen och alliansregeringen följer med stort intresse. Ett annat konkret exempel där vi har gett i uppdrag att jobba med innovationsupphandling är kvicksilverfri analys av avloppsvatten. Det är ett projekt som syftar till att minska läckage från exempelvis vattenledningar, vilket bland annat minskar kemikalieåtgången. Vi fattar konkreta regeringsbeslut om innovationsupphandling på en rad olika områden. presenterade jag regleringsbrev till en rad olika myndigheter, bland andra , , och . Dessa har fått i uppdrag att identifiera behov för att sedan kunna gå över till att jobba med innovationsupphandling. Det är den ena delen – att konkret jobba med innovationsupphandling i den offentliga sektorn och i Myndighetssverige. Den andra delen handlar om och de regleringsbrev och instruktioner vi har givit. Dessa presenterades och gäller .