prot · H20911 · 2014-10-21 00:00:00 — Den här regeringen har inte sänkt klimatambitionerna. Men vi i tycker att regeringens position är otydlig och att den borde vara mer ambitiös. Den borde vara mer ambitiös eftersom det är självklart att det handlar om vår överlevnad. Här talar vi om klimatförändringarna som om de skulle hända . Men om vi hade varit i hade det varit ett akut problem där tusentals människor från landet måste lämna sina gårdar, sina hus, sina hem på grund av översvämningar. Om vi hade varit i , söder om , hade alltmer av den odlingsbara marken förvandlats till öken, och vi hade lidit akut brist på livsmedel. Det är direkta konsekvenser av klimatförändringarna. Vi vet också att det är industriländerna som har skapat problemet. Därför ligger det ett extra stort ansvar på , på , på och på EU att ta sitt historiska ansvar och minska utsläppen. I den här debatten har vi de borgerliga som vill luckra upp EU:s klimatambitioner med uppköp av osäkra utsläppskrediter, vi har som inte verkar vilja ha några klimatambitioner alls och vi har S–MP-regeringen som säger sig vilja höja. Men de åker ned till och säger: Vi är beredda att lägga oss platt för kommissionen. Jag tycker inte att det är särskilt tydligt, och det är inte särskilt ambitiöst. Sedan har vi , och vi säger att vi måste stå upp för det som verkligen behövs eftersom vi har ett historiskt ansvar att ta. Jag ställde ett par konkreta frågor till dig som du inte riktigt svarade på. Vad kommer att säga när han kommer till ? Kommer att säga att det är 50-procentiga utsläppsminskningar som gäller och att det är den svenska positionen? Kommer att säga att andelen förnybar energi ska vara ? Kommer att säga att det är målsättningar som måste skärpas väsentligt för att ska vara nöjt? Det skulle jag vilja höra från klimat- och miljöministern. från tog upp en relevant fråga. Den handlade nämligen om reformen av systemet för handel med utsläppsrätter. Det är ett system som inte levererar . Vi vet att det finns ett gigantiskt överskott av utsläppsrätter, och priset för att släppa ut inom EU ligger nu på mindre än vad en stor stark kostar ute på krogen. Så kan det inte vara. Vi måste reformera systemet och helt enkelt plocka bort utsläppsrätter ur systemet. Handelssystemet med utsläppsrätter är en del av EU:s förslag som presenteras i det papper som jag har i handen och kommer att diskuteras nu på toppmötet. Därför vill jag veta ifall den svenska positionen också innebär att ni kommer att föra in konkreta förslag på hur det handelssystemet ska kunna reformeras så att det börjar leverera minskade utsläpp. Jag skulle också vilja veta ifall ni kommer att motsätta er det förslag som står på s. 2 vad gäller handel med utsläppsrätter, nämligen att efter 2020 ska man fortsätta med principen om fri tilldelning. Fossilkapitalet ska fortsätta att få utsläppsrätter gratis. Så kan det inte vara. De måste betala ett högt pris för att släppa ut. Det måste vara minimikravet. Kommer den att driva att utsläppsrätterna inte ska delas ut gratis utan att de ska auktioneras ut? Det skulle jag vilja veta. 9 (FP): Det är bra att vi har den här debatten så att det blir lite mer klarlagt vilka ambitioner den nya regeringen har och vad de ämnar driva. Finansministern har nämligen sagt en sak i , klimat- och miljöministern har sagt en annan sak i miljö- och jordbruksutskottet och utrikesministern har sagt en tredje sak i . kan vi väl förvänta oss att statsministern förmodligen säger en fjärde sak . I den här diskussionen är det viktigt att se de övergripande skeendena och tendenserna. Och faktum är att före valet röstade i för klimatmål på minskade utsläpp, ökat förnybart och energieffektivisering. Och är de beredda att acceptera 40 procents utsläppsminskningar, förnybart och energieffektivisering. Det är en ambitionsminskning med ungefär en tredjedel på utsläppsmålet, på målet för det förnybara och på energieffektiviseringsmålet. Klimat- och miljöministern är fullt välkommen att använda sin tid till att argumentera för varför dessa sänkta ambitioner i praktiken är höjda ambitioner. Jag har svårt att se hur det kan vara en höjd ambition att minska kraven på utsläppsreduceringar från utsläppsreduceringar som man röstade för i till att man står här i i kammaren och argumenterar för reducerade utsläpp av växthusgaser. Det är klart att det är en ambitionssänkning. Sedan vore det bra att få svar på frågan gällande åtaganden utomlands. Varför är det fel att bidra till miljöomställning i fattiga länder? Varför är det fel? Varför säger man att varje åtgärd måste göras i ? Det är väl jättebra om kan bidra till miljöomställningen i syd. brukar säga: Tänk globalt och handla lokalt. I det här fallet säger de: Tänk på fattiga länder men bidra absolut inte till deras miljöomställning. Det är mycket märkligt. 10 (M): Det var minst sagt intressant att lyssna på och hennes tappra försök att försvara det sätt på vilket regeringen har hanterat frågan. Om regeringen har hanterat den här frågan på ett förtjänstfullt sätt skulle jag verkligen inte vilja veta hur regeringen hade hanterat den om sättet inte var förtjänstfullt. Det har som sagt varit rent farsartat. Till försvar ska jag säga att hon inte har varit med på sammanträden. Men det har varit ganska förvirrande att följa de olika redogörelserna beroende på vilken minister som har varit i eftersom de tycker helt olika och säger helt olika saker. Därför har jag valt att vara med i den här debatten. Jag vill få ett tydligt svar på vad regeringens ståndpunkt egentligen innebär. De svar som ministern har lämnat här , både skriftligen och muntligen, ger även de upphov till en hel del frågor. Det framstår i stor utsträckning till och med som att regeringens position är att de accepterar kommissionens förslag rakt av, men sedan har de också en önskelista. De skriver att man borde se högre ambitioner och att de hade välkomnat högre mål. Men det är inte det som de ämnar driva. Utan de verkar till största del lägga sig ganska platt för kommissionen. Jag menar på fullaste allvar att det de facto är en ambitionssänkning eftersom Alliansen konsekvent har drivit att man ska gå längre än kommissionens förslag på 40 procents utsläppsminskningar. Men vi ska göra det på ett kostnadseffektivt sätt. Vi ska använda kostnadseffektiva utsläppsminskningar i fattiga länder som innebär tekniköverföring som en hävstång för att kunna höja kommissionens utsläppsminskningsambitioner, och det är ett sätt att faktiskt nå längre än kommissionen vill och har föreslagit. Därför beklagar jag att regeringen vänder den hållningen ryggen. Jag hoppas att kan fortsätta följa upp den frågan. Jag återupprepar min fråga till ministern om varför S och MP helt har ändrat uppfattning om principerna för bördefördelning. 11 (C): Det sjabbel som har ägt rum när det gäller position angående klimatmålen och vad anser att EU ska ha för klimatmål 2030 är unikt. Tre olika ministrar har lämnat tre olika besked under loppet av . Den sista ministern – utrikesminister – lämnade tre olika besked på samma sammanträde, nämligen nu senast i . Här behövs det ett klargörande om vad regeringen står för. När dessa mål ska diskuteras finns det åtta sidor text med olika frågor som behöver ta ställning till. Detta är väldigt viktiga frågor, men här har vi inte fått något som helst besked, utan det är en total dramatisk brist på information om svenska ståndpunkter när det gäller så oerhört viktiga frågor. Kommer regeringen att driva en bördefördelningsprincip som gör att till exempel tar sitt klimatansvar? Eller kommer det att bli en bördefördelningsprincip som gör att de som är bäst i klassen tar flera steg framåt medan de andra slipper? Det är en viktig fråga som vi behöver få besked om. Hur ska detta med handel med utsläppsrätter genomföras? Ska det vara genom industrin eller hur ska det gå till? tog mycket riktigt upp att handeln med utsläppsrätter kan kollapsa om inte regeringscheferna fattar ett skarpt beslut. Detta har dramatiska effekter för klimatet och ställning i de globala klimatförhandlingarna. Slutligen när det gäller de internationella mekanismerna: Varför kan vi inte få ett besked om ifall kommer att driva detta? Om man låter bli att driva internationella klimatprojekt, CDM, underminerar man ju fullständigt Kyotoprotokollets andra period där dessa regler finns. Det handlar om tekniköverföring till fattiga länder. Det är viktigt för klimatet, och det är väldigt viktigt för dessa länder. Kan vi inte få ett besked? är det skarpt läge. 12 (S): Jag kan till viss del förstå frustrationen från de borgerliga partierna. Det är naturligtvis inte helt enkelt att känna förtröstan när man har lämnat ifrån sig regeringsmakten eftersom väljarna i valde att rösta bort alliansregeringen och inte minst att underkänna politik. Jag kan förstå att det ligger en viss frustration i att inte längre få vara den part som lägger upp förhandlingslinjerna och förhandlingsspelen. Men det jag inte kan förstå är att man låter detta komma till uttryck i en så viktig fråga som vårt klimat som är vår tids ödesfråga. Det vi alla vet är att människor utanför det här huset förväntar sig att vi tar ansvar och ser till att få på plats en politik som på riktigt gör skillnad och gör saker till det bättre. Jag skulle också kunna förstå de borgerliga partiernas frustration, kritik och fullständiga oförståelse inför förhandlingar både i och i EU. I förhandlingar måste man ju ge och ta. Jag skulle kunna förstå den fullständiga oförståelsen om något av dessa fyra partier lade fram ett eget partiförslag i denna fråga. Men det gör de ju inte. De håller fast vid en redan av den tidigare alliansregeringen framförhandlad sämre position i dessa frågor. Då blir frustrationen och oförståelsen för förhandlingar ännu konstigare. Jag hoppas för framtiden att man tar den utsträckta handen från klimat- och miljöminister och för framtiden försöker att se var vi kan hitta varandra för att nå högre ambitioner i stället för det som vi håller på med . 13 Klimat- och miljöminister (MP): Det kom kanske inte fram så mycket nytt i denna frågerunda, men jag vill säga så här: Efter att regeringen tillträdde tog det innan både jag och energiministern deltog i ett informellt miljö- och energiministermöte där man diskuterade mycket om ramverket för klimat och energi. Vi framförde då tydligt den nya regeringens positioner, att vi avsåg att till och med förstärka den förhandlingslinje som tidigare hade intagit, det vill säga att det behövs ett starkt ramverk med höjda ambitioner. Detta framförde vi som preliminära ståndpunkter eftersom den nya regeringen då hade en ny ståndpunkt bara efter två . Det tog väl för alliansregeringen att över huvud taget skaffa sig en energipolitik, om jag inte minns helt fel. var ståndpunkten klar. Jag deklarerade den tydligt för miljö- och jordbruksutskottet. Den presenterades också i skrift, och den har också deklarerats av flera ministrar i den nya regeringen. Även i svaret på denna interpellation redogörs för positionen. Enligt positionen, som har intagits gemensamt med statsminister , tycker inte att de mål och ambitionsnivåer som finns i klimat- och energipaketet är tillräckliga. Vi vill se högre mål. Vi uttrycker också vilka målen är. Vi ser även ett oerhört stort behov av att fatta beslut. Jag ställde ett par kontrollfrågor till miljö- och jordbruksutskottets ledamöter, bland annat om man ville och var beredd att skicka med till regeringen att ska säga nej till ett beslut inom klimat- och energipaketet på ministermötet . Det finns många länder som inte vill fatta ett sådant beslut. Därmed finns det ett stort behov av att visar handlingskraft och visar att man är för ett ambitiöst ramverk. Det är inte bara jag och som har varit på EU-möten för att prata om höjda ambitioner för klimat- och energipaketet. , finansminister och statsminister har också varit på EU-möten och kommer att återkomma till ministerrådsmötet. Vi har alla samma position i detta ärende. Regeringen har gjort ytterligare ett par saker som tydliggör den ambitionshöjning som finns. Den budget som kommer att presenteras här i innehåller flera konkreta åtgärder för att minska utsläppen i . Inte minst och jag har publicerat en debattartikel på där vi redogör för flera sådana projekt och konkreta investeringsåtgärder som ytterligare kan minska utsläppen i här och . Vi har också tydliggjort att vi kommer att satsa mycket på att få klimatfinansiering i de fattigaste länderna. Det är kul att det är så många ledamöter här som tycker att det är en angelägen fråga. Fattigare länder bör få möjlighet att utvecklas utan att ta stegen via den fossila ekonomin, utan att gå omvägen via ytterligare kolgruvor och fossil kraft. I stället bör de få kliva in i det som är en hållbar agenda och tillsammans med andra länder kunna utvecklas till att minska utsläppen. Vi satsar 4 miljarder på Gröna fonden, den fond som de fattiga länderna har stridit för i klimatförhandlingarna och som de vill ska kanalisera de finansieringsmedel som de får stöd för. Som svar till dig, , med flera som i debatten tog upp frågan om hur vi stöder fattiga länders utveckling för ett starkt klimatfokus: Ja, det gör vi från den nya samarbetsregeringen väldigt tydligt, och det kommer också att avtecknas i den budget som presenteras för . Det var de frågor som jag hade att svara på. 14 (V): Jag vill tacka för svaret och för den här debatten. Kul att det är så många som är med. Diskussionen kommer att gå vidare på då ska informera om den svenska positionen. Då hoppas jag att vi klart och tydligt får höra att kommer att verka för högre ambitioner avseende klimat- och energimålen till 2030. Det vore väldigt bra om också sade det klart och tydligt, så att det är högre ambitioner som gäller och inte att lägga sig platt för förslag. Det här är extremt viktiga frågor. Som jag sade tidigare handlar det om vår överlevnad. Den industrialiserade världen måste ta sitt ansvar för de utsläpp som vi har åsamkat denna planet. Men det handlar också om att vi ska producera billigare, renare, säkrare och förnybar energi. Det handlar om att vi ska skapa miljontals nya jobb när vi helt och hållet ställer om till förnybart och till mindre utsläpp. Det handlar också om ökad energisäkerhet. Någon sade att isolering av våra hus, tak och väggar, är det bästa vapnet mot Putins . Det ligger någonting i det, för ju mer vi kan energieffektivisera desto mindre blir vi beroende av olje- och gasimport från exempelvis och . Det är alltså viktiga frågor inte bara för vår överlevnad utan också för jobb och för omställningen av . har i sitt sista inlägg möjlighet att berätta hur den tänker reformera EU:s system med utsläppsrätter. Jag frågade ifall ni kommer att verka för att utsläppsrätterna ska auktioneras ut. Ska det vara så eller ska fossilkapitalet få utsläppsrätterna helt gratis? Det tycker jag är en viktig fråga som jag ännu inte fått svar på. 15 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar för en god debatt. Jag är säker på att jag kommer att återkomma till kammaren och samtala med ledamöterna om hur den på ett alltmer förtjänstfullt sätt kan driva på för ökade klimat- och energipaket i EU och också för ökade klimatambitioner internationellt. Vi vet att i det internationella samarbetet behövs röst. Där behöver vara aktivt, ambitiöst och på hemmaplan visa att vi tar frågan på allvar. Därför är jag glad att den budget som snart får på sitt bord tydligt speglar den agendan i . Det är där vi kan visa att man genom att göra ambitiösa klimatsatsningar kan ställa om ett samhälle och öka livskvaliteten och välfärden. Jag håller med interpellanten om det han sade i sitt sista inlägg, att det viktigaste egentligen är att visa vägen för omvärlden och få de internationella samtalen att bli smidigare. Sedan måste man vara en aktiv aktör i EU och driva på och säkerställa att fler länder ser de positiva sidorna och inte halkar efter. I utskottet var jag mycket tydlig med att när det gäller de finansieringsprogram som finns kopplade till exempelvis utsläppshandeln, de som ska gå in och underlätta för länder att ställa om, måste vi ännu tydligare försöka se till att de inte stöder till exempel gammal fossil industri. Det är väldigt viktigt. När det gäller bördefördelningen av de utsläppsminskningar som EU ska göra, det som var uppe tidigare i debatten, måste det göras på ett sätt där alla länder bidrar. Det internationella avtal som kommer att börja diskuteras är ett avtal som efter 2020 ska inkludera alla länder. I en sådan värld inser alla att de har ett ansvar men att det kanske ser lite olika ut eftersom man utgår från ganska olika förutsättningar. Ett rikt land som har ett stort ansvar att bidra både med utsläppsminskningar och med finansiering till den fattiga världen. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2014/15:20 om byggande av nytt kärnkraftverk i Pyhäjoki 16 Klimat- och miljöminister (MP): har frågat statsrådet om statsrådet kommer att agera på något sätt angående byggande av ett nytt kärnkraftverk i Pyhäjoki i norra , vid . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag hoppas att det inte på något sätt blir besvärande för interpellanten. Jag ska hälsa statsrådet att jag försökt svara förtjänstfullt på interpellationen. Projekt för ny kärnkraft omfattas av Esbokonventionen som reglerar samråd om miljökonsekvensbeskrivningar för projekt med risk för gränsöverskridande betydande miljöpåverkan. liksom och de andra parterna i konventionen följer konventionens regelverk. har tidigare genomfört samråd kring en kärnkraftsanläggning i . Beslut om lokalisering av en kärnkraftsanläggning på denna plats fattades av finska myndigheter. Därefter har ansvarigt energiföretag, , beslutat att utreda en alternativ typ av kärnkraftsreaktor i anläggningen. Eftersom denna reaktortyp inte ingick i den tidigare prövningen har det tagits fram en miljökonsekvensbeskrivning med en sådan reaktortyp. och har enligt Esbokonventionen genomfört samråd med i ärendet. Samrådet har i enlighet med det regelverk som finns hanterats av . Under samrådet har mottagit yttranden från flera centrala myndigheter, fem länsstyrelser, nio kommuner, ett tjugotal organisationer och drygt tjugo svar från enskilda. Till detta kommer ett antal namnlistor med flera hundra namnunderskrifter. Samtliga enskilda och en majoritet av organisationerna har varit kritiska till etableringen av kärnkraftverket på den finska sidan. överlämnade samtliga yttranden till i , även detta i enlighet med reglerna i Esbokonventionen. I och med det avslutas samrådet. Den finska regeringen fattade ett principbeslut som innebär att finska regeringen är positiv till Fennovoima AB:s ansökan om att bygga ett kärnkraftverk i Pyhäjoki. Principbeslutet har förelagts den finska som antingen kan godkänna beslutet eller upphäva det. har även möjlighet att ändra i principbeslutets innehåll. Jag känner inte till om den finska hunnit fatta beslut i ärendet; jag tror inte det. har använt de samrådsmöjligheter som regleras i Esbokonventionen. Det är nu upp till att slutligen bestämma över sin energiproduktion och därmed också över det aktuella kärnkraftverket. Jag kan instämma i interpellantens oro över att vi får ytterligare kärnkraftverk nära den svenska gränsen. Det är oerhört viktigt att det svenska samhället har fått möjlighet att uttrycka sina åsikter och sin oro inom ramen för Esbokonventionen, där ju var en av förhandlingsparterna. Sedan vet vi alla att man efter den typen av samråd inte alltid är överens, men det har ändå varit ett framsteg att samrådsförfarandena funnits. Därmed, herr talman, har jag besvarat interpellationen. 17 (V): Jag tackar ministern för svaret. Det här blir lite underligt eftersom jag vet att ministern är väl påläst på ämnet. Det blir, vill jag påstå, nästan löjligt att komma med tal om hur farlig kärnkraften är, för om det är några som kan den frågan är det ministern och hennes språkrörskollega. De var – liksom vårt parti – i valrörelsen drivande i frågan mot kärnkraft. Det blir fel att börja mata ministern med den informationen, för den vet jag att hon har. Jag är givetvis medveten om att har gjort allt enligt Esbokonventionen och att vi har fått uttala oss, men det betyder inte att en regering i inte kan reagera på någonting annat och framföra det. Vi hade en debatt om att klimat- och energipolitiken är global, och vi talade om . blundar vi efter Esbokonventionen för vad som händer i . Ja, de investerar i någonting som vi i tänker ta avstånd från. Vi tänker fasa ut kärnkraften. Med den finska etableringen fortsätter kärnkraften att finnas i vår region, och då talar vi om en stor del av yta. Därmed blir livsmiljön mycket sämre. Ministern har ju möjlighet att använda sin röst gentemot den finska regeringen och förklara hur vi ställer oss till deras etablering. Vi har pratat om energipolitiken och miljöpolitiken, att den är gemensam i och även globalt. Lite kopplat till den förra debatten undrar jag om ministern via regeringen på något sätt tänker reagera gentemot den finska regeringen, eftersom de har möjlighet att stoppa etableringen. Jag förstår att vi är bundna i alla fall till viss del, men det finns möjlighet att påverka. Det är jag övertygad om. Det skulle kännas jättekonstigt om ministern med sin bakgrund inte skulle reagera eller driva frågan i regeringen. 18 (FP): har gjort ett annat val än vad ser ut att göra, och denna interpellation är intressant i den bemärkelsen att vårt grannland faktiskt fattar beslut om att bygga ny kärnkraft. Det skulle kunna inspirera till ett liknande beslut, även om jag förstår att klimat- och miljöministern inte är redo att vandra i den riktningen. Det är däremot hennes kollega i , . Det tycks som att vi har någon sorts dubbelkommando i den just nu – eller ska man säga en good cop och en bad cop – där det kommer fullständigt motstridiga uttalanden. Den ena dagen säger att kärnkraften kommer att avvecklas och att två reaktorer kommer att bommas igen , och därefter säger statsministern: , så är det inte riktigt, utan vi ska kalla till någon sorts och diskutera det där. Om vi har att ta ansvar för är det självklart viktigt vilka signaler vi sänder ut till dem som bedriver ekonomisk verksamhet i vårt land, till dem som driver industrier i vårt land och till dem som kan tänka sig att genomföra långsiktiga och större investeringar i vårt land. Då hålls det ena dagen en presskonferens i där et consortes säger: kommer vi att stänga . Kort därefter säger infrastrukturministern: Det ska vi inte alls göra. Sedan går , och ut i en ny presskonferens och säger: drar vi undan finansieringen för byggandet av Förbifart . Därefter går statsministern ut och säger: Det gör vi inte alls. Sedan går , klimat- och miljöministern, ut och säger: Vi stänger två kärnkraftsreaktorer. Och så går statsministern ut och säger: Det ska vi inte alls göra. Då blir det väldigt svårt, tror jag, för dem som har idéer om att investera i . Om de inte kan förstå vad som gäller i de grundläggande, centrala delar som rör tillväxt, infrastruktur och villkoren för näringsverksamhet i vårt land blir det förstås väldigt svårt att fatta de besluten. Min fråga till är: Är det någon sorts strategi från regeringens sida att skicka ut de här dimridåerna? Eller är man bara i största allmänhet okoordinerad? Det är väsentligt att veta också för oss i och de andra partierna i opposition. För att vi ska kunna bedriva en oppositionspolitik är det rimligt att vi vet vad det är vi ska opponera oss emot. För att återgå till kärnkraften gäller nästa fråga . När regeringen aviserar att man ska stoppa byggande av ny kärnkraft är frågan om det inte finns riksdagsbindning på detta, om det inte ska underställas denna kammare och hur i så fall har tänkt sig att vinna en majoritet för detta.