prot · H10979 · 2014-03-06 00:00:00 — Vad är landsbygdsministerns kommentar till den här typen av påståenden? 87 Landsbygdsminister (C): Tack för frågan, ! Vi kan konstatera att sedan visionen om Matlandet etablerades har vår export ökat ganska rejält, och det har den gjort i då vi dessutom i princip har haft en internationell lågkonjunktur. Turistströmmen till vårt land, för vilken maten är en viktig del, har också ökat riktigt mycket. Mätningar visar oss att turister äter mat i vårt land för i storleksordningen . Hälften av den här maten äts på restaurang, och det ligger alltså många jobb i det här. Vi kan konstatera att totalt 9 000 jobb har tillskapats enligt den statistik som är tillgänglig inom de fokusområden som vi har i Matlandet , apropå att kunna påvisa resultat som är påtagliga och riktiga och dessutom har varit av betydelse för den lilla byn där jobben är allra viktigast. 88 (M): På vilket sätt tror landsbygdsministern att en livsmedelsstrategi skulle kunna bidra mer till satsningen på Matlandet för att öka den svenska livsmedelsproduktionen? Mot bakgrund av att det nu bland annat på initiativ från regeringen har tillsatts en utredning via när det gäller exportsatsning och att det dessutom har tillsatts en utredning när det gäller konkurrenssituationen för det svenska jordbruket behövs det så mycket mer just . 89 Landsbygdsminister (C): En strategis betydelse beror ju alltid på innehållet. Som framförde har regeringen valt att tillsätta en utredning för att ta reda på vilka hinder som finns för att den utveckling vi nu ser ska fortsätta, det vill säga en utveckling där vi producerar mer mat i vårt land och där fler och fler blir sysselsatta inom matsektorn i alla delar av vårt land. Det tror jag är ett sätt och en viktig del i att komma vidare i det här arbetet. Vad är hindren för att ytterligare tillväxt ska ske vad gäller till exempel jobb i alla delar av vårt land? Att ta reda på det bedömer jag är den viktigaste ingrediensen för att saker och ting ska bli verklighet, vilket jag tror att vi alla vill. 90 (S): Jag vill ställa min fråga till . är det så att kvinnor slutar att få betalt en normal arbetsdag. De jobbar alltså gratis mellan 15.53 och 17.00. Det beror på lönediskrimineringen. Det här bidrar starkt till att kvinnors livsinkomst är 3,6 miljoner lägre än mäns och att varannan kvinna som går i pension blir garantipensionär, det vill säga i praktiken fattigpensionär. Ett effektivt sätt att komma åt de här osakliga löneskillnaderna är lönekartläggningar. behöver man bara göra det . föreslår att man ska göra det för att komma åt skillnaderna och för att inte glömma bort hur man gör kartläggningen. Min fråga är därför: Kan ministern tänka sig ? 91 Statsrådet (FP): Först försökte landsbygdsministern besvara frågan; sedan ställdes den till arbetsmarknadsministern. Men den hamnar på mitt bord eftersom jag ansvarar för diskrimineringslagstiftningen. Vi vet att lönekartläggningar är effektiva, och vi vet att de har fungerat historiskt sett. När man får svart på vitt om löneskillnaderna mellan kvinnor och män blir det svårare att inte göra någonting åt situationen. gjorde regeringen bedömningen att man skulle göra dem mer sällan. Det var av regelförenklingsskäl – vi behöver minska regelbördan på framför allt små och medelstora företag. Sedan har vi haft en diskussion i , och det finns ett politiskt tryck i frågan. Min utgångspunkt är att vi ska återkomma med ett lagförslag om att göra lönekartläggningar oftare. Värdet av dem överstiger egentligen regelbördan, men det är en fråga som bereds i . 92 (S): Det här är en väldigt viktig och brådskande fråga, så jag hoppas att det verkligen händer något . Precis som säger är det snarare till hjälp för företagen att göra det i stället för . Det är på grund av att är så pass sällan att man hinner glömma hur man gör. Det är dessutom väldigt effektivt, för man tvingas som arbetsgivare att titta på de löneskillnader som finns, jämföra män och kvinnor och se om det finns osakliga skillnader. Nästa steg är att åtgärda de här skillnaderna. Om man då gör det här finns det en chans att faktiskt kunna minska lönediskrimineringen. är det så att det kommer att dröja innan lönediskrimineringen mot kvinnor försvinner om inte takten ökar. har den varit ungefär en minut , så jag hoppas verkligen att regeringen kommer till skott i den här frågan. 93 Statsrådet (FP): För att uttrycka mig väldigt konkret kan jag säga att det finns en utredare som tittar på det och som kommer att presentera sitt förslag . Direktiven är tydliga: Vi vill se en översyn i enlighet med det tillkännagivande som kommer från . Det här är ett av verktygen för att motarbeta lönediskriminering. Vi behöver göra mycket mer. Vi behöver också titta på de kvinnodominerade yrken, ofta akademikeryrken, där det lönar sig sämre att utbilda sig för en kvinna än för en man. Det yrke där vi tappat mest i konkurrenskraft när det gäller löner är läraryrket, ett kvinnodominerat yrke där lönerna har gått rakt nedåt jämfört med andra yrken. Vi ser en huvudförklaring i den kommunalisering som genomförde som skolminister, och vi ser ett linjärt samband mellan minskade löner till lärare och kommunaliseringen. Det är en fråga där partierna tycker lite olika, men vi behöver lyfta upp den på bordet. Vi behöver också göra särskilda satsningar för att trycka upp vissa yrken, vilket regeringen nu gör på till exempel karriärtjänster för lärare. Men i frågan som frågeställaren ställer är vi helt överens, och jag räknar med att återkomma efter det att utredningen är färdig. 94 (S): Min fråga går till arbetsmarknadsministern. Sedan den moderatledda regeringen tillträdde har arbetslösheten ökat med . Långtidsarbetslösheten har tredubblats, och ungdomsarbetslösheten är nu så hög att EU beviljar stöd till för att bekämpa den eftersom man inte anser att den åtgärder har varit tillräckligt effektiva. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Kommer regeringen att se till att de arbetslösa ungdomarna får ta del av det stödet, och kommer regeringen att se till att ta fram en ny politik för att bekämpa ungdomsarbetslösheten eftersom den nuvarande politiken uppenbarligen inte har lyckats? 95 Arbetsmarknadsminister (M): Tack, , för frågan! Den har vi diskuterat tidigare. Det är en av våra absolut mest prioriterade frågor att fler unga har ett jobb att gå till. Att starta sitt vuxna liv med att inte ha ett jobb att gå till, att inte känna sig behövd och att inte kunna försörja sig själv är en väldigt problematisk start. Därför har vi aktiva åtgärder inom många områden och många verktyg för att underlätta att jobben ska både växa till och komma fler unga till del. En del i detta handlar om att sänka kostnaderna för att anställa unga. Det har gett uppemot 10 000 nya jobb för unga. Vi har sänkt restaurangmomsen eftersom vi vet att väldigt många har sitt första jobb i den branschen. Jag möter arbetsgivare , senast , som berättar för mig att de har kunnat växa just på grund av de här sänkningarna. Det har lett till jobb för unga. Jag får ta nästa del i nästa svar. 96 (S): Jag hoppas att jag får tacka arbetsmarknadsministern för att hon svarar på mina frågor efter nästa svar, för jag fick inget svar på någon av de två frågorna. Kommer regeringen att agera och se till att de unga får del av EU-stödet? Det var den ena frågan. Finns det någon ny politik för att bekämpa ungdomsarbetslösheten eftersom den gamla politiken uppenbarligen inte har lyckats? Det var den andra frågan som jag hoppas få svar på. Det som arbetsmarknadsministern beskriver, fru talman, är åtgärder som alla dömer ut. Man konstaterar till exempel att om sänkningen av restaurangmomsen har gett några jobb är det väldigt få jobb, och det är i så fall till en kostnad av i runda slängar 1 ½ miljon per jobb. Det är ineffektiva och dyra åtgärder som inte har lett till att ungdomsarbetslösheten har kunnat pressas tillbaka. De har i stället gjort att ungdomsarbetslösheten har ökat. Min fråga är alltså: Finns det någon ny politik för att pressa tillbaka ungdomsarbetslösheten? 97 Arbetsmarknadsminister (M): På fråga ett om EU är mitt svar att vi är 20 av 28 länder som har regioner som kommer att ta del av stödet. Som jag har nämnt tidigare vid ett flertal tillfällen här i kammaren kommer det via socialfondsmedel. Det är så vi administrerar; det är det bästa sättet att nå ut till den delen av så att unga får det stöd de behöver för att få jobb. Den andra frågan handlar om vad vi gör fortsättningsvis. I varje budget lägger vi förslag som underlättar att fler unga får ett jobb att gå till. sänker vi kostnaderna ytterligare för de yngsta ungdomarna, de under 23. Vem dömer ut? En del tycker att det kostar pengar, men jag vill säga att prioriteringar kostar pengar. Att prioritera unga kostar, och vi väljer att lägga dessa resurser på de unga för att de ska ha ett jobb att gå till. Arbetsgivarna som jag träffar dömer inte ut den här satsningen utan säger tvärtom att den har lett till att fler unga faktiskt har ett jobb att gå till. Att höja kostnaderna, som vill göra, kommer att påverka jobben i negativ riktning. 98 (M): Jag vill ställa en fråga till arbetsmarknadsminister . utsåg regeringen en ny generaldirektör för . före utnämningen tillsatte man en utredning som ska göra en översyn av Arbetsförmedlingen, den stora översyn som vi alla känner till. Den ska vara färdig . Min fråga är därför: Finns det risk att det nödvändiga förändringsarbetet inte kommer i gång omgående utan får avvakta i väntan på att översynen ska bli klar? 99 Arbetsmarknadsminister (M): Tack, , för frågan! När jag presenterade den nye generaldirektören, , var jag väldigt tydlig med att han inte kommer att kunna vila sig i form tills översynen är klar. Det finns jobb att göra på Arbetsförmedlingen här och . Det handlar om att effektivisera och jobba bättre mot arbetsgivare. kommer att ha mycket att ta tag i från när han börjar sitt arbete. Jobben är vår viktigaste fråga. Vi ser också att Arbetsförmedlingen har en väldigt viktig funktion – inte att skapa jobb, för det gör arbetsgivarna, men att matcha de arbetsgivare som behöver arbetssökande och de arbetssökande som behöver komma i arbete. Vi har inte gjort någon översyn av Arbetsförmedlingen . Vi tror att detta är en viktig del också av ett förbättringsarbete . På lång sikt har vi en översyn, och på kort sikt, här och , måste och hela Arbetsförmedlingen också arbeta på att bli ännu effektivare. 100 (M): Det vore jätteintressant om arbetsmarknadsministern kunde nämna något om översynen och vad den kommer att innehålla. 101 Arbetsmarknadsminister (M): Ett fokus i översynen gäller hur vi kan vässa verktyg och insatser. Arbetsmarknaden har förändrats , då vi senast såg över Arbetsförmedlingen. Också sammansättningen av de arbetslösa har förändrats. Det finns andra behov än det fanns tidigare. Då är det också viktigt att de insatser som Arbetsförmedlingen jobbar med blir vassa och träffsäkra. Det handlar också om hur Arbetsförmedlingen ska jobba med andra aktörer – med kommuner, kompletterande aktörer och andra myndigheter – för att just matchningen av den arbetssökande ska bli så bra som den bara kan. Det är en väldigt viktig fråga. Hur ska samverkan förbättras? In the end handlar det ju om att den som kommer till Arbetsförmedlingen ska få stöd och hjälp och rustas och matchas till ett jobb. Det är det vi förväntar oss av Arbetsförmedlingen. 102 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed vill jag tacka ministrar och statsråd för deltagandet i frågestunden, som härmed är avslutad. 8 § om energieffektivisering inom industrin betänkande 2013/14:NU10 om energieffektivisering inom industrin (skr. 2013/14:42) föredrogs. 103 (S): Denna debatt och vårt betänkande kanske upplevs som lite spretiga. Vi behandlar dels om energieffektivisering inom industrin, dels ett antal viktiga energimotioner från allmänna motionstiden. Jag tänker uppehålla mig vid och några av våra reservationer. Självklart står vi bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 1. När det gäller kan jag konstatera att vi socialdemokrater är överens med regeringen om synen på rapporten. Det finns värdefulla synpunkter i den som är intressanta att ha med i det fortsatta arbetet. Programmet för energieffektivisering inom industrin hade som fokus bibehållen konkurrenskraft och ökad takt i energieffektiviseringsåtgärderna. Och där är också vinsterna. Frågan om energieffektivisering – att spara energi och att använda varje kilowatt på smartast sätt – har med detta program kommit upp på företagens vd:ars bord. Det är egentligen det allra viktigaste: att frågan om energianvändning i företaget ligger på ledningens bord. Men kanske är det svårt att räkna siffror på detta. Det blir mer ett förändrat synsätt, vilket är bra för oss alla. har utifrån sin granskning dragit ett antal slutsatser och lämnar, som man ska, ett antal rekommendationer till regeringen. Bland annat säger man att om ett nytt program för energieffektivisering ska införas är det viktigt att fastställa kvantifierbara mål. Det behövs också uppdaterad översikt över de olika målen, vad de innebär och hur de påverkar varandra. Det behövs också ett förtydligande av målet om energieffektivisering och att man analyserar hur styrmedlen påverkar företagen ekonomiskt och i vilken utsträckning styrningen ger incitament att minska utsläppen. Detta ska rapporteras till . Vi är, som jag inledde med att säga, överens med regeringen om svaren på slutsatser: Det är bra att fundera över hur styrmedel används, så att de inte krockar med varandra och blir improduktiva, och uppställda mål bör vara tydliga och uppföljningsbara. Det ursprungliga beslutet att införa PFE handlade om bibehållen konkurrenskraft och minskad energiförbrukning, alltså att öka takten i energieffektiviseringen i den elintensiva industrin. Vi socialdemokrater tycker att PFE har varit lyckosamt och vill se en fortsättning i annan form eftersom regeringen har gjort tolkningen att EU:s riktlinjer för statligt stöd inte gav möjlighet att fortsätta med programmet. Detta ger vi tillsammans med Vänstern och uttryck för i reservation 1, där vi vill att regeringen kommer tillbaka till med förslag på lösning för att åstadkomma det som PFE gjorde så bra: att takten i energieffektiviseringen inom den elintensiva industrin ökar och att man också tar till vara de värdefulla erfarenheter som kommit fram från arbetet och också rekommendationer om styrmedel med mera. I övrigt när det gäller energieffektiviseringsåtgärder kommer EU:s energieffektiviseringsdirektiv att hanteras i näringsutskottet och debatteras här i kammaren . Därför lägger jag inte mer tid på denna så viktiga fråga just nu – energieffektivisering är ju det glömda bränslet, och det behöver diskuteras än mer. Ett annat viktigt område av alla de områden som berörs i betänkandet är biogas, och jag kan konstatera att det är en hel del vackra ord från regeringssidan men knappast någon handling. presenterade tillsammans med och en rapport, Förslag till en sektorsövergripande biogasstrategi, som lade fram ett antal förslag för att stärka biogasens konkurrenskraft och som riktade sig till allt från regering till regioner, kommuner, myndigheter och näring. Detta var 2010, och senast utskottet behandlade frågan var , . Då var svaret att man avvaktar utredningen om fossilfri fordonsflotta. har den kommit, och svarar man att vi måste vänta ännu längre. Hur länge ska branschen, företagen, jordbruksnäringen med flera vänta på besked om det kommer en nationell biogasstrategi eller inte? Vad vill man med biogasen framöver? Vi har tillsammans med och en reservation där vi beskriver vår ambition och syn för biogas. Vi vill se en övergripande plan, strategi för hur staten, regioner, kommuner, företag ska kunna samarbeta och utveckla detta till en stark produktion till gagn för miljö, klimat, och hälsa, och vi vill se mål för det. Politiken behöver sätta upp mål som visar på ambition och vilja. Det gör det lättare för företag, forskning med mera att se varthän politiken vill. Så här på slutet ska jag säga några ord om den så viktiga vattenkraften. Just är det mycket som sker som rör vattenkraftsproduktionen – allt från vattendirektiv till utredningar och nationella strategier – och det finns ett antal styrmedel som kan vara kontraproduktiva i sin utformning. Vi behöver vattenkraftsproduktionen. Vi behövde den i går, vi behöver den och vi kommer att behöva den . Detta är viktigt att slå fast. Här hoppas jag på bred samsyn när det gäller hur viktig vattenkraften är. : Just är det mycket som sker som rör energipolitiken, och det är viktigt att hålla tungan rätt i mun vid behandling av allt som kommer. Det handlar om EU:s klimat- och energimål 2030, EU:s energieffektiviseringsdirektiv, kontrollstationen för elcertifikat och den aviserade kontrollstationen 2015 som gäller energibalans, kostnad och klimatpåverkan. Dessutom är det val till och riksdagsval . Detta innebär att vi politiker i , i EU, i riksdag och regering, i regioner och kommuner, verkligen måste se hur allt hänger ihop och hur olika delar påverkas av olika beslut. Det är otroligt viktigt för samhället, energisystemet och branschen. Vi måste ha en helhetssyn och helst, som jag alltid tar upp i mina anföranden, en bred parlamentarisk samsyn. Det skulle ge stabilitet till ett långsiktigt hållbart energisystem. Med det här sagt yrkar jag än en gång bifall till reservation 1, men jag står självklart bakom alla våra reservationer. 104 (MP): Betänkandet som vi debatterar behandlar många olika frågor. Jag väljer att fokusera på det som är huvudfrågan i betänkandet, nämligen energieffektivisering. Energi är, oavsett form, en resurs som behöver användas klokt, och effektivisering är en central del i en hållbar energipolitik. En klokare användning leder till en minskad användning, som är ett villkor för att man ska kunna skapa ett hållbart och förnybart energisystem. Det ger även stora fördelar för användaren, som kan minska sin sårbarhet och sina kostnader. Målet bör vara att användningen av energi minskar även när ekonomin växer. var jag i för att studera deras klimat- och energipolitik. I har partierna över blockgränserna enats om målet att minska energianvändningen . Även skulle behöva ett mål för minskad energianvändning för konkurrenskraftens, industrins och miljöns skull. Just nu pågår kampen om EU:s klimat- och energimål . finns tre mål, ett för minskade klimatutsläpp, ett för andelen förnybar energi och ett för energieffektivisering. har förespråkat tre mål, men regeringen har valt att stödja en försvagning i enlighet med förslag, som bara är ett bindande mål: ett klimatmål. Det förnybara målet föreslås vara frivilligt, och målet om energieffektivisering släpps helt. Alliansens motstånd mot energieffektivisering avspeglas också i budgeten. Sedan de lade om energipolitiken 2009 har det skett en halvering av stödet till energieffektivisering. Det innebär att hushåll, företag och kommuner har sämre möjligheter att arbeta med energieffektivisering. Programmet för energieffektivisering i industrin, PFE, tas nu bort. Regeringen hänvisar än en gång till . Något nytt förslag om hur energieffektivisering i industrin kan ske har regeringen inte lämnat. , och har ett enigt förslag som handlar om att det behövs ett nytt program för industrin och att detta program ska tas fram utifrån de goda erfarenheter av PFE som finns tills . Det finns mycket att göra för den som ser energieffektiviseringen som viktig för klimatet och konkurrenskraften. För att stödja arbetet med energieffektivisering föreslår , och ett införande av vita certifikat. För att öka effektiviteten i energianvändningen har många länder infört system som skapar en marknad för energieffektivisering och minskad energianvändning. Sådana system finns i , , , och i samt i över hälften av delstater. Utformningen av systemen varierar stort, men gemensamt är att man ger ett ansvar för att energieffektivisering ska ske. Det funkar ungefär som dagens gröna elcertifikat men syftar till att minska energianvändningen. I ett system med certifikat måste elleverantörer medverka till att elanvändningen effektiviseras med en viss andel av den mängd de säljer. Det är valfritt för bolaget att genomföra åtgärderna själv eller att göra det genom att köpa intyg, så kallade vita certifikat, från andra aktörer som visar att de har minskat energianvändningen. Vilka investeringar som ska godkännas tas fram av energimyndigheten. Det kan handlar om byte av fönster eller om elsnåla vitvaror i hyresfastigheter. Marknaden gör att de billigaste effektiviseringsåtgärderna efterfrågas, vilket ger möjlighet att styra resurserna till de mest kostnadseffektiva besparingsåtgärderna. Ett system med vita certifikat är ett väldigt pedagogiskt verktyg för att stimulera till minskad energianvändning. fastslog att potentialen för effektivisering är väldigt stor och att effektiviseringsåtgärderna är lönsamma på kort sikt för både den enskilde och samhället men att de inte genomförs eftersom det saknas styrmedel. I EU:s direktiv för energieffektivisering förordas nu ett införande av vita certifikat för att man ska ta tag i den viktiga frågan om energieffektivisering. Men den har i sitt förslag i stället valt det kryphål som finns, som säger att man kan välja andra åtgärder. Regeringen har dock inte preciserat vilka andra åtgärder man föreslår i stället för EU:s förslag om vita certifikat. anser att behöver införa ett ansvar för smart energianvändning. Alla internationella erfarenheter visar att ett system med vita certifikat är effektivt och fungerar som drivkraft för minskad energianvändning. Jag vill påminna om att den minskade energianvändningen är viktig för de mål som finns i energipolitiken som handlar om att ta hänsyn till konkurrenskraften, att minska vår sårbarhet och att minska miljöpåverkan. Jag yrkar bifall till reservation 6. 105 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 5, 8 och 19. Eftersom vi redan har debatterat energipolitik mycket i samband med betänkande NU9 ska jag bara berätta hur vi tänker angående våra tre motioner i det här betänkandet. Vi har en motion om energieffektivisering i byggnader, då vi önskar att energieffektiviseringen ska gå lite fortare. bör uppmana regeringen att införa ett system med energieffektiviseringslån så att bättre finansieringsmöjligheter för att genomföra upprustning och renovering av bostadsbeståndet skapas. Detta skulle påskynda en samhällsnödvändig effektivisering. skapas fler arbetstillfällen och energieffektiva bostäder för framtiden. Kommunala särkrav rörande byggnaders energiprestanda är ett problem. Enhetliga nationella energikrav för lågenergihus bör införas, då det skulle bli billigare att bygga. Kravet bör sedan successivt skärpas för att skapa en långsiktigt hållbar och miljövänlig utveckling. Biogas har flera användningsområden. Enligt min åsikt bör biogasen i första hand nyttjas som drivmedel. Störst samhällsnytta skapas om den används av tunga fordon inom transportsektorn. En central del är att producenten kan ansluta sig till stamgasnätet. Det är önskvärt med en utbyggnad av gasnätet så att nätet når ut till jordbruksintensiva regioner, där potentialen att nyttja stallgödsel är stor. Jag anser att bör uppmana regeringen att verka för en utbyggnad. En nationellt samordnad kompetens som drar upp riktlinjerna för en nationell gasstrategi bör komma till stånd. Generella regelverk behöver inte nödvändigtvis vara det mest samhällsekonomiskt korrekta. Stordriftsfördelar kan skapas genom att investeringarna koncentreras till geografiskt begränsade områden. Jag ska säga några ord om vindkraft, som vi redan har pratat om. Jag har redan utvecklat vad vi tycker. Det jag inte har nämnt är att vi tycker att planeringen för vindkraften till 2020 är alltför optimistisk. Det kommer att bli mycket besvärligt att hantera en så stor mängd vindkraft på elnätet.