prot · H10989 · 2014-03-25 00:00:00 — Det är inte gigantiska summor om man jämför med skattefusket. Skattefusket beräknas uppgå till över 100 miljarder. I det här sammanhanget får man se kostnaden för att försöka ringa in var vi har skattefusk som en investering. Det är på samma sätt när man ger myndigheter som resurser för att jaga skattebrottslingar. Det är en investering. Det kan te sig som en kostnad först. Men man ser att för varje skattekrona som man satsar får man in flera skattekronor genom att man kan ringa in brottslingarna. Det ger i bästa fall också en förebyggande effekt. När man vet att man riskerar att åka fast ökar chansen att man sköter sig. Det är väldigt viktigt. När det gäller och kan man se att det finns ett fusk. Det är inte så att det är helt problemfritt. Det finns många som fortfarande köper tjänster svart som man skulle kunna få RUT-avdrag för. Det är för att man tycker att det är för dyrt. Det finns egentligen inte någon nedre gräns. Det kan vi se när man utnyttjar papperslösa på arbetsmarknaden. Det är de som står på den absoluta botten på arbetsmarknaden. Man är beredd att betala per dag. Tyvärr är det inte automatiskt så när man inför skatteavdrag att alla plötsligt kommer att utnyttja tjänsten vitt. Risken finns att skattefusk fortsätter. Man är helt enkelt inte beredd att betala människor den lön som de behöver för att klara sig och för det arbete de lägger ned. När det gäller ROT-avdraget finns det tyvärr ett omfattande fusk även där. Vi kan se att man trissar upp arbetskostnaden. Sedan försöker man minimera materialkostnaden. Det har fått fortgå alldeles för . säger regeringen att den ska göra någonting åt det. har det varit så att man kan begära ut pengar kontant utan att lämna in en faktura. Det öppnar för fusk. De seriösa hantverkarna vill att vi ska göra något åt det. Det kan vi se över hela arbetsmarknaden . Där det finns fusk, som till exempel inom byggbranschen och transportsektorn, är det de seriösa företagen som bönar och ber att vi ska göra någonting åt problemen. De riskerar att bli utkonkurrerade. Det är ett sjukt system där man nästan måste skattefuska för att klara sig ekonomiskt. Man blir utkonkurrerad av andra som har satt i system att skattefuska. Det är en fruktansvärt allvarlig utveckling. när man diskuterar skattefrågor känns det som att det är ett speciellt område där det handlar mer om incitament och att vilja betala skatt. När det gäller övriga brott har vi ambitionen att alla ska följa lagen. Gör man inte det ska det bli en påföljd. Vi borde ha den ambitionen också här. Jag tror att vi skulle kunna få in mer skattepengar om vi satsar mer på området. 118 (FP): Jag tror för min del att det viktigaste som har hänt på det här området , eller så, är att attityden till svartarbete har förändrats. Det anses numera lite fulare och nästan klandervärt att jobba svart och även att köpa svarta tjänster. Det föreligger absolut inte någon partipolitisk oenighet om detta. Det är det allra viktigaste med den undersökning som vi här har fått. Vi kan se till vad som har skett. Frisörer ska ägna sig åt att klippa hår, gärna en hästsvans till exempel, och inte åt att frisera sina eller andras ekonomier. Tvätterier är en annan bransch där det förekommit mycket. De ska ägna sig åt att tvätta kläder eller vad det nu kan vara och inte åt att tvätta pengar. Detta är två ganska bra exempel på de många åtgärder som behövs. var inne på andra åtgärder i andra branscher där det behövs. Inom transportbranschen vet vi att det förekommer väldigt mycket svartarbete av olika slag, och i byggnadsbranschen, som inte minst ofta påpekar, föreligger det väldigt stora behov att gå vidare på det området. Jag är helt övertygad om att det gör det. Det finns ibland en attityd från Socialdemokraterna och här att man missaktar de reformer som har gjorts. Det tycker jag är tråkigt. Jag tror att vi i grund och botten är överens om införandet av ROT-systemet, som innebär en skattesänkning på ett visst arbete, att vi inför till exempel personalliggare eller kräver att alla ska lämna kvitton. Det är saker vi är överens om. Särskilt viktigt är det som också var inne på. Alla sådana åtgärder syftar till att utjämna konkurrensen mellan dem som inte vill följa lagarna och dem som är väldigt besjälade av det. Det finns ingen som är så gynnad som organiserad brottslighet av att vi inte har en ordentlig kontrollapparat. Om vi inte har en ordentlig kontrollapparat riskerar vi att de seriösa företagen slås ut. Det som har hänt har skett i stor politisk enighet. Det är väldigt viktigt att erinra om det, herr talman. Sedan kan man alltid diskutera om det har gått tillräckligt fort och om rättssäkerheten har tillgodosetts på alla punkter. Men totalt sett är det en väldigt viktig attitydförändring som har skett under i , nämligen att det är klandervärt att ägna sig åt svartarbete. Vi ska vara positiva till att det är på det sättet. Sedan behöver vi göra saker på väldigt många fler områden. Det gäller inte minst de områden som har nämnts här, nämligen transportområdet och byggnadsområdet. 119 Finansminister (M): Skattesystemets legitimitet är central för att ekonomin ska fungera väl och för att vi ska ha starka offentliga finanser och ha råd med den välfärd vi behöver. Jag tror att det är tre egenskaper i skattesystemet som är mest centrala. Den första är att vi ska ha låga snedvridande effekter i skattesystemet så att vi kan få in skatteintäkterna med låga negativa effekter på jobb, investeringar och tillväxt. Ju mer skada skatterna ställer till med i samhällsekonomin, desto mer impopulära får vi anta att de blir. Ju mindre skada de gör, desto mer värdefull är den välfärd vi får för skattepengarna. Den andra utgångspunkten tror jag är rättssäkerhet och enkelhet – att det är enkelt att göra rätt, att man uppfattar att skattesystemet är enkelt att använda för människor och att man utan stora ansträngningar kan se till att den skatt man ska betala betalas in. Den tredje tror jag är att det finns en känsla av att man gemensamt i samhället betalar skatterna, det vill säga att man upplever att de flesta medborgare i samhället betalar sina skatter ungefär på det sätt som de bör göra. Det är därför jag tror att denna typ av undersökningar som har gjort om allmänhetens attityder är centrala. Det är viktigt att företagare uppfattar att konkurrensen från företag som skattefuskar är på väg ned och att det är en rätt kraftig nedgång som vi ser och som vi ser brett över branscher. Det är viktigt att människor, inte minst ungdomar men också andra, upplever att det är färre som svartarbetar och att är att man inte gör det. Det ger också en indikation om hur det förhåller sig ute i samhället. Det vi vet från andra områden är att allmänhetens bedömningar av inflationsförväntningar, arbetslöshet eller vad vi nu talar om är effektiva sätt att mäta vad vi har för nivå på olika samhällsfenomen. Det är också så vi gör sakbedömningar på andra områden när det gäller till exempel arbetskraftsundersökningar. Då frågar vi helt enkelt människor hur mycket de arbetar, och sedan bedömer vi det. Det är det som är grunderna för det mesta av den statistik vi har. Sedan kan man kanske tycka att det som har gjorts, som är en attitydundersökning från ett opinionsundersökningsföretag som jag tror heter , är en annan sak än att göra statistiskt baserade undersökningar som vi normalt sett låter göra. Jag tror att det är klokt att lägga ett uppdrag på att helt enkelt, med hjälp av de forskare som arbetar på området, ta fram ett bra underlag för hur vi ska kvantifiera och mäta skattefel över tiden. Jag inser att det finns ett antal svårigheter i detta som kanske skiljer det från en del andra områden, men jag är övertygad om att man med breda statistiska urval kan få fram en bra och grundlig information. Den kan då användas för att kalibrera inom vilka områden vi gör undersökningar av skattefel och skattefusk. Jag tror att den grundläggande inriktning som har valt är rätt viktig: att vi helt enkelt koncentrerar resurserna på att söka efter skattefel på de områden och de branscher där vi tror att de finns och att vi därtill gör lite djupare revisioner. har rätt i att den ena delen av arbetet är att följer upp lagar och regler. Den andra delen är naturligtvis att skärpa lagar och regler som vi har gjort på en hel del områden. Jag kan nämna att vi här i vår kommer att få den stora företagsskatteutredningen, där huvudinriktningen vad jag erfar är att titta på olika vägar att relativt kraftigt begränsa möjligheterna till ränteavdrag. Det kan både göra systemet bättre fungerande samhällsekonomiskt och minska möjligheterna till skatteundandragande. 120 (V): Det var lite felciterat där, . Jag erkände inte att skattefelet har minskat; jag ifrågasatte tolkningen av . Däremot välkomnade jag att attityderna till skattefusk har förbättrats. Det är trots allt en viss skillnad. Jag tolkar finansministerns besked här om det nya uppdraget som ett slags underkännande av uppdrag. Man klarar bara en halv av tre möjliga uppgifter, egentligen. Det kom ingen kvantifierad beräkning, det kom ingen ny skattefelskarta och man kunde inte visa direkt hur skattefelet har utvecklats –2012. Det är väl positivt att man gör ett omtag med hjälp av forskare. Jag har en uppföljande fråga till : Hur ser tidsperspektivet ut? Och har finansministern en åsikt om ifall vi då kan få se en ny kvantifierad skattefelskarta? Det handlar naturligtvis också om åtgärder mot skattefusket. Från sida anser vi att det bör tas fram en nationell handlingsplan mot skattefusk, svartjobb och social dumpning. Det ska vara en plan som sträcker sig över och som omfattar flera myndigheter med uppdrag att samverka. Vi efterlyser till exempel personalliggare inom byggbranschen och också inom andra branscher som städ- och flyttbranschen. Vi vill ha förslag om individuell redovisning av löner och skatter på månadsbasis. Jag får avsluta med att tacka för debatten och ge ministern en liten läxa och ett litet medskick: bättre uppföljning av skattefelet, och där har vi fått ett halvt löfte. Vi vill också ha fler konkreta åtgärder mot skattefusket. 121 (M): Jag brukar i vanliga fall ha ganska tuffa debatter med . Men har han en försonlig och konstruktiv ton, och det tycker jag att man ska välkomna. Vi är ju alla överens om att skattefusket måste minska. Däremot reagerar jag skarpt på och Socialdemokraternas argumentation. Det är inte seriöst. går upp här och gör en poäng av att skattefusk är brottsligt. Det är väl ingen som tycker annorlunda. Frågan är: Vad är det Socialdemokraterna gör för att ändra på det? Föreslår ni att vi ska höja straffen för dem som skattefuskar och för dem som arbetar svart? Finns det något sådant konkret förslag från Socialdemokraterna? Nej, det finns det inte. Jag tror aldrig att Socialdemokraterna har kommit fram med ett förslag om att skärpa straffen mer än vad gör. Ökar ni anslagen till för att genomföra sådana här kontroller? Googla Socialdemokraterna och budget 2013 så ser ni på sista sidan att det är noll kronor i anslagsökning till ! Det gör att det bara är larv och trams att stå här och kräva mer kontroller och mer pengar när det egna partiet faktiskt inte föreslår det. Det enda som Socialdemokraterna vill göra är att de vill minska på RUT- och ROT-avdragen. Det ska bli mindre möjligheter att använda sig av dessa avdrag – det som har varit verktyget inte för att eliminera svartarbetet fullständigt men för att minska det påtagligt. Man vill lägga på en kilometerskatt som kommer att göra att den svenska åkeribranschen kommer att få det tufft med utländsk illegal, svart arbetskraft. Man vill höja restaurangmomsen, man vill höja arbetsgivaravgifterna för ungdomar och man vill diskutera att återinföra arvs- och gåvoskatten och förmögenhetsskatten. Allt detta är sådant som kommer att öka skattefusket. Ge seriösa och konkreta besked, ! har du chansen. Vad vill ni konkret göra för att minska fusket? Och kom inte och påstå sådant som ni inte föreslår. 122 (S): Lösningen på alla problem är inte hårdare straff. Det framhålls här att det finns påföljder. Problemet är att risken att åka fast är så liten. Det är det man måste förstärka. Dessutom har skatteutskottets S-grupp väckt en kommittémotion som handlar om många åtgärder som vi vill vidta på området. Bland annat gäller det krav på månadsredovisningar och krav på personalliggare. Det är exempel på reformer för att öka upptäckten och ringa in dem som skattefuskar. Det handlar både om att förebygga att man fuskar från början eftersom man vet att man riskerar att åka fast och om att ringa in dem som väl har fuskat. Min motfråga är: Vad gör regeringen för att följa upp dessa förslag, som skulle kunna leda till att vi minskar skattefusket och får in mer skattepengar? Inte minst skulle vi kunna förbättra situationen för de seriösa företagen. Det är nämligen ett av de allra största problemen: Företagare säger att de riskerar att få lägga ned om ingenting händer och om regeringen inte kommer till skott med åtgärder. När så många andra har satt i system att skattefuska blir det ju en dominoeffekt där man tvingas antingen följa med och själv skattefuska, för att överleva i konkurrensen, eller lägga ned sin verksamhet. Det är den verklighet många seriösa företag står inför , och det har inte förbättrats. Inom vissa branscher har det mångdubbelt förvärrats. Mina frågor är därför: Vad gör egentligen regeringen på det här området? Om man inte ens vill titta på var skattefusket finns, hur ska man komma åt det? Det första steget är ju att se en aktuell redovisning, och sedan gäller det att ringa in områdena där det finns skattefusk. Det här är en investering, för om vi genomför de förslag där man ökar kontrollen av oseriös verksamhet kan vi få in mer skattepengar. De miljarder vi går miste ska vi ha in, och de seriösa företagen ska ha bra villkor. 123 Finansminister (M): Låt mig till att börja med tacka för att vi har haft den här viktiga debatten. Skattefelskartan har utgjort en viktig grund för skattepolitiken och även för ett mer effektivt sätt att jobba med skattefelen. Skattesystemet är centralt inte bara ur samhällsekonomisk synvinkel utan också ur ett bredare perspektiv när det gäller tilltro till myndigheter, tilltro till samhället och tilltro till en fungerande gemenskap i vårt land. Jag vill på en punkt invända mot beskrivning. Jag vill verkligen inte underkänna det arbete har gjort på området; de har utifrån de utgångspunkter som fanns för uppdraget levererat ett bra svar. Däremot finns det starka skäl att vidta ytterligare åtgärder och göra ytterligare undersökningar, samt kanske utveckla nya instrument för att se om vi kan skapa en skattefelskarta som går att följa och som även fungerar som en inriktningsgrund för den riskbaserade skattekontrollen. Sedan är det naturligtvis så att regeringen vidtar breda åtgärder på området. Vi har genomfört en hel rad förslag, inte minst inom skattelättnader, som gör att skattekilarna har minskat och som gör att skatteundandragandet minskar. Vi har lagt fram ett antal tunga förslag för att förbättra kontrollen av uppföljningen, och det ligger ett antal sådana som är på väg fram. Vi har också ändrat regelverket på viktiga punkter för att helt enkelt minska skatteundandragandet, där de stora förändringar som har gjorts kring ränteavdragen i bolagsskatten kanske är det mest centrala. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellationerna 2013/14:239, 240 och 253 om åtgärder mot svag tillväxt 124 Finansminister (M): har frågat statsministern genom vilka åtgärder regeringen avser att minska arbetslösheten och värna industrisysselsättningen. Interpellationen har överlämnats till mig. Han har också frågat mig hur regeringen avser att få fart på den svenska tillväxten och minska arbetslösheten. Jag väljer att ge ett gemensamt svar på dessa interpellationer. Sedan finanskrisen inleddes har läget i världsekonomin varit bekymmersamt. Svensk ekonomi har visat stor motståndskraft under en djup och utdragen lågkonjunktur. En viktig förklaring till detta är att regeringen har stöttat tillväxten aktivt. är ett av få länder i EU som har kunnat behålla en expansiv finanspolitik genom hela lågkonjunkturen. Regeringen har genomfört omfattande åtgärder för att sänka arbetslösheten. Drivkrafterna till arbete har stärkts genom jobbskatteavdraget och den återupprättade arbetslinjen i socialförsäkringssystemen. Utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken har reformerats för att bättre rusta människor för jobb och förbättra matchningen. Arbetskraftsefterfrågan på unga och grupper med svag förankring på arbetsmarknaden har stimulerats med flera åtgärder, till exempel sänkta socialavgifter för unga och nystartsjobb. Regeringens samtal med arbetsmarknadens parter har resulterat i stöd till yrkesintroduktionsavtal. Vi har också gjort omfattande reformer för att stärka företagens internationella konkurrenskraft, vilket är särskilt viktigt för många industriföretag. Det rör sig bland annat om sänkt bolagsskatt, infrastruktursatsningar och satsningar på forskning och utveckling. Den förda politiken har bidragit till att sysselsättningen ökat med över 200 000 personer . Tunga bedömare såsom , och bedömer att åtgärderna leder till varaktigt lägre arbetslöshet. Politiken kommer därför fortsatt att inriktas mot ytterligare sänkta trösklar in på arbetsmarknaden och stärkta jobbchanser för de grupper som har det svårast att hitta jobb. 125 (S): Jag tackar finansministern för svaret. Jobben är den avgjort viktigaste frågan och den moderatledda regeringens stora misslyckande. Runt 400 000 människor är arbetslösa i vårt land. Det är 140 000 fler än när blev finansminister. Det är så hans ämbete ska mätas. Jobben är viktiga för den självkänsla de ger till enskilda människor. Det handlar om friheten att med egen inkomst råda över sitt eget liv. Arbetet bidrar dock också med inkomster till det gemensamma – jobben är grunden för att kunna upprätthålla välfärden. Därför skrev jag tre olika interpellationer för att debattera jobbmisslyckandet. Den första gick till statsministern eftersom jag tycker att han i partiledardebatten talade om arbetslösheten som ett marginalproblem. Han nämnde grupper med svag anknytning till arbetsmarknaden, som nykomna till och ungdomar. Arbetslösheten är inte ett marginalproblem – det är ett brett samhällsproblem i . Därför skrev jag en andra interpellation, till finansministern, om åtgärder mot svag tillväxt. Det gjorde jag inte minst mot bakgrund av att låg tillväxt tillsammans med skattesänkningar på nära 140 miljarder har skapat ett hål i de offentliga finanserna. När blev finansminister 2006 hade 65 miljarder i överskott i offentliga finanser. förväntas ett underskott på i de offentliga finanserna. Det är en försämring med 152 miljarder . Det är så finansministern ska mätas. Den tredje interpellationen handlade om strategin för att minska arbetslösheten när nu skattesänkningspolitiken har misslyckats. Finansministern gjorde konststycket att slå ihop dessa tre olika politikområden i ett svar här i kammaren. Jag är glad över att finansministern är i kammaren och förvisso över att få ett svar på mina interpellationer. Men hans svar gör mig djupt orolig, för det kan sammanfattas med en självgodhet mitt i massarbetslöshetens : Det finns bara en väg. Vi har lyckats med politiken. Det vi föresatte oss har vi klarat. Jag tror att finansministern egentligen känner sig alltmer ensam i den oreda och det haveri som är och kommer att vara eftermälet till jobbpolitiken. Den enda vägens politik à la är ett stort misslyckande, herr talman. 126 (M): är ett välfärdsland, och det vill vi att det ska fortsätta vara. Det ska vara ett land där alla får möjlighet att utbilda sig och där man får vård och omsorg när man är i behov av det. För att även i fortsättningen ska vara ett välfärdsland behöver så många som möjligt i befolkningen ha ett arbete att gå till, genom anställning eller i eget företag, inte utan även och . Vi måste också klara jobben för att våra offentligt finansierade verksamheter ska få de resurser de behöver för att driva en bra verksamhet. har den högsta sysselsättningsgraden i EU. av befolkningen arbetar. Det är så vi har klarat vår samhällsekonomi. Det finns ingen trollformel bakom ekonomisk framgång, bara hårt arbete. Förutsättningarna för ett land som vill skapa jobb är att det finns många och starka företag. Vi vet att har varit ett land med starka företag. Det har gett oss det välstånd vi har . Företagandet ger människor jobb, och jobben leder till löner till anställda men också till skatteintäkter till stat, landsting och kommun. Därför är företagandet och företagsklimatet strategiskt viktigt. Det finns inget annat sätt att skapa välfärd. Företagandet är viktigt för vård, för skola och för omsorg. Företagen finns dock inte för evigt. Vi vet att företag upphör och att de kanske flyttar sin verksamhet. Därför måste det startas nya företag. Vi vet att det finns många unga som vill starta företag och som har idéer, produkter och tjänster. För dem och för alla andra måste politiken göra vad politiken kan. Många av de län i landet som har den högsta arbetslösheten har ett företagsklimat som inte är gynnsamt. Det borde inte vara så, och det behöver inte vara så. Alla våra kommuner måste arbeta aktivt för att skapa ett bra företagsklimat. Självklart har vi en tung lågkonjunktur bakom oss som har påverkat nyföretagandet, men just därför är det extra viktigt att trygga jobben och att fler nya företag startas. Våra kommuner kan göra mycket för att skapa förutsättningar för fler företag. Många av de faktorer som påverkar det finns med i Svenskt Näringslivs rankning av företagsklimatet. Vi vet att företag startas oftare och lättare i de kommuner som har ett bra företagsklimat. Ett gott företagsklimat är ett gott jobbklimat. 127 (S): Vi ser nu effekterna av regeringens politik. Jobbskatteavdraget har inte lett till sänkt arbetslöshet. Arbetslösheten har fortsatt att öka. Det som kallas för återupprättad arbetslinje inom socialförsäkringarna har inte heller lett till att arbetslösheten har sjunkit. Jag vill också ifrågasätta det ordval man väljer. I praktiken handlar det om att människor som har betalat in till sin försäkring sedan inte får ut ersättningen när de väl behöver den. Även om man väljer att kalla detta för ett bidrag är det faktiskt en försäkring. Man har tagit resurser från försäkringen som människor har betalat in till som de har arbetat. Sedan har man lagt detta på skattesänkningar som den gruppen naturligtvis inte omfattas av. Vi kan också se att trots att det har blivit svårt att vara sjukskriven i ökar nu sjukskrivningstalen. Det betyder antagligen att det finns ett stort mörkertal, det vill säga att det finns människor som har blivit utförsäkrade och som är sjuka men som inte längre kvalificerar sig. Trots att många har utförsäkrats ökar sjukskrivningstalen, och det handlar framför allt om psykiska diagnoser som utbrändhet, ångest och stress. Mycket har med arbetslivet att göra, där man har rustat ned arbetsmiljöarbetet och företagshälsovården som fanns till just för att förebygga sjukskrivningar. Man kan se ett direkt samband. Det här är tyvärr en misslyckad politik för de arbetslösa, för de sjuka – ja, för hela vårt land. Det står också i ministerns svar att man har satsat på att öka matchningen och på att rusta de arbetslösa bättre för jobben. Men det är ett totalt misslyckande. Vi kan nämligen se att trots att vi har så hög arbetslöshet – är massarbetslöshet – fungerar inte matchningen. Var femte rekrytering misslyckas. Var femte gång som arbetsgivarna söker personal hittar de alltså inte människor med rätt kompetens. Det borde ge svaret på vad man ska göra i stället, det vill säga satsa på utbildning. Se till att de arbetslösa som inte har grundskolekompetens eller inte har gymnasiekompetens får hjälp med det. Inte ens det kan Arbetsförmedlingen hjälpa till med . Så låst är regelverket.