prot · H10970 · 2014-02-19 00:00:00 — Innan vi övergår till debatten ber jag att få hälsa representanter för den diplomatiska kåren välkomna till den utrikespolitiska debatten. 1 § Utrikespolitisk debatt 2 Utrikesminister (M): Innan jag läser upp den utrikespolitiska deklarationen som ligger på ledamöternas bord vill jag säga detta. Det är en mörk dag i . På gatorna i en av våra huvudstäder dödas människor. De hade enkla och självklara krav på demokrati, på reformer och på europeiskt samarbete. Det var en önskan som länge hade uttryckts av hela den ukrainska nationen. Det var därför som vi i den europeiska unionen genom det östliga partnerskapet öppnade dörren för samarbete, för handel, för reformer och för integration. Vi gjorde det därför att vi var övertygade om att detta låg inte bara i utan i hela och i varje nations intresse. Men låt oss vara tydliga med vad som har hänt. inleddes från rysk sida en målmedveten offensiv av påtryckningar för att förmå att vika av från den väg som man hade valt. Brutala handelshinder blandades med öppna hot, och en vacklande ledning i gav vika. Men när man gav vika sågs det som ett svek av alla de i som hade hoppats på en bättre framtid. På Majdan vajade den europeiska flaggan som symbolen för en önskan om en bättre framtid. Man ville framåt tillsammans med det övriga , inte bakåt mot det som man kände alltför väl. Utan hoten utifrån och vacklan i kunde ha varit tydligt på väg mot en bättre framtid med stödprogram från den europeiska valutafonden, med dörren öppen till det europeiska samarbetet och också med den politiska solidaritet som ligger i detta. Alla problem hade inte lösts, men hade varit på en bättre väg mot en bättre framtid med ett brett och tydligt europeiskt och internationellt stöd. Men det var denna framtid i europeiskt samarbete som starka krafter inte ville se. Och det är därför som ansvaret för dödandet på gatorna i tydligt ligger där det ligger. har president blod på sina händer. Jag fruktar att den väg som han nu har slagit in på kommer att leda till än mer av lidande och våld. Han var den ende som kunde ha förhindrat detta genom att sträcka ut en hand av genuint samarbete med den demokratiska oppositionen i stället för en knytnäve. Människor har skjutits ihjäl med skarp ammunition mot fredliga demonstranter. Men i det våld som utbröt drabbades också poliser och andra. Jag fruktar att nu går mot mörkare dagar, att krisen för landet kommer att fördjupas och förlängas. Jag tror att vi alla i denna kammare känner en djup oro. Men vad våldet må skapa är vanskligt och kort, och det dör som en stormvind på stäppen bort. Jag är övertygad om att i sin helhet förr eller senare i demokratiska former kommer att kasta av sig dessa våldets män. Det som händer i har också visat någonting annat. Det har visat styrkan i den europeiska drömmen, drömmen om ett i fred, frihet och samarbete. Det löser inte alla problem med en gång, men vi löser problemen tillsammans. eller senare kommer den drömmen att segra också i . ska jag presentera den utrikespolitiska deklarationen. utrikespolitik bidrar till frihet, fred och försoning i vår omvärld. Den grundas i de värden som bär upp vårt öppna samhälle och i de intressen som är våra. Arbetet för demokrati, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling genomsyrar vårt lands relationer till andra länder och till det multilaterala samarbetet. Vår utrikespolitik har formats i bred samverkan och har stark förankring såväl hos svenska folket som i denna kammare. Det är en politik som regeringen har drivit konsekvent och som vi kommer att söka mandat för att fortsätta. stod på randen till ett världskrig. Skotten i blev starten på det krig som skulle ödelägga stater och samhällen – ett krig som skulle slå sönder och lämna miljontals människor döda, lemlästade och sörjande, ett krig vars effekter skulle prägla generationer och kontinenter. Det skulle ta innan detta sargade kunde enas och såren från det förflutna börja läkas. När föll 1989 reste sig demokratin. När ideologiska barriärer rämnade fogades nya länkar samman. För sedan vidgades det europeiska samarbetet, som vuxit fram ur krigets aska, då den Europeiska unionen växte med tio nya medlemmar. För en majoritet av dessa stater innebar detta den definitiva bekräftelsen på att det brutala förtryckets järnridå hade ersatts av den hoppfulla europeiska integrationen. historia – vår historia – påminner oss om krigets och diktaturens fasor, men också om samarbetets och frihetens fenomenala kraft. Och om det uppdrag som vår generation, och nästa, har att förvalta och utveckla. går medborgarna i EU:s medlemsländer till val för att påverka den Europeiska unionens riktning och den egna vardagens villkor. Vi har ett gemensamt ansvar för att debatten inför detta val blir saklig, med klara visioner och tydliga alternativ. Och till de röster – i och i övriga – som vill bryta upp eller försvaga det europeiska samarbetet vill vi skicka ett tydligt budskap: Det historiska ansvaret för att bryta sönder det europeiska samarbetet blir tungt att bära. Försvagar man det europeiska samarbetet försvagar man möjligheten till välfärd och utveckling. ska vara en aktiv del av ett starkt, enat och öppet – ett som står starkt i arbetet för frihet, fred och demokrati, för mänskliga rättigheter och för ekonomisk utveckling. Regeringen vill se en fördjupad och väl fungerande inre marknad, där de återstående hindren i en snabbt växande tjänstesektor och i den digitala ekonomin rivs och där potentialen i att allt fler kvinnor förvärvsarbetar tas till vara. Det ska vara en marknad där utveckling av det gemensamma regelverket bidrar till nödvändiga reformer av föråldrade strukturer och där den enskilde uppmuntras att utnyttja möjligheterna att studera, arbeta och vistas i andra länder. Så skapas tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, men också förståelse, samhörighet och tolerans. Vi ser allvaret i de globala utmaningar som rör vår miljö och vårt klimat. Vi måste agera nationellt för att ta vårt ansvar, men globala problem kräver globala svar. Samarbetet inom den europeiska unionen är avgörande för att möta dessa utmaningar. vill att EU ska driva en ambitiös politik även efter 2020. EU bör ta fortsatt ledarskap i det pågående arbetet för att åstadkomma en ny global klimatöverenskommelse i . På samma sätt ska regeringen fortsätta att arbeta för frihandel och öppna marknader och mot protektionism, både inom den europeiska unionen och gentemot andra länder. Vi vill ha ett EU som ser till migrationens positiva effekter och som är generöst i mottagandet av asylsökande. tillhör de länder som tar emot flest flyktingar. Vi verkar för att fler ska göra mer. Motkrafterna mot detta öppna samarbete – främlingsfientligheten och Europafientligheten – går hand i hand. Vi ska bekämpa detta trångsynthetens förbund med kraft och med övertygelse. växer, ekonomiskt och med en union som öppnar sig för nya medlemmar. av ekonomisk krishantering ser vi nu hur tillväxten sakta återvänder. Men utmaningarna för många länder är fortsatt stora med bristande konkurrenskraft, stora statsskulder och en svag finansiell sektor. vill nu driva på för fortsatta strukturreformer så att den europeiska konkurrenskraften förbättras genom en strategi för tillväxt. Vi förespråkar fortsatt utvidgning där fler länder fullt ut inkluderas i det europeiska samarbetet, vilket bidrar till fred, stabilitet och utveckling på vår kontinent. Vi måste ta vara på unionens attraktionskraft och slå vakt om en trovärdig granskning av kandidatländerna utan att tillföra nya krav längs vägen. EU-närmandet fortsätter att vara den främsta drivkraften för reformarbetet i . Ett nytt kapitel har öppnats i förhandlingarna, och ett första steg har tagits mot liberalisering på viseringsområdet. Det krävs ytterligare förändring och reformer för att stärka de mänskliga rättigheterna och rättsväsendets oberoende. Viktiga steg på vägen är antagandet av en ny konstitution och framsteg i den kurdiska fredsprocessen. Vi välkomnar att medlemskapsförhandlingarna med har inletts, och vi vill att Bosnien tar vara på det symboliska genom att fatta nödvändiga beslut för sitt EU-närmande. Att läka krigens sår kommer att ta tid, men ser vi hur forna fiender stöder varandra i en europeisk integration. Det europeiska samarbetet är ett fredsprojekt. Närmandet mellan och Kosovo är ett viktigt exempel på detta. Vi knyter också nya förhoppningar till en lösning av frågan om det delade . Vårt är ett globalt . Om den ekonomiska krisens snålaste vindar nu har blåst över tornar de politiska orosmolnen upp sig i unionens grannskap och i grannskapets grannskap. Jag nämnde den djupa oro vi känner för situationen i . Vi fördömer all våldsanvändning, och vi uppmanar till en politisk lösning. Vi är redo att ge vårt stöd till ett i frihet och demokrati som tar avstånd från våldet. Vi beklagar avsaknaden av en demokratiseringsprocess i , liksom bakslagen i . Och vi noterar att har valt rysk tullunion framför europeisk integration. Vi ser i land efter land i vårt östeuropeiska grannskap hur oacceptabla ryska påtryckningar och hot, utifrån nollsummespelets i grunden felaktiga logik, riktas mot dem som söker närmare samarbete med EU. fortsätter att vara en av de starkaste tillskyndarna av det östliga partnerskapet som ett ankare i ländernas modernisering, med tydliga krav men också med beredskap att möta framsteg med ett fördjupat samarbete och ökat stöd. Vi vill säkerställa ett skyndsamt undertecknande av associations- och frihandelsavtalen med och , ett långsiktigt engagemang för fortsatt reformering av dessa samhällen och viseringsfrihet för den moldaviska befolkningen. Ett färdigförhandlat associationsavtal med ligger på bordet och är redo att undertecknas det är möjligt. För de länder i som genomför politiska och ekonomiska reformer ska det finnas ett tydligt EU-perspektiv. Så står det i unionsfördraget, och så bidrar vi till utvecklingen i vårt östliga närområde. EU:s södra grannskap står inför av extraordinära utmaningar, men också exceptionella möjligheter. Interimsöverenskommelsen med om en lösning på den nukleära frågan är ett framsteg och ett kvitto på styrkan i att omvärlden förmår agera samfällt. Arbetet för ett långsiktigt, genomgripande avtal måste intensifieras, som kraven på respekt för de mänskliga rättigheterna måste inskärpas. MR-sanktionerna ligger fast som dialogen fortsätter. Inbördeskriget i har kostat över 130 000 människor livet, drivit över 9 miljoner människor på flykt och skapat instabilitet i hela regionen. Parterna och det internationella samfundet har ett gemensamt ansvar att ta vara på de förhandlingar som inleds för att stödja och bidra till en politisk lösning. Våldet måste upphöra, och den humanitära rätten inklusive rätten till humanitärt tillträde måste respekteras. En politisk lösning måste vara bred och inkluderande. har bidragit med i humanitärt bistånd sedan konfliktens utbrott och kommer att ge ytterligare . Stöd ges också till aktörer som verkar för mänskliga rättigheter och demokrati. har förnyat hopp väckts i fredsprocessen i , där förhandlingarna om en tvåstatslösning har återupptagits. De grundläggande elementen i den uppgörelse som måste till är kända. Om den politiska viljan finns är betydande framsteg inom räckhåll. Såväl som Europeiska unionen står redo att bidra till genomförandet av en överenskommelse. Den politiska processen i kantas av allt hårdare repression. EU har en viktig uppgift att motverka brott mot mänskliga rättigheter och främja en demokratisk utveckling. verkar för ett EU som stärker de strategiska länkarna med andra globala aktörer. Vi vill se ett ambitiöst transatlantiskt handels- och investeringspartnerskap mellan och . Att på detta sätt länka samman världens två största ekonomier är bra för hållbar tillväxt och sysselsättning, för styrkan och vitaliteten i den så centrala transatlantiska länken och för frihandeln. Vi vill se en relation med som vilar på respekt för internationella spelregler, institutioner och principer. Åtaganden inom världshandelsorganisationen och måste följas och uppmuntra till en utveckling mot ett pluralistiskt och mer demokratiskt . EU måste påtala de oacceptabla övergreppen mot de mänskliga rättigheterna, inte minst mot hbt-personer, och den ökade repressionen mot det civila samhället. Vi vill ha ett utvecklat europeiskt partnerskap med , med samarbete, ekonomiskt utbyte och uppriktig dialog, också om medborgerliga och politiska fri- och rättigheter. Och vi vill att EU fördjupar sitt samarbete med länder som , och i viktiga frågor som rör klimat, forskning och tillväxt. Vårt är ett med en tydlig utrikespolitisk vision. Vid Europeiska rådets möte togs ytterligare ett steg mot att förverkliga det svenska förslaget om en europeisk global strategi. Arbetet intensifieras nu för att formulera EU:s mål och intressen i vår omvärld. EU är på väg att bli bättre rustat för medling och konflikthantering. I går undertecknade sju länder stadgan för att etablera det europeiska fredsinstitut som har tagit initiativ till. Vi verkar för att den europeiska utrikestjänsten ska stärkas, för att få starkare genomslag för den gemensamma utrikespolitiska rösten. fortsätter att delta med personal i EU:s civila och militära krishanteringsinsatser. I vårt arbetar Europeiska unionen och sida vid sida för det öppna samhällets värden och principer, varhelst dessa attackeras. Det handlar om att värna en internationell samarbetsordning grundad på folkrätten och rättsstatens principer. roll för att motverka all slags diskriminering och slå vakt om de mänskliga rättigheterna är central. De försök som görs av vissa länder att undergräva dess ställning ska motverkas. EU-institutionerna liksom medlemsstaterna måste ta sitt ansvar för att de grundläggande rättigheterna respekteras. Regeringen arbetar tillsammans med andra EU-medlemsstater för att få till stånd en effektiv granskning av hur de mänskliga rättigheterna efterlevs i medlemsstaterna. Vi verkar för en jämställd värld, en värld där alla människors rättigheter respekteras, oavsett kön, hudfärg, tro eller sexuell läggning. Yttrande- och religionsfriheten behöver stärkas ytterligare. Vi ser med största allvar på den om som presenterats. Den beskriver så massiva övergrepp mot mänskliga rättigheter att de kan betecknas som brott mot mänskligheten. ska verka för ökat internationellt fokus på denna djupt omänskliga situation. EU:s gemensamma ståndpunkt i relationerna till innefattar bestämda krav på reformer för att stärka de mänskliga rättigheterna. Förföljelsen av oliktänkande fortsätter, och trycket på regimen måste upprätthållas. Ansträngningarna för den svensk-eritreanske journalisten frigivning fortsätter. är en ledande förkämpe för friheten på nätet – i de multilaterala förhandlingsrummen och i debatten med censurens och ofrihetens tillskyndare. Vi följer upp resolution 20/8 om principen om samma rättigheter online som offline. var initiativtagare till den resolutionen. Vi bygger allianser för att slå vakt om en flerpartsmodell för styrning av internet där diktaturer och auktoritära stater inte ges makt över denna drivkraft för individuell utveckling och globala framsteg. Och vi har lanserat principer som bör vägleda den internationella debatten om hur rättsstatens principer ska tillämpas online. Övervakning och tillgång till data är ibland ofrånkomligt för att bekämpa brott och skydda demokratins institutioner. Syftet ska dock vara att värna friheten, den personliga integriteten och den enskildes rättigheter, inte att undergräva dessa värden. Vårt nationella engagemang för det globala multilaterala samarbetet gör det naturligt att verka för en europeisk union som bidrar till FN:s arbete, inte minst i utsatta människors vardag och verklighet. Vi välkomnar de framsteg som nåddes vid på och är redo att ta den agendan vidare. Vi är redo att delta med militära förmågor i fredsfrämjande insatser som leds av FN, av EU eller av Nato. Regeringen kommer att återkomma till för att söka stöd för ett substantiellt svenskt bidrag till FN-insatsen Minusma i . Regeringen har också ställt sig bakom beslutet om den EU-insats som man nu planerar att sätta in i . Vi verkar för en värld fri från kärnvapen och andra massförstörelsevapen och har ställt resurser till förfogande för att förstöra syriska kemvapen. har , tillsammans med , lett det internationella arbetet för ikraftträdandet av det fullständiga provstoppsavtalet, CTBT. Vårt engagemang fortsätter även om just det formella uppdraget är avslutat. Icke-spridningsfördraget är grundstenen för det nukleära icke-spridnings- och nedrustningsarbetet. Vi arbetar för en framgångsrik uppföljningskonferens i 2015. Vapenhandelsfördraget ATT som blev klart är ett viktigt steg i kampen mot olaglig och destabiliserande handel med konventionella vapen. Vi avser att föreslå ratificering av avtalet . Vi beslutar också om bidrag till övervakning av kärnenergiöverenskommelsen med . är en stark röst för en diplomatisk lösning som innebär att fullt ut uppfyller sina åtaganden inom NPT. Säkerhet och utveckling går hand i hand. Vi fortsätter att rädda liv och lindra nöd genom stöd vid kriser och katastrofer. Vi är redo och verkar för att stärka det humanitära responssystemet. Vårt bidrag till kampen mot fattigdom och förtryck hör till de allra mest generösa. Den svenska biståndsramen uppgår till mer än , och vi möter det internationella 0,7-procentsmålet, liksom det svenska enprocentsmålet. Kraftsamlingen för att nå millennieutvecklingsmålen har gett resultat. Andelen människor som lever i fattigdom har halverats, och målet om minskad undernäring är inom räckhåll . Andra millenniemål halkar efter. Regeringen fortsätter därför satsningarna på hälsa för att rädda kvinnors och barns liv. I detta syfte prioriterar regeringen bland annat arbetet för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt sanitet. Stödet till UNFPA ökar, liksom stödet till . Kvinnors säkerhet och påverkan i fredsprocesser är av yttersta vikt, och därför fortsätter genomförandet av 1325 att vara centralt. vill se nya universella mål för en hållbar utveckling som innefattar demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, klimat och miljö samt frihet från våld. Vi ställer krav på fortsatta reformer av FN-systemet, för ökad transparens, effektivitet och resultatstyrning. Vi gör fortsatta ansträngningar och bidrar med ytterligare medel för att stärka demokrati och mänskliga rättigheter globalt. presenterar regeringen en ny biståndspolitisk plattform som slår fast regeringens prioriteringar och tydliggör styrningen av det svenska biståndet. Vi kommer att fördjupa dialogen med det civila samhällets organisationer. är kandidat till för perioden –2018. Kandidaturen kommer, med nordiskt stöd, att ta fasta på våra meriter som engagerad, generös och principfast FN-medlem och inte ske genom röstfiske och skytteldiplomati. På så vis tror vi att vi bäst argumenterar för att det är dags för en nordisk röst i rådet men också för att det internationella bruket med omfattande kampanjer behöver ses över. Vi är den sjätte största bidragsgivaren till FN-systemet, vi har haft 80 000 personer i FN-tjänst och vi är den tredje största humanitära givaren. Vårt FN-cv är starkt. Vårt är ett där varje land får göra sina egna säkerhetspolitiska vägval och där också regionala samarbeten frodas. Vår säkerhetspolitiska linje och vår solidaritetsförklaring ligger fast. Vi kommer inte att förhålla oss passiva om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-medlemsland eller nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. Vi ska kunna både ge och ta emot stöd såväl civilt som militärt. Försvarsberedningen har redovisat sin säkerhetspolitiska bedömning, och presenteras en försvarspolitisk rapport. För är den nordiska identiteten stark och självklar. Vi fördjupar det utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet, så som har redovisats i en särskild skrivelse till . deltar svenska och finska flygplan i en luftförsvarsövning under norsk ledning i det isländska luftrummet. Parallellt utvecklas de nordisk-baltiska relationerna, och banden mellan detta nordisk-baltiska samarbete och de så kallade Visegradländerna i stärks. Vårt nordliga grannskap fortsätter att vara ett område för samverkan och sökande efter gemensamma lösningar. Besluten från det svenska ordförandeskapet i ska genomföras och den svenska Arktisstrategin tas vidare, inte minst vad gäller hållbar utveckling i den arktiska regionen. På så vis skapas fördjupad integration i vårt närområde, nya plattformar för våra utrikespolitiska prioriteringar och förstärkt europeisk säkerhet. Omställningen från militära insatser till civila fortsätter i . Det nuvarande militära bidraget avslutas och följs, i enlighet med en bred överenskommelse i , av beredskap att bidra till en efterföljande utbildningsinsats. fattar regeringen beslut om en ny resultatstrategi där utbildning, jämställdhet, ekonomisk utveckling och sysselsättning sätts i fokus. Vi har ett brett och stort engagemang på . Vi verkar utifrån ett helhetsperspektiv och bidrar till de tre olika civila och militära insatser som verkar inom EU:s regionala ram. Det handlar i grunden om att skapa förutsättningar för människor i länderna att upprätthålla säkerhet och stabilitet med egen kapacitet. På kontinent efter kontinent utvecklar vi våra biståndsrelationer från att vara biståndsgivare till att bli också en handels- och kunskapspartner. Ingenstans är detta så tydligt som i just . Konflikter sliter sönder sköra stater som Sydsudan och , och politisk instabilitet präglar Stora sjöregionen. Men i allt fler länder ser vi ekonomisk tillväxt, demokratisk utveckling och globalt engagemang. Regeringen bejakar möjligheter, medveten om att ett omfattande bistånd, deltagande i krishanteringsinsatser och stöd till den Afrikanska unionen alltjämt är nödvändiga bidrag till att möta de kvarvarande utmaningarna. I takt med att världen förändras söker vi också nya vägar, nya samarbetspartner och nya arbetssätt för att främja våra värderingar och ta till vara våra intressen. Vi ska ha en modern, jämställd utrikesförvaltning som finns på plats när den behövs. Därför öppnar vi ambassader i , och , och vi etablerar svensk diplomatisk närvaro i , och . Satsningarna på digital diplomati fullföljs. Vi kraftsamlar våra resurser för exportfrämjande till länder där vårt engagemang gör störst skillnad, och vi ägnar särskild uppmärksamhet åt de kreativa näringarna. Vi arbetar ihärdigt för att ge stöd till svenskar utomlands. finns en modern konsulär beredskap med en krisorganisation som gör att vi inom timmar kan skicka resurser till områden där det finns svenskar i en allvarlig kris. I samtal med nätaktivister i , demokratikämpar i och entreprenörer i , i möten med studenter i och utlandssvenskar i , och under resor till och men också till mer närliggande och , stärks jag i övertygelsen om att gör skillnad. Vi gör det genom att vara en pålitlig och principfast röst för demokrati och frihet, en långsiktig, generös och ansvarstagande biståndsgivare och en tålmodig och konsekvent röst för frihandel och multilateralt samarbete. Vi gör det genom att i samarbete med andra förbättra möjligheten för den enskilda individen – här i vårt land och runt om i världen – att utvecklas och påverka sin egen vardag och verklighet. Och inte minst gör vi det genom att vara en röst för en öppen, växande och utrikespolitiskt stark europeisk union. Så har vi gjort , och så kommer vi att fortsätta. 3 (S): Den tid som jag har till mitt förfogande medger inte att jag läser upp den alternativa utrikesdeklarationen, som vi socialdemokrater presenterar , men till åhörare och intresserade riksdagsledamöter samt utrikesministern kan jag säga att den finns att ladda ned från Socialdemokraternas hemsida. är ett bra land att leva i. Vi lever i frihet. Vi lever i demokrati. Vi debatterar i kammaren. Vi slåss inte ute på gatorna. Vi lever i trygghet och säkerhet.