prot · H10953 · 2014-01-14 00:00:00 — Dessa rådgivare kan vara med på de små orterna, hjälpa till och ge råd och rön när det gäller att gå vidare. 96 Statsrådet (M): Exportens profil ser lite annorlunda ut jämfört med tidigare i och med den skuldkris vi har haft i . Det har inneburit att företagen har sett sig om ut i världen och satsar på fler nya marknader. Inte minst därför är det viktigt att vi tittar på dessa topp 20. Många av dem är utanför , ute i världen. Tre goda exempel på den afrikanska kontinenten är , som är ett av världens mest snabbväxande länder, , som också är snabbväxande och ett väldigt stort land, och . Vi ser mycket väl den afrikanska kontinenten, och vi ser hur snabbt det händer saker där. var det elva statsrådsbesök i den afrikanska regionen. Att säga att vi inte ser något annat än är helt felaktigt. Vi tittar också på länder där det är svårt även för stora företag att själva öppna dörrar, det vill säga länder som har en lägre grad av ekonomisk frihet, länder där det förekommer väldigt mycket korruption och där det är många lager innan man når den som fattar beslutet. Där ser vi att det är otroligt viktigt med det offentliga främjandet. I väster är ett prioriterat land. är ett annat oerhört viktigt land. Det finns många fler sådana exempel. I är det definitivt inte bara som är viktigt. Det finns flera stora länder som är viktiga. Det är och – bara för att nämna ett par. Men det här handlar ju inte bara om ett främjande, utan det handlar minst lika mycket om det som var inne på tidigare i debatten, nämligen handelspolitiken. Det mest angelägna som vi kan göra – det gör vi inte ensamma, utan det gör vi tillsammans med övriga EU – är att driva igenom fler frihandelsavtal. Därför är jag väldigt glad över att vi förhandlingar äntligen lyckades att komma en liten bit på vägen också inom WTO när det gäller förenklade handelsprocedurer. Vi vet att det gör en stor skillnad för stora, medelstora och små företag och för alla WTO:s medlemsländer. Det gynnar varje transaktion över en landsgräns. Vi jobbar också väldigt hårt med att genomföra ett frihandelsavtal mellan och , någonting som skulle gynna alla, inte bara företagare. Alla svenska medborgare hemma vid köksbordet skulle kunna tjäna på ett sådant avtal. nämnde ett avtal med som i princip omöjligt. Jag håller med om att det är svårt, men jag tror inte att det är omöjligt. Det kommer i alla fall inte att vara eller EU som utgör hinder, utan det är snarare protektionistiska handelspolitik som sätter käppar i hjulet. Ett annat viktigt land som vi förhandlar med är . Kan vi driva en aktiv frihandelspolitik med fler bra avtal som underlättar för handeln över gränserna och ha ett tydligt vässat offentligt främjande med bra målformuleringar i länder där vi behövs är jag övertygad om att vi kommer att kunna öka vår export betydligt. 97 (S): Jag hade också förmånen att ingå i den svenska delegationen i WTO-förhandlingarna. Jag har varit på många internationella konferenser och varit med i många liknande situationer. Man ändrade världen i alla fall ett litet snäpp genom att det blev ett avtal. Vi som hade deltagit i delegationen var vansinnigt stolta. Det är också intressant att konstatera att länder som hade en tydlig protektionistisk linje fick ge sig , vilket är ovanligt i WTO-förhandlingar. Det var roligt att det var de fattigaste länderna som till slut drev på ganska hårt för ett avtal, och det får man ändå säga vara en stor framgång. Vi är åtta partier i detta parlament. Vi tycker att frihandelsavtal är viktiga. Vår betoning kan möjligen vara olika, men vi tycker att det är viktigt med nya frihandelsavtal. Det tycker jag är positivt. Vi vet också att det finns ett antal länder runt om i världen som har en tydlig protektionistisk agenda. Det kan handla om att försvara sina egna industriprodukter eller att man vill ha kvar en föråldrad jordbrukspolitik. Trots allt gäller det hur vi ska öka exporten –2016. Därför krävs det en exportstrategi som ska vara samlad och enhetlig och som företag och myndigheter ska känna igen sig i. Därför är fortfarande min fråga: Är statsrådet beredd att utforma en sådan exportstrategi? 98 Statsrådet (M): Till att börja med vill jag tacka och för en bra debatt. Jag vill vara tydlig med att vi inte kommer att nå målet om fördubblad export till 2015. Det har vi också varit tydliga med på hemsidan. Men icke desto mindre är det viktigt att fortsätta med dessa 40 åtgärder och med ytterligare åtgärder om så behövs. Vi måste också följa arbetet noga och se vad som behöver förändras. Jag är övertygad om att vi kommer att behöva göra förändringar, för vi lever i en föränderlig värld. Just nu har vi valt dessa 20 länder som topp 20. Offentligt främjande är mest prioriterat. Detta kan mycket väl ändra sig. Om graden av ekonomisk frihet ökar i ett land kan vi kanske fokusera på ett annat land. Om tillväxten avtar i ett land kan vi fokusera på ett annat land som har ökad tillväxt. Det kan finnas en ny profil för svenska företag som då gör dem mer intressanta. Det gäller ju att arbeta med detta precis . Detsamma gäller våra exportorganisationer, som ständigt måste vässa sitt arbete. Inte minst måste man fokusera på små företag och se deras behov på ett tydligare sätt. Jag är fullt medveten om att det finns mycket kvar att göra. Vi är långt ifrån färdiga. Men jag är väldigt stolt över att vi har slagit in på den här vägen där vi jobbar mer med målstyrning. Vi har vässat vår organisation och gjort en sammanslagning mellan Invest och dåvarande . Vi har sett den organisationen formas , och jag är övertygad om att den kommer att kunna utvecklas positivt så att vi får ett än mer vässat främjande ute i världen när det handlar om export, import och investeringar. Detta tillsammans med en tydlig frihandelspolitik gör att vi kommer att kunna öka vår export betydligt, vilket är till gagn för jobb här hemma i . Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2013/14:191 om EU:s klimat- och energimål 99 Statsrådet (C): har frågat mig om regeringen kommer att föreslå att det införs bindande och ambitiösa mål inom EU för utsläppsminskning, andel förnybar energi och energieffektivisering, om vilken nivå som regeringen kommer att föreslå för de mål som föreslås och om när regeringens position kommer att presenteras. Låt oss börja med att konstatera att är ett föregångsland inom klimat- och energiområdet. Vi har en i det närmaste koldioxidfri elproduktion. har gått från ett av de mest fossilberoende länderna i hela , med fossila bränslen i vår energikonsumtion, till att vara det land i hela EU som har allra högst andel förnybar energi. Och som regeringen strax redovisade till visar aktuella siffror att vi i överträffade EU:s 2020-mål för förnybart. är av den energi som används i förnybar. Den omställningen har vi lyckats kombinera med god tillväxt. har vi i minskat våra utsläpp av växthusgaser , som vår ekonomi har vuxit med . hållbara resa imponerar på omvärlden. finns det, runt om i världen, många länder som är intresserade av att ta del av hur vi i arbetar med klimat- och energifrågorna och som är nyfikna på svensk miljöteknik. Bara har vi sett hur president under sitt besök i har bett om att få titta närmare på våra framsteg inom just miljöteknik och smarta energilösningar. Genom att bland annat visa på att det är möjligt att förena en ambitiös klimat- och energipolitik med god och hållbar tillväxt kan vi i påverka vår omvärld och agera med trovärdighet i internationella förhandlingar inom såväl EU som globalt. Som skriver i sin interpellation finns det ett antal medlemsländer i EU som försöker bromsa utvecklingen av en fortsatt ambitiös europeisk klimat- och energipolitik. I flera medlemsländer tar man den ekonomiska krisen och behovet av ekonomisk återhämtning som argument för att bromsa ett ambitiöst klimat- och energiarbete. Att det ser ut så är en högst beklaglig utveckling, som jag och regeringen med kraft agerar emot i olika internationella sammanhang, och att det är så har inte fått tillräcklig uppmärksamhet i den svenska debatten. Som ett progressivt land, med en egen ambitiös klimat- och energipolitisk agenda och med en tydlig ambition att EU ska fortsätta ha detsamma, har vi därför ingen lätt uppgift framför oss. påstår att regeringen skulle vara passiv i dessa frågor i EU. Sanningen är den rakt motsatta. är en av de krafter inom EU som verkligen är med och driver denna fråga framåt. Inför och vid signalerade vi tydligt behovet av att även i fortsättningen ha höga ambitioner i klimatfrågan och av ett starkt ramverk för klimat- och energipolitiken till 2030. Det här mycket tydliga budskapet har givetvis framförts inte enbart vid utan även vid flertalet miljö- och energiråd liksom vid andra samtal med medlemsstater i och i olika kontakter med . I dessa sammanhang har regeringen också konstaterat att EU:s bindande mål för klimat, förnybart och energieffektivisering till 2020 har bidragit till den snabba utvecklingen av förnybar energi inom unionen och noterat analys att utvecklingen av förnybar energi riskerar att bromsa kraftigt om inga ytterligare klimat- eller energipolitiska styrmedel eller mål beslutas. Regeringen anser att de långsiktiga klimatmålen tydligt måste vara styrande i det nya ramverket. Regeringen har också uppmuntrat att återkomma med ett klimat- och energipolitiskt ramverk efter 2020 där överväganden om klimat, förnybar energi, energieffektivisering, försörjningstrygghet och konkurrenskraft ingår. Som regeringen tidigare redovisat för anser vi att EU bör besluta om ett ambitiöst bindande mål för hur mycket unionens utsläpp av växthusgaser bör minska till 2030 och att det 2030-målet bör sättas så att målet att minska utsläppen med 80–till 2050 kan uppfyllas på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen har även lyft fram viktiga slutsatser från IPCC:s senaste rapport, som presenterades i , och vikten av att EU antar ett klimat- och energiramverk . Vi vill dessutom se ett högre totalt åtagande kring utsläppsminskningar än vad kommissionen i sina milstolpar har presenterat som del av sin 2050-färdplan samt åtgärder som stärker EU:s utsläppshandelssystem. Detta har vi kommunicerat till kommissionen för att stärka de förslag den nu arbetar med. Allt detta gör att i EU uppfattas som ett medlemsland med höga ambitioner inför förhandlingarna om ett nytt för klimat- och energipolitiken 2030. är även ett av de drivande länderna i , en sammanslutning av 14 länder som vill se ett ambitiöst klimat- och energiramverk och som enades om några nyckelpunkter inför vårens behandling av frågan. Regeringen förbereder nu agerande i de förhandlingar som inleds efter det att presenterar sitt förslag . Min övertygelse är att har en viktig roll att spela i de påföljande diskussionerna så att EU:s medlemsländer kan anta ett ambitiöst ramverk för klimat- och energipolitiken till 2030 vid . 100 (MP): Jag vill tacka energiminister för att hon har kommit till för att diskutera de viktiga frågorna om EU:s framtida klimat- och energimål. Men eftersom jag inte fick svar på mina frågor ber jag att få läsa upp dem igen. Kommer regeringen att föreslå att det införs bindande och ambitiösa mål inom EU för utsläppsminskning, andel förnybar energi och energieffektivisering? Vilken nivå kommer regeringen att föreslå för de mål som föreslås? När kommer regeringens position att presenteras? Det jag hör i svar är att har besökt och att hon anser att regeringens politik är ambitiös. Men jag kan inte någonstans läsa något svar på mina tre frågor. Inom EU pågår nu en kamp om det framtida energi- och klimatsystemet. Det är ett vägval mellan ett hållbart energisystem och ett energisystem som kommer att fortsätta att innehålla kärnkraft och kolkraft. De länder som vill ha kvar kolkraft och kärnkraft vill bara ha ett mål för klimatutsläpp medan andra länder kämpar för att EU ska ha kvar dagens målstruktur, med mål för såväl förnybar energi som klimatutsläpp och energieffektivisering. Det är väldigt olyckligt att ännu inte har anslutit sig till de länder som vill ha tre mål. skickade åtta EU-länder ett brev till kommissionen där man lyfte fram betydelsen av ett nytt förnybarhetsmål. Det var , , , , , , och . var alltså inte ett av de länder som stod upp för förnybar energi. Mot denna bakgrund är det magstarkt av energiministern att i sitt svar påstå att är en av de krafter inom EU som verkligen är med och driver denna fråga framåt. Det är för mig väldigt oklart hur den kan vara med och driva på kampen i EU när man fortfarande inte har tagit ställning till vad man tycker. behandlade denna fråga . , och uttalade gemensamt att vi vill se tre ambitiösa och bindande mål för klimatutsläpp, energieffektivisering och förnybar energi. Regeringen svarade då att man vill fortsätta att utreda ett mål för förnybar energi och energieffektivisering. har det passerat en sommar, en höst och en stor del av vintern, och ännu har regeringen inte presenterat sin åsikt i denna fråga. Regeringen tog inte chansen att stå upp för tre ambitiösa mål. missar därmed chansen att vara pådrivande. Jag tror att det vi ser är kvittot på en regering där partierna är oense om energipolitiken. Om man, som , vill ha ny kärnkraft är det givet att ett ambitiöst mål för förnybar energi står i vägen. Låt mig kort förklara varför det är så viktigt med tre mål. egen konsekvensanalys visar att tre mål i stället för bara ett klimatmål skulle ge kraftigt minskade utsläpp, mindre fossil energi och kärnkraft och minskade kostnader för importerad energi. Den svenska energimyndigheten säger att bindande mål behövs på alla tre områden för att nå ett energisystem som är hållbart ur alla aspekter. Låt mig citera : Det betyder att tre målområden gemensamt ger goda förutsättningar för att driva utvecklingen mot ett energisystem som är ekologiskt hållbart, har konkurrenskraftiga energipriser och bevarar försörjningstryggheten. Är det så att energiministern inte delar sin egen myndighets bedömning att det behövs tre mål? 101 (V): Jag vill börja med att tacka för en väldigt viktig interpellation. Vi är flera här som undrar vad regeringens ståndpunkt i den här frågan egentligen är. Vill regeringen ha ambitiösa målsättningar till 2030 för minskade utsläpp av växthusgaser, för förnybar energi och för energieffektivisering? Det ser jag som den här debattens huvudfråga. När jag då läser energiminister svar till ser jag att hon säger att är en av de krafter inom EU som verkligen driver denna fråga framåt. När energiminister utvecklar det pratar hon nästan uteslutande om minskade utsläpp av växthusgaser. Det är bra att hon lyfter upp den frågan, men som vi vet har EU tre målsättningar: växthusgaser, förnybar energi och energieffektivisering. Frågan handlar ju om ifall man ska hålla fast vid de tre områdena och ha ambitiösa målsättningar för alla de tre områdena. Jag tycker att det är otroligt viktigt att man har målsättningar för både förnybar energi och energieffektivisering vid sidan av att titta på minskade utsläpp av växthusgaser. Vi kan se hur politiken fungerar i . Vad gäller förnybar energi fungerar det ändå relativt bra. Många länder gör ett ambitiöst jobb därför att det finns målsättningar om förnybar energi. Om vi tittar på minskade utsläpp av växthusgaser är det främsta styrmedlet för att få ned utsläppen av växthusgaser handelssystemet med utsläppsrätter. Handelssystemet har näst intill kollapsat. är priset för en utsläppsrätt, för att släppa ut ett ton, mindre än för en starköl på krogen – det ligger på . Det kan jämföras med priset för att släppa ut ett ton koldioxid i – det ligger på . Det är en enorm skillnad. Hade vi inte haft separata målsättningar på de andra områdena, ja, då hade det inte funnits något incitament alls att gå över till förnybar energi eller att energieffektivisera i . Det är därför det är så otroligt viktigt att vi inte bara har målsättningar för minskade utsläpp utan att vi också har ambitiösa målsättningar för förnybar energi och energieffektivisering. lyfter upp det faktum att åtminstone åtta EU-länder – väldigt jämförbara med , skulle jag säga – såsom , och har tagit upp i kommissionen att de vill ha målsättningar för förnybar energi till 2030. Frågan är, : Varför är inte ett av de länderna? Det kan väl inte vara så att är så isolerat i de här frågorna att vi inte ens blir tillfrågade om att skriva under ett sådant brev? Det tror jag faktiskt inte på. 102 (S): Också jag vill tacka för en mycket bra interpellation. Jag vill också tacka energiministern för att hon är här i kammaren och försöker svara på våra frågor. Klimat- och miljöarbetet inom EU menar jag är ett av de bästa exemplen på hur vi gemensamt kan möta hot som inget land kan klara ensamt. Klimatet är ju vår tids ödesfråga. Vi socialdemokrater vill att ska vara ett land som aktivt driver EU:s klimatpolitik och inte bromsar den. Jag vill hävda att har varit ett sådant land. Vi kan bli det igen. Men just nu nås vi av synnerligen dystra besked. Det är inte bara det vi kunde läsa om – att den nuvarande regeringen inte tänker lägga fram några förslag i form av en proposition för att uppnå den färdplan som man själv slog på stora trumman för att man skulle göra. Det är också den diskussion vi har i den här interpellationsdebatten som handlar om tre bindande mål för EU till 2030 när det gäller utsläpp, förnybar energi och energieffektivisering. Som vi har hört tidigare i debatten har , och Socialdemokraterna varit mycket tydliga med att vi vill se tre bindande, ambitiösa mål med sikte på att EU ska nå den högre nivån av spannet 80–utsläppsminskningar till 2050. Jag vill vara mycket tydlig med att en regering ledd av Socialdemokraternas statsministerkandidat , en framtidsinriktad regering, hade drivit en sådan politik. Vi har varit mycket tydliga med att vi vill ha tre bindande klimatmål för utsläppsminskningar, förnybart och energieffektiviseringar i EU till 2030. Vi gör det för att vi vet att klimatet behöver det, för att vi tror på en hållbar utveckling och för att satsningar både i och i EU på förnybart och energieffektiviseringar ger jobb och välfärd. Som jag sade: har varit ett sådant land som framgångsrikt har drivit EU:s klimatpolitik framför sig och med sig. Jag skulle vilja hävda att den nuvarande regeringen har ganska mycket kvar att bevisa för att fortfarande kunna hävda det. Det senaste i raden av exempel är brevet som åtta länder i EU har skrivit till kommissionen. Länder som och finns med bland de länderna, men det är nu helt klarlagt att inte var med på initiativet att försöka pressa fram ett bra förslag om tre bindande mål från kommissionen. Om det som själv har uttryckt stämmer, att inte ens fick frågan, börjar det bli riktigt pinsamt för den här regeringen. Om numera har så dåligt renommé i EU när det gäller arbetet med klimat- och energifrågorna att , och inte ens bemödar sig om att ställa frågan om vi vill vara med eller inte, då börjar det bli pinsamt för den . Då har vi verkligen ställt oss vid sidan av. Stämmer det, , att inte ens fick frågan om att vara med bland de progressiva länderna som driver EU:s klimatpolitik? 103 Statsrådet (C): Den som har följt de här frågorna i vet att den var en av de första som allra tydligast i efterlyste att kommissionen skyndsamt skulle återkomma med ett förslag till ett ambitiöst ramverk för klimat- och energipolitiken till 2030 – ett förslag som omfattar klimat, överväganden om förnybar energi, energieffektivisering, försörjningstrygghet och konkurrenskraft. Vi har vid många olika tillfällen fört fram den linjen. Det som interpellanten och flera av meddebattörerna hänvisar till nu är ett inspel av många. Det görs väldigt många olika inspel av medlemsstater. gör vi det tillsammans; ibland gör vi det var för sig. Vi gör det oftast runt bordet när vi har diskussionerna. Men om man frågar vem som helst som har varit med i diskussionerna i om och den har en tydlig och ambitiös linje i klimat- och energifrågorna blir svaret ett tydligt ja. Det som är viktigt när vi diskuterar hur ramverket ska se ut till 2030, hur vi ska göra omställningen så bra som möjligt, är att vi gemensamt månar om ett ramverk som möjliggör en så effektiv omställning som möjligt. Det förvånade mig lite hur oppositionen agerade , långt innan kommissionen ens hade presenterat någon konsekvensanalys. Hur analyserar man om olika eventuella mål behöver hänga ihop? Behöver något mål vara överordnat, eller ska de vara jämställda? Vilka mål ska vara bindande och vilka ska vara rådgivande? Ska viss utveckling styras av gemensamma styrmedel i stället för gemensamma mål? Långt innan den analysen hade oppositionen alldeles uppenbart bestämt sig för att den vet precis vad som är den mest effektiva ordningen. Men sanningen är att våra egna institutioner i har pekat på att det är otroligt viktigt att vi noga analyserar hur målen ska se ut. Hur ska de hänga ihop för att vi ska få en så effektiv och väl fungerande fortsatt omställning som möjligt av både samhället och energisystemet framöver? Även i den fortsatta utvecklingen kommer en ökad andel förnybar energi alldeles uppenbart att vara nödvändig och helt avgörande för att vi ska kunna nå de klimatmål som vi gemensamt i EU har satt upp. och den har pekat på att överväganden om förnybart behöver finnas med i det nya klimat- och energiramverket även efter 2020. Men ska det ske i form av bindande mål eller rådgivande mål? På vilken nivå ska det ligga? Hur ska vi värdera möjligheten att kanske dessutom arbeta med en del gemensamma styrmedel? Det är också alldeles uppenbart att i ett läge där har höga energipriser är energieffektivisering ett sätt att stärka och bevara konkurrenskraft. Men vi befinner oss nu i ett läge där vi väldigt har antagit det nya energieffektiviseringsdirektivet. Vi behöver också göra en analys: Hur långt når vi med det? Vilka ambitioner är rimliga att sätta upp till 2030, och hur kan vi ta steg vidare? Den har mycket tydligt pekat på att kommissionen skyndsamt behöver återkomma med ett förslag som rymmer överväganden om alla dessa delar. Jag ser fram emot det förslag som kommissionen väntas presentera . Det är ett förslag som , liksom många andra medlemsstater, väntar på för att vi ska kunna utforma en detaljerad svensk position som gör oss väl förberedda att driva de fortsatta förhandlingarna i EU. 104 (MP): När jag vaknade var jag orolig för klimatet och våra barns framtid. Jag måste säga att jag blir ännu mer orolig när jag hör den ansvariga ministern i ett av de länder som förväntas vara pådrivande, när det inte finns en tydligare plan för den framtida energi- och klimatpolitiken. Den som lyssnade riktigt noga hörde att sade att var mycket tydligt i med att vi vill se ett övervägande av förnybara energi- och effektiviseringsmål. Man var alltså inte tydlig med att man vill ha målen; man vill ha en konsekvensanalys. visste redan innan att ett mål om förnybar energi och energieffektivisering är viktigt för att stärka arbetet mot ett hållbart energisystem och för att nå våra klimatmål. har även konsekvensanalys visat detsamma, den analys som regeringen tydligen väntade på. analys säger att det behövs tre mål för att på bästa sätt minska utsläppen, minska kolkraften och minska kostnaderna för importerad energi. Vad mer vill regeringen ha som underlag för att ställa sig bakom de progressiva länder som vill se tre mål för en tydlig klimat- och energipolitik? vid lunch rapporterade Ekot att de har tagit del av ett internt dokument från departementet där det står att regeringen överväger att släppa målen om energieffektivisering och förnybar energi. Det vore jättebra om energiministern kunde ge besked om ifall det stämmer. ser vi nämligen att allt fler ställer sig bakom linjen att det behövs tre mål. beslutade EU:s båda utskott för miljö och energiindustri att det behövs tre bindande mål. kom en viktig debattartikel där representanter från svenska facket, näringslivet, och flera miljöorganisationer också sade att det behövs tre mål. Åtta länder har uppvaktat med att det behövs tre mål.