prot · H10969 · 2014-02-18 00:00:00 — Alliansregeringen har tillsammans med alliansföreträdare i staden, i länet och i ett antal kommuner planerat och sett var man ska kunna bygga ett stort antal bostäder, kopplat till att även tunnelbanan ska byggas ut. Det säger sig självt att det inte är på tunnelbanespår som det ska finnas boenden, utan man har planerat var och hur man ska bygga de här bostäderna. Jag tycker att det är tråkigt att inte vill ha kvar , men det är en uppfattning som hon naturligtvis får ha, herr talman. Information till exempel i samband med att en flygplats utvecklas var väl egentligen det som interpellationen handlade om även om det kom att handla om en hel del annat också. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellationerna 2013/14:262, 272 och 273 om regeringens hantering av Inlandsinnovation 68 Näringsminister (C): har frågat mig vad som har hänt i det statliga bolaget samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att reda ut frågetecken som finns. har frågat mig hur många företag i inland som har startats med hjälp av och hur många arbetstillfällen det har lett till. har frågat vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att komma till rätta med problemen med ineffektiviteten inom den statliga riskkapitalförsörjningen. Jag väljer att besvara interpellationerna i ett sammanhang. Tillgång till riskkapital är avgörande för tillkomst av nya, särskilt kunskapsintensiva, företag med tillväxtfokus. Företagens behov av riskkapital tillgodoses i huvudsak av den privata marknaden. har dock utbudet av privat riskkapital för företag i tidiga skeden minskat. Företag i tidiga skeden präglas ofta av osäkerhet, värderings- och informationsproblem samt långa ledtider till finansiell bärighet, vilket gör att marknaden ofta inte kan eller vågar satsa kapital på egen hand. finns det en samhällsnytta i att ta till vara och stödja utvecklingen och kommersialiseringen av innovativa idéer. Detta motiverar avgränsade statliga finansieringsinsatser där det privata riskkapitalet inte tillgodoser marknadens efterfrågan fullt ut. Regeringen har jobbat aktivt med att tillgängliggöra det offentliga riskkapitalet för fler företag och för fler regioner i tidiga faser. har genomfört en översyn av de statliga kapitalförsörjningsinsatserna. För att koncentrera statens finansieringsinsatser till tidiga skeden och segment där det finns behov av marknadskompletterande finansiering gick och samman . Investeringsmandatet för har breddats och Inlandsinnovation AB:s geografiska område utökats för att fler företag som har svårt att få finansiering men har tillväxtpotential ska få del av insatserna. Inlandsinnovation är en viktig aktör för att stärka konkurrenskraften bland företag i norra , i synnerhet i inlandet. Inlandsinnovation möjliggör för företag att växa och utvecklas, något som i många fall annars inte hade varit möjligt. Det finns inget underlag som tyder på att de statliga riskkapitalbolagen är mindre effektiva än liknande privata verksamheter. Flertalet av de statliga aktörerna har ett marknadskompletterande uppdrag, vilket bland annat innebär större långsiktighet och högre riskprofil. När det gäller förvaltningskostnaderna för Inlandsinnovation är dessa inte höga i jämförelse med övriga statliga bolag i samma bransch. Att förvaltningskostnaderna är stämmer inte. Påståendet grundas på att förvaltningskostnaderna sätts i relation till det investerade kapitalet, vilket är en felaktig jämförelse, i synnerhet för ett nystartat riskkapitalbolag som Inlandsinnovation. Om förvaltningskostnaderna i stället betraktas i relation till det totala kapitalet, vilket är mer korrekt och enligt den gängse definitionen, utgjorde förvaltningskostnaderna enbart 2012. Inlandsinnovation har sedan starten investerat ägarkapital i 22 bolag med sammanlagt . Att efter så utvärdera effekterna avseende antalet nya jobb är mycket svårt då det är fråga om ett långsiktigt innehav. Inlandsinnovation har en självständig styrelse som ska säkerställa att bolaget lever upp till uppdraget från ägaren, nämligen att samtliga investeringar ska göras på affärsmässiga grunder. För att visa på att så är fallet har Inlandsinnovation aviserat att de låter bolagets externa revisor granska att investeringarna sker utifrån givna mandat från ägaren. Regeringen komma även fortsättningsvis att utveckla och förenkla de statliga finansieringsinsatserna med målsättningen att insatserna ska vara både marknadskompletterande och ske i tidiga faser. 69 (S): Jag tackar statsrådet för svaret på interpellationerna. Jag vill börja med att säga att det är bra att näringsministern i sitt svar beskriver hur viktigt riskkapital är i de tidiga skedena. Vi måste ändå vara hyggligt överens om analysen att det finns problem för företag i nya skeden och i uppstartsskedet att få kapital. Det statliga riskkapitalet är viktigt i det avseendet. Få privata aktörer går nämligen in på den här marknaden och tar de stora risker som krävs. Jag tror att det är viktigt att ta varningssignalerna om att det statliga riskkapitalet inte riktigt fungerar som tänkt på allvar. Även om jag säger att det är bra att statsrådet erkänner problembilden i sitt svar blir jag lite konfunderad när jag lyssnar till henne, för hon verkar väldigt nöjd med hur både Inlandsinnovation och det övriga riskkapitalet fungerar . Det har kommit en del kritik tidigare, inte minst från , som har pekat på att det statliga riskkapitalet har gått mer till mogna företag än till företag i den tidiga uppstartsfasen. Regeringen har också fått kritik för sin styrning av bolagen, som inte har varit tillräckligt inriktad på att öka utbudet av riskkapital i de tidiga investeringsfaserna. Det vore intressant att höra statsrådet ta den frågan på lite större allvar. Företag i uppstartsfasen får kanske bara en fjärdedel av de statliga nyinvesteringarna, men som vi säger är syftet just att ta de risker som marknaden inte klarar av. När jag är ute och träffar företagare nämner de ofta kapital som ett av hindren för att starta, utveckla och växa som företag. Det handlar både om riskkapital – som vi talar om – och om bankkontakter och annat kapital som kan vara viktigt för att finansiera verksamheten. Min fråga till statsrådet handlade dock om Inlandsinnovation, eftersom det är ett statligt bolag som har fått kritik för att vara ineffektivt och ha höga kostnader. Det svarade statsrådet på. Hon sade att det inte är något problem och att vi kan återkomma till det . Det har också förekommit uppgifter, inte minst i , som visar på kopplingar till centerpartistiska politiker och att Inlandsinnovation har gjort stora investeringar i bolag knutna till företrädare. Det har alltså rests frågor om huruvida det finns kopplingar. Med tanke på att kritiken mot Inlandsinnovation har skett i flera steg och kommit både från och i den mediala granskningen frågade jag i min interpellation statsrådet dels vad som har hänt i det statliga bolaget , dels vilka åtgärder näringsministern vidtar för att reda ut frågetecknen. Jag tycker inte riktigt att statsrådet har svarat på frågorna. Hon kanske kan förtydliga sig i den här debatten, för jag ser inget svar. Jag tycker att det är viktigt att man funderar på detta. Om man läser svaret lite slarvigt skulle man kunna tolka statsrådet som att det nu görs en extern granskning av de egna revisorerna i bolaget och att det betyder att hon är nöjd med de besked hon säkert har fått när hon har ställt frågor, att hon känner att det är lugnt, att det inte finns några frågetecken att reda ut och att regeringen inte behöver vidta några åtgärder. Sedan återkommer vi i den här diskussionen om det statliga riskkapitalet i dess helhet, för det är viktigt att få riskkapitalet att jobba i de tidiga faserna. Som det är är det nämligen alldeles för mycket av det statliga riskkapitalet som är vilande och inte jobbar. Det kostar jobb och framtidsförutsättningar. 70 (S): Jag vill tacka ministern för svaret. När Inlandsinnovation bildades skapades stora och många förväntningar och förhoppningar om att det skulle ske en förändring för alla som har en idé, en innovation eller ett företag som inte kan utvecklas på grund av bristen på kapital. Intresset från de privata investerarna och bankerna i inlandet, speciellt inland, och i glesbygden är försvinnande litet. Inlandsinnovation skulle fylla just det behov som de privata investerarna inte kunde leva upp till. Jag har debatterat den här frågan tidigare med ministern, och tyvärr kan jag återigen konstatera att man inte på långa vägar lever upp till de förväntningar som skapades. Känslan av att arbetet inte fungerade som det borde kom när Inlandsinnovation hade arbetat ett tag, ungefär . Jag mötte alltför många företag som vittnade om att de sökt kontakt med Inlandsinnovation men att det var lönlöst att skicka mejl, för det kom inga svar. Att ringa och lämna meddelande gav sällan resultat, och vad som ansågs innovativt nog att investera i kändes stundvis relativt godtyckligt. Känslan av att Inlandsinnovation i stort sett betedde sig som en privat aktör på marknaden fanns där, och den har bekräftats av granskning. Allt detta oroar naturligtvis. Ministern verkar vara så nöjd över tillståndet som det är. Hon var nöjd redan då. Men att man agerar på det sätt som vi har sett i medierna skadar givetvis fondens trovärdighet. Detta är viktiga pengar för inland, och de ska vi nu dela med en större del än vi hade tänkt från början. Vi hoppades att de skulle göra stor nytta. Det här är en del av landet som behöver dessa investeringar och detta kapital så väl, för jobben och för en positiv utveckling. Det statliga riskkapitalet är viktigt i hela landet, men i inland är det särskilt viktigt. var över 5 400 personer arbetslösa i , vilket motsvarar av arbetskraften. är ett utpräglat småföretagarlän ensamföretagare. av arbetsställena har fler än tio anställda. Mycket av näringslivet består av handel, transporter, hotell med flera servicenäringar, men industrins investeringar i var enligt den senaste siffran 2011 lägst i landet, endast per invånare. Genomsnittet i riket var per invånare. Naturligtvis hämmar den dåliga tillgången på kapital, både investeringskapital och riskkapital, tillväxten. Därför är just dessa pengar så otroligt viktiga för denna del av landet. Det är av omtanke om och oro för denna utveckling – att detta faktiskt inte görs som det borde – som jag vill debattera denna fråga igen med ministern. Jag ser nämligen den potential som finns i inland och i den region som jag bor i där det bland företagare sjuder av vilja att jobba för en positiv tillväxt och utveckling i sin del av landet. Men man kommer ständigt till korta när det handlar om att få tillgång till just denna typ av kapital. Resultatet av Inlandsinnovations investeringar mellan 2011 och är att av har gått till mogna företag och noll har gått till såddföretag enligt egen redovisning. Det kan väl ministern ändå inte vara nöjd med när det handlar om att starta nya företag och satsa på dem som är innovativa och som inte får tillgång till riskkapital på den privata marknaden? 71 (S): Jag tackar ministern för svaret. Det är glädjande att intresset för att diskutera och debattera statligt riskkapital är så stort att det ändå är lite folk här i kammaren. Men jag tror att det är ett uttryck för att vi i grunden har en samsyn kring behovet av statligt riskkapital och behovet av att få kompletterande kapital till segment som inte fungerar enkom i fråga om det privata. Det är bra, och det är glädjande. Kapitalförsörjningen är mycket viktig för utvecklingen av svensk tillväxt och nya företag. Med detta som bakgrund blir det extra viktigt att vi handskas varsamt med det statliga riskkapitalet. Det är viktigt att man har som utgångspunkt att det ska svara mot det behov som finns. Precis som möter jag många företagare. Jag är övertygad om att även ministern möter många företagare. En av de frågor som kommer upp, egentligen oberoende av företagssegment, företagens storlek eller var någonstans de befinner sig, handlar om behovet av en fungerande kapitalförsörjning. Där spelar det statliga riskkapitalet en speciell roll. Det som är tydligt i mina samtal med företagare är att det finns en känsla av uppgivenhet för att det statliga riskkapitalet inte på ett tillfredsställande sätt svarar mot det behov som finns. Det är också svårt att som utomstående riktigt förstå hur detta fungerar. Ett av problemen med riskkapitalet är att det är svårgenomträngligt och överlappande. Det finns kritik mot att det konkurrerar med det privata riskkapitalet. Men det finns också kritik som handlar om att olika typer av statligt riskkapital konkurrerar med varandra och till och med konkurrerar ut varandra. Det kan inte vara en god tingens ordning. En annan fråga som ofta lyfts fram i debatten är att det som kanske är statens främsta uppgift när det handlar om kapitalförsörjning och riskkapital är att se till att nystartade företag och innovationer får tillgång till kapital och kan komma ut på en marknad i de allra tidigaste skedena. Här är kritiken och bristen som störst. tänker man att det kanske är för att man inte vet hur det faktiskt ligger till och ser ut. Men tyvärr bekräftas denna bild i som kom . Där konstateras, vilket jag tror att nämnde i sitt anförande, att endast knappt en fjärdedel går till företag i uppstartsskedet. När det gäller så kallade såddföretag, alltså det allra mest sårbara segmentet i hela processen, är det som går till detta segment. Det är givetvis alldeles för dåligt. Med detta som bakgrund skulle jag vilja att näringsministern i sina kommande inlägg anstränger sig lite mer och lägger lite större vikt vid att försöka reda ut vad statens roll i detta är, bland annat när det gäller ambitioner kring riskkapitalet i stort, där man i det som sägs är överens om att man ska ha en riktning och att man ska göra en prioritering. Men när man tittar på regeringens faktiska styrning – det framgår mycket tydligt av – styr man de facto mot vissa geografiska områden och sektorer. Det är den ena delen. Jag ska ta upp den andra delen. Om vi nu är överens om att riskkapitalet och det statliga riskkapitalet är viktigt borde vi också kunna vara överens om att det är viktigt att upprätthålla förtroendet. Därför vill jag att ministern försöker svara på de frågor som har ställts i interpellationerna om Inlandsinnovation specifikt och de uppgifter i medierna om både vänskapskorruption och annat som har förekommit. Vad gör ministern för att säkerställa att förtroendet för Inlandsinnovation inte förblir skadat? 72 (C): Jag bor på den västerbottniska landsbygden. Det har jag gjort i hela mitt liv, och jag tror att jag kommer att bo kvar. Jag har också haft förmånen att få träffa många företagare i mina tidigare jobb och kan konstatera, precis som flera här, att en av de största utmaningarna har varit kapital för att starta upp en verksamhet eller pengar för att utveckla eller bygga någonting. Men det som är trist och som är en utmaning, speciellt i de trakter där jag bor och i norra inland, är att när man till exempel bygger någonting har byggnaden i princip förlorat halva värdet innan den är klar. Då kan ni förstå hur svårt det är att få banken med på noterna när det gäller att låna pengar. Därför är Norrlandsfonden och Inlandsinnovation mycket viktiga komplement för att utveckla företagandet i norra . var jag på besök i . Då träffade jag en av ägarna till , som växer så att det knakar. Han berättade att den jättestora investering som han nu har gjort tillsammans med sin fru aldrig skulle ha varit möjlig om inte Norrlandsfonden hade ställt upp därför att banken ställde ett krav, nämligen att om Norrlandsfonden inte gick in med pengar skulle inte banken heller göra det. Det är ett färskt exempel på hur viktigt riskkapital är i denna del av landet. Inlandsinnovation har varit i gång i ungefär , och det tar tid innan man verkligen kan se ett resultat av en verksamhets insatser, speciellt i denna omfattning. Det tror jag faktiskt att de flesta ändå förstår. Det som jag också kan märka är att det är först nu som människor och företagare känner till och har uppmärksammat Inlandsinnovation. Det har tagit tid innan man har spridit information om vad Inlandsinnovation gör och kan göra. Men det som jag tycker är lite tråkigt, och tittar jag på mina socialdemokratiska vänner, är inte att ni vill följa upp effektiviteten av det statliga riskkapitalet. Ni säger att det är viktigt att det statliga riskkapitalet ska ha ett gott rykte. Då tycker jag att det är lite tråkigt att ni i denna debatt och interpellationerna inte drar er för att faktiskt smutskasta en verksamhet genom att hämta information från tidningsrubriker. Det tycker jag är väldigt tråkigt. För mig är det snarare uppenbart att ni hellre kanske delvis – jag tror säkert att ni är intresserade och vill att detta ska gå bra – kammar hem billiga poäng på en verksamhet som är och kommer att kunna vara av stor betydelse för många företagare i till exempel norra . Om jag ska vara ärlig är min upplevelse att ni socialdemokrater generellt – inte alla – har varit emot Inlandsinnovation ända sedan det kom till. Jag kommer ihåg era reaktioner när detta diskuterades . Jag var ny i näringsutskottet och var mycket intresserad av Inlandsinnovation, vilket inte är så konstigt eftersom det berör många företagare i den trakt som jag kommer från. Redan då upplevde jag tongångar som absolut inte var positiva. Redan efter , när styrelsen tillsatts, krävde ni uppföljning av vad verksamheten hade uträttat. Jag känner, och detta är ärligt, en genuin oro för att ni vill lägga ned Inlandsinnovation och föra samman allt riskkapital till en enda organisation. I så fall skulle det innebära att ännu mindre riskkapital skulle komma norra och dess företag till del. Slutligen vill jag kommentera insinuationerna om att det finns så många centerpartister involverade i just statlig riskkapitalverksamhet i norr, till exempel Inlandsinnovation. Det är inte alls så konstigt eller mystiskt över huvud taget att vi är väl representerade i sådana sammanhang. Vi är – det törs jag säga både en och två gånger – det enda parti som är genuint intresserat av landsbygden. Jag undrar om ni socialdemokrater verkligen är det. 73 Näringsminister (C): Jag tycker att det är bra att vi får en bred bild av de statliga finansieringsinsatser som finns. Jag var i näringsutskottet och gav där en detaljerad beskrivning av hur jag ser på såväl Inlandsinnovation och de medieuppgifter som har framkommit som de statliga finansieringsinsatserna framöver. Den redogörelsen vet jag att Socialdemokraternas ledamöter i näringsutskottet har fått sig till del. Det är svårt för mig att på den här korta stunden återge all den detaljerade informationen, men det är viktigt för mig att markera att vi utöver det jag tog upp i min inledning arbetar intensivt med frågorna. För att knyta an till det nämnde i sitt inlägg vill jag markera att regeringen lade fram en proposition om företagsfinansiering. I den beskrev vi vår målbild med de statliga finansieringsinsatserna, och vi aviserade där en översyn av det statliga riskkapitalet. Översynen har gjorts, och den har konkretiserat inte bara de utgångspunkter vi har för det reformarbete vi är mitt inne i utan också de insatser vi har gjort när det gäller det statliga riskkapitalet. Bland annat har vi slagit samman och till en aktör i tidiga skeden. Det gjorde vi . Det var dels för att få en stark aktör i tidiga skeden, dels för att bredda viktiga verksamhet till de regionala Almikontoren. Vi har också sedan någon månad tillbaka infört investeraravdrag som gynnar de privata investeringarna i olika företag. Vi har inrättat som delvis är en portal för en väg in vad gäller ökad kundnytta och kunskap för att nå de statliga finansieringsinsatser vi gjorde , och vi har breddat investeringsmandaten för både Fouriertransform och Inlandsinnovation. Vi kommer alltså att fortsätta att reformera de statliga kapitalförsörjningsinsatserna till att verka i tidigare skeden, till en ökad samordning och till en förbättrad effektivitet. Jag välkomnar skrivelse, för det man från lägger fram ligger helt i linje med min och regeringens analys av hur det ser ut och vad vi vill göra. Senast kommer vi att redogöra för hur vårt fortsatta arbete för de statliga kapitalförsörjningsinsatserna med inriktning på just tidigare faser, ökad samordning och förbättrad effektivitet ska se ut. När det gäller frågan om Inlandsinnovation specifikt gick jag in på detta under dagens näringsutskottsdiskussion. Jag har en kontinuerlig dialog med . Det fungerar så att regeringen utser styrelsen – vi tillsätter och avsätter den. Vi styr genom bolagsstämman, som är , och genom den skrivelse som är antagen av där vi pekar ut att man ska verka i både tidigare och lite mognare faser. Vi pekar på vilka särskilda sektorer, som exempelvis besöksnäringen, Inlandsinnovation ska arbeta med. Beslut tas kollektivt av styrelsen, det vill säga inte av enskilda personer eller någon som inte sitter i styrelsen. Investeringsbeslut fattas alltså av styrelsen kollektivt, och jag som näringsminister förutsätter – det säger jag även i dialogen med bolaget – att man följer givna mandat och ser till att följa de mandat ägaren har pekat ut. har man tillsatt en extern revisor som ska gå igenom investeringsbesluten och rapportera, givetvis till bolaget självt men också till , hur man hanterar respektive investeringsbeslut baserat på de medieuppgifter som har framkommit. Jag kommer att återkomma till de frågor och har lyft fram i sina inlägg. Det handlar framför allt om Inlandsinnovation och inland samt hur jag ser på de statliga finansieringsinsatserna framöver. 74 (S): Jag noterar att statsrådet i sitt muntliga svar på interpellationen är något mer kritisk till hur det statliga riskkapitalet fungerar än hon var i det skriftliga svaret. Det är intressant att notera att statsrådet talar om att man måste styra mer mot tidigare skeden, få mer av samordning och få en förbättrad effektivitet. De tre punkterna är till stor del den kritik vi har riktat mot det statliga riskkapitalet. Kritiken gäller kanske också att en för liten del av det statliga riskkapitalet jobbar som det är tänkt utan i stället ligger fast i bolagen och inte gör nytta ute i företagen. Där har vi lagt fram ett antal förslag – jag vill passa på när vi ändå har en debatt – där vi vill lägga på en innovationsfond för just de tidiga skedena, alltså för att garantera att pengarna går till de tidiga skedena. Vi vill avveckla de outnyttjade medlen i Fouriertransform och föra över dem till den här fonden. Det tror vi är ett bra sätt att få fart i den tidiga uppstartsfas som ändå diskuteras. Vi jobbar också med statlig riskkapitalförsörjning kopplat till de regionala inkubatorerna. glömmer vi bort dem. De riktigt innovativa idéerna har väldigt svårt att få finansiering, och inkubatorerna som finns regionalt ute i gör ett jättebra jobb – på väldigt lite pengar. De är ofta livlinan för de innovativa bolagen att faktiskt komma vidare och starta sina bolag. Vi har alltså en riktad satsning på det. Vi tittar också på de vanliga bankkontakterna, som är viktiga för företagare, för att titta på om staten kan vara med och i viss mån dela risken i form av nyföretagandegaranti och annat. Vi har alltså ett väldigt fokus på både det statliga och det privata riskkapitalet för att få det att jobba mycket och skapa nya jobb. Jag vill säga följande: Om statsrådet nu funderar över vad man ska göra tror jag att det är viktigt att ta frågan på allvar och våga säga att det statliga riskkapitalet inte jobbar så effektivt som det skulle kunna göra. Går det innebär det att staten medvetet undviker att göra investeringar som kan skapa nya jobb och växande företag runt om i . Här har staten och regeringen ett ansvar, för det är ni som sitter på mandatet att styra de statliga bolagen och det statliga riskkapitalet.