prot · H109124 · 2014-06-12 00:00:00 — har ett omfattande humanitärt och utvecklingsinriktat engagemang för , och därför är det logiskt att vi bidrar till att stärka säkerheten i landet eftersom det hänger intimt samman med de utvecklingsinsatser vi genomför. Utan säkerhet kommer inte våra utvecklingsinsatser att bidra till förbättringar, och utan utvecklingsstödet kommer de militära insatserna bara att kortsiktigt bidra till ökad stabilitet. I liberalerna är vi varma anhängare av ett ökat svenskt internationellt engagemang. När säkerhetsråd ger mandat för en insats i enlighet med kapitel VII i ska delta och bidra med vad vi kan för att upprätthålla freden. Efter vårt deltagande i ISAF-insatsen i finns kunskap och kapacitet att delta i en större mission, såsom Minusma i . Vår personal inom Försvarsmakten är kompetent och erkänt skicklig. Kan vi bidra så bör vi bidra. Det finns ett värde i att deltar aktivt i att främja fred och stabilitet när dessa hotas av extremism och terrorism. Vi har sett hur jihadister och salafister med vapen i hand och med bombbälten runt midjan skapat enorm förödelse och hotar fundamenten i en rad stater. Dessa terrorister skyr inga medel. Dessa terrorister saknar helt och hållet respekt för krigets lagar och människorätt i övrigt. De vill tvinga miljoner människor till underkastelse, alltsomoftast andra muslimer. De vill tvinga dessa att underkasta sig religiösa lagar. De inför apartheidsystem för kvinnor. De attackerar judar, kristna, shiamuslimer och andra grupper som de anser vara fiender. Att bekämpa denna extremism är nödvändigt. Annars kommer inte bara enskilda stater att falla samman, utan hela regioner. Parallellt med militära och andra insatser för skydd och säkerhet måste vi samla kraft för att långsiktigt hjälpa de mest utsatta och drabbade regionerna i världen att resa sig ur fattigdom och bygga fria demokratiska samhällen. Endast så kan vi i det långa loppet bekämpa extremism och fanatism och bidra till en bättre värld. Jag vill också säga, precis som tidigare talare, att jag är mycket glad att det finns en mycket stor enighet i riksdag för detta. Med dessa ord yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på följdmotionen. (forts. 14 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av socialminister , statsrådet , statsrådet , statsrådet och försvarsminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Socialminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 61 (S): Min fråga vänder sig till socialminister . Vi har sett många glada studenter på lastbilsflak i solskenet. Det andas en positiv framtidstro, och det är bra. ser vi dock att utvecklingen i den svenska skolan är väldigt allvarlig och går åt fel håll. I går kom med en rapport som visar att svenska elevers kunskaper backar mest i hela världen. Detta bekräftar den allvarliga som kom . som vi har en sådan utveckling planerar regeringens fyra partier enligt deras stämmobeslut ytterligare skattesänkningar. vill sänka skatterna med 40 miljarder . går så långt som 70 miljarder . Min fråga till är därför: På vilket sätt blir svensk skola bättre av att man fortsätter den skattesänkningskarusell som den här regeringen ägnat sig åt ? 62 Socialminister (KD): Jag är glad över fråga, som berör ett väldigt viktigt område. Det här är ett av de områden där regeringen har lagt ned allra mest tid och energi för att ta reda på hur vi ligger till. Vi har sett i internationella mätningar och jämförelser att svensk skola presterar alltför dåliga resultat. Vi har lagt fram en lång rad förslag om lärarutbildningen, innehållet i skolans verksamhet, ordningen i klassrummen etcetera. Det är mängder av förslag. En del av dem handlar om resurser. Regeringen har skjutit till stora medel. Det finns alltså ingen motsättning mellan skattesänkningar och resurstillskott till angelägna områden. Regeringen har för avsikt att fortsätta att reformera skolan för att säkerställa att vi når bättre resultat , herr talman. 63 (S): Det är inte ambitionerna det är fel på, utan snarare resultatet av den förda politiken. Socialministern säger att regeringen har ägnat mycket tid och energi åt skolan. Visserligen har det genomförts ett stort antal reformer, men när man inte gör rätt saker, det som behövs enligt forskning och beprövad erfarenhet, då hjälper det inte. Snarare kan det till och med, som i fallet med lärarlegitimationsreformen, stjälpa lärarnas möjligheter att möta eleverna. Socialministern säger vidare att regeringen har skjutit till stora resurser och att det inte står i motsättning till skattesänkningar. Den typen av argumentation kanske går hem på en partikongress hos , men att äta kakan och ha den kvar fungerar inte i verkligheten, socialministern. Det är nämligen så att regeringens prioritering av skattesänkningar har inneburit att det är 12 500 färre lärare som jobbar i den svenska skolan jämfört med . Om ni nu ska satsa på ytterligare skattesänkningar med i runda tal 50–70 miljarder, hur många ytterligare lärare är ni då beredda att offra i skolan? 64 Socialminister (KD): Låt mig få stryka under ett faktum som är väl bekant med, nämligen att lärartätheten i skolan är högre än den varit tidigare. Det är fler lärare per 100 elever. Det här är betydelsefullt för att varje elev ska kunna få den omtanke och uppmärksamhet som krävs från lärarna. Vi har kunnat genomföra skattesänkningar som ger mer pengar i plånboken för enskilda människor och familjer. Det är bra. Vi har dessutom kunnat öka resurserna inom välfärdssektorn på ett sätt som är alldeles fantastiskt givet den svåra ekonomiska kris som vår del av världen genomgått. är närmast unikt i detta avseende. Regeringen kommer att fortsätta att metodiskt arbeta igenom skolområdet och fortsätta arbetet för att svenska barn och ungdomar ska ha en bra utbildningsbakgrund när de ska ge sig ut i arbetslivet. 65 (MP): Jag har en fråga till försvarsminister . Fler än 2 000 fartyg trafikerar i området kring . Dessa fartyg transporterar ca olja och ca farliga ämnen och kemikalier i runt . Regeringen har gett ökade uppgifter utan att kompensera ekonomiskt för detta. är en civil verksamhet som värnar liv, miljö och säkerhet till sjöss. För att ska kunna utföra de uppgifter som regeringen ålagt den fattas det och . har redan varslat personal på grund av att regeringen inte sköt till pengar i vårbudgeten. Verksamheten vid kommer att reduceras med ca 30–. Vad kommer regeringen att göra åt detta? 66 Försvarsminister (M): har många och vittomfattande uppgifter som bland annat handlar om miljöskydd, till exempel om att kunna sanera och vidta åtgärder vid stora oljeutsläpp. pekar på någonting som Försvarsdepartementet och har arbetat med tillsammans med myndigheten . ekonomiska situation är allvarlig. tillbaka pågår en process för att finna lösningar, så att vi kan få en bra balans mellan uppgifter och ekonomi. har inte bara uppgifter som ligger inom ramen för Försvarsdepartementets ansvar, utan även uppgifter som ligger inom ramen för ansvar samt på miljösidan. Det pågår nu ett intensivt arbete i för att hitta en lösning på ekonomiska problem. 67 (MP): När fartyget bröts itu och förliste mellan och 2002 höjdes kravet på att kuststaterna skulle få skydd längs sina kuster. Vid olyckan läckte det ut olja, och av , och drabbades av oljeutsläppen. har flaggat för att man måste ha den här budgetförstärkningen om man ska kunna uppfylla de säkerhetskrav och miljökrav som regeringen ställt på . Om inga pengar skjuts till lämnar regeringen och utan fullgott skydd mot uppenbara hot om oljeutsläpp och försämrad säkerhet till sjöss. Konsekvenserna av oljeutsläpp i och utanför kan bli väldigt kännbara för naturen och även för turistnäringen kring ön. Jag skulle vilja att försvarsministern gav en liten hint om att man tittar över detta. Men faktum är att saknar de här pengarna. Får de inte pengarna måste de lägga varsel, och då drabbas miljön och säkerheten i . 68 Försvarsminister (M): Jag vill understryka att har en allvarlig ekonomisk situation. Det gäller nu att finna lösningar, så att vi får en balans mellan verksamhet och ekonomi. Generaldirektören för har varit tvungen att varsla personal , eftersom det finns regler om ett års uppsägningstid. Men det pågår ett intensivt arbete inom för att finna en lösning, så att verksamhet och ekonomi kan vara i balans. Anskaffning av nya generationens ubåtar 69 (M): Jag har också en fråga till försvarsminister . Jag tror inte att någon har missat att vi har en delvis ny säkerhetspolitisk utveckling i världen, inte bara långt borta från utan också närmare oss, med tanke på annekteringen av . Det här innebär förvisso inte något hot mot , men det ställer ändå frågor om vår egen försvarsförmåga och vår egen säkerhet. En viktig del för är att ha en fungerande undervattensförmåga. Det är naturligt för ett land med en lång kustremsa. Där har det skett en lång process kopplad till och kring nästa generations ubåtar. Jag undrar hur försvarsministern bedömer möjligheterna för att kunna anskaffa nästa generations ubåtar som planerat. 70 Försvarsminister (M): Precis så är det. Undervattensförmågan är en vital del av samlade försvarsförmåga. Vi har gjort bedömningen från regeringens sida att vi behöver ytterligare stärka vår försvarsförmåga. Då blir ubåtsförmågan en del som vi också måste vara beredda att förstärka. fattade beslut och bemyndigade regeringen att kunna få anskaffa två nya ubåtar av nästa generations ubåt. har det pågått ett arbete för att kunna både beställa nya ubåtar och kunna göra en halvtidsmodifiering av resterande ubåtar. Förutsättningar har inte funnits. FMV har inte kunnat komma vidare och hitta rätt förutsättningar för att kunna göra beställningar. ser läget annorlunda ut. Vi har arbetat intensivt för att hitta en industriell lösning som gör att vi så fort som möjligt kan göra både beställningar på halvtidsmodifiering av ubåtar av Gotlandsklassen och anskaffa två nya ubåtar. 71 (M): Jag vill tacka för svaret. Det är ett viktigt område både för förvarsförmåga och för skattebetalarna som har plöjt ned väldigt stora summor i detta liksom för de tusentals arbetstillfällen som på olika sätt är beroende av att har den förmågan. Det är ett kostsamt projekt. Ett litet land som kan inte finansiera det enbart på egen hand. Det är viktigt med en kostnadsdelning med andra nationer. Jag har en följdfråga till försvarsministern om hur hon ser på möjligheten att framöver ska kunna dela kostnader för projektet med andra länder. 72 Försvarsminister (M): Jag vill först understryka att regeringen nu har pekat ut undervattensförmågan som ett väsentligt säkerhetsintresse för . Det är också någonting som Försvarsberedningen uppfattar att även kommer att ställa sig bakom. Det innebär också att kompetensbasen för att kunna utveckla ubåtssystemen är nödvändig för att kunna bibehålla och utveckla ubåtsförmågan i Försvarsmakten. är det så att när vi ska anskaffa eller utveckla ny materiel är det en fördel att kunna göra det i samarbete med andra länder. Den industriella lösning som förhoppningsvis nu kommer att finnas kommer att göra det möjligt för internationella strategiska samarbeten där förhoppningsvis kan dela kostnader i utvecklingen av de nödvändiga men också, det stämmer, avancerade och kostsamma systemen som ubåtssystemen innebär. 73 (SD): Jag har två frågor till som är sammankopplade med varandra. Den ena handlar om stämningsansökningarna som har lämnats in av som ombud för och . Det handlar om gränsen vid 1980 och att fråntagit de vanvårdade rätten att överklaga maktfullkomliga beslut. Min första fråga lyder: Är beredd att ändra lagen innan HD eller gör det åt statsrådet? Min andra fråga är: Om det nu går så långt att det går till , kommer då att medge talan? Eller är man beredd att betala högre advokatarvoden för att bestrida talan, som kunnat bekosta pengar till ? 74 Statsrådet (KD): Jag är stolt över att som ett av få länder i världen har grävt i sin historia om placerade barn. Väldigt många barn i väldigt många länder har omhändertagits och inte fått en tryggare barndom utan en otryggare. De har utsatts för våld och övergrepp på ett otillbörligt sätt. Det är förfärliga historier som skett också i vårt land. Därför har regeringen tillsammans med sju partier i gjort en sjupartiuppgörelse om att ersättning ska kunna vara möjlig att få för dem som är drabbade. Efter att ha samlat berättelserna tillsattes en utredning som skulle titta på formerna för det. Den utredningen har legat till grund för den ersättningsnämnd som finns och beslutar. Möjligheten finns att söka för dem som är drabbade. Har man fått ett avslag finns möjligheten att söka igen. 75 (SD): Jag tackar för svaret, men jag anser ändå inte att jag har fått något svar på mina frågor. Har det exempelvis kommit in nya uppgifter kan de drabbade göra en ny ansökan, men de kan inte överklaga. Det är rent lagvidrigt hur man har gjort det. är en väldigt namnkunnig advokat. Jag litar fullständigt på att han har gjort en korrekt bedömning av att det strider mot . Jag bävar inför tanken att som nation och svarande ska försöka slingra sig undan sitt ansvar och därmed fortsätta att spotta på de personer som inte klarar av att kristallklart komma ihåg på en kvart vad de varit utsatta för när de sitter inför . 76 Statsrådet (KD): arbetar inte som en vanlig domstol. Den hör inte två parter. Den hör en part. Ersättningsnivån är hög jämfört med skadestånd i en domstol. Bevisbördan är lägre. Det är alltså inte en vanlig domstolsprocess som äger rum. Vi har försökt att efter bästa förmåga, sju partier tillsammans, utforma ett regelverk som ska medge och möjliggöra för människor som är drabbade att få ersättning. Det har varit vår grund och vår avsikt, och det är också så jag upplever att fungerar. Regeringens syn på strejkrätten 77 (V): Det pågår som bekant en strejk som har sin upprinnelse i . Bakgrunden är att operatören har lagt ett varsel om stora uppsägningar. Människor ska sägas upp men förväntas acceptera att återvända som deltids- och timanställda. Detta är oacceptabelt i det fallet och borde vara någonting som inte förekommer på den svenska arbetsmarknaden. försöker nu ta sitt ansvar och reglera detta avtalsvägen, men arbetsgivarorganisationen vägrar. Därför ser vi nu den viktiga arbetskonflikten. Att arbetande människor tillsammans tar kampen för rimliga villkor tycks dock vara extremt provocerande för somliga. Tunga företrädare för regeringspartiet har tagit till orda för att begränsa inte de osäkra villkoren utan strejkrätten, denna grundlags- och konventionsfästa mänskliga rättighet. Min fråga till socialminister blir därför: Är syn på att strejkrätten ska begränsas i någonting som delas av hela regeringen? 78 Socialminister (KD): Det pågår en konflikt på den svenska arbetsmarknaden. Det är en fråga för arbetsmarknadens parter. Det är inte en fråga för oss som regering eller för att ta ställning till. Det handlar om att parterna har haft kontakter och förhandlingar. Jag hoppas att de ska kunna komma överens så att man har goda villkor för medarbetarna, en väl fungerande tågtrafik i och att pendlarna återigen kan förlita sig på att tågtrafiken kommer i gång. 79 (V): Min bedömning är att ställning i inte är en fråga för arbetsmarknadens parter utan för regeringen. Det är vad min fråga gällde. Är det som flera tunga folkpartister nu har sagt, nämligen att strejkrätten bör begränsas, en åsikt som delas av regeringen? Vidare är det man strejkar om, det som har föranlett strejken, en effekt av att regeringen för en politik som gör exempelvis att så kallad allmän visstid förekommer, det vill säga att arbetsgivaren inte behöver motivera varför den vill anställa på visstid. Detta försöker man nu reglera genom avtal, och därför uppstår konflikt när arbetsgivaren vägrar. Min första fråga och huvudfråga var: Delar regeringen den ståndpunkt som tunga företrädare för regeringspartiet har gett uttryck för, nämligen att strejkrätten bör begränsas? 80 Socialminister (KD): Jag har bara följt diskussionen via medierna. Jag tror att det är likadant för de flesta av oss här i kammaren. Att politiska partier har ståndpunkter om det som är en lagstiftad del i arbetsmarknadspolitiken är inte ett dugg konstigt. Det är sådant som vi kan ha politiska diskussioner om. Det gäller till exempel hur arbetsrätten ska se ut vad gäller de lagstiftade delarna. Jag tror att representanter för har pläderat för en förändring av proportionalitetsprincipen. Regeringen har ingen avsikt att förändra den lagstiftning som gäller på området. Jag tror att det är olyckligt om detta är en strid som blir partipolitisk snarare än en fråga för arbetsmarknadens parter. Det regelverk som är lagstiftat gäller. Vi överlåter åt arbetsmarknadens parter att nå överenskommelser som bland annat kan säkerställa att tågtrafiken går igen. 81 (FP): Som skåning och folkpartist känner jag mig nästan hugad att ge mig in i föregående diskussion efter att ha kommit från ett som har varit lamslaget i . Min fråga går till statsrådet . har en lång och mycket god tradition av att vara en öppen hamn och ta emot flyktingar som behöver ett tryggt ställe. Vi har haft tidigare och i allra högst grad. är strider i gång igen i , vilket vi kan läsa om och följa i medierna. kontrollerar de islamistiska terroristerna i nu stora delar av norra och västra . Hundratusentals människor har redan flytt in i de kurdiska regionerna. Om situationen fortsätter antar jag att vi sannolikt har en ny flyktingvåg på väg till och till . Därför är min fråga till migrationsministern: beredskap har för att kunna leva upp till de förväntningar som man har på som en trygg och säker hamn för att ta emot människor på flykt? 82 Statsrådet (M): Det är precis som säger: Utvecklingen i , som delvis är en konsekvens av utvecklingen i inbördeskrigets , företer alla tecken på en eskalering i en riktning där många, många människor förmodligen kommer att befinna sig på flykt . De senaste siffror som jag har hört visar att ungefär 500 000 människor nu är internflyktingar i sitt eget land på flykt undan den så kallade Isismilisen. För svenskt vidkommande ska man naturligtvis komma ihåg att effekter i det svenska migrationssystemet och i det europeiska asylsystemet ofta sker längre fram. Det sker inte omgående, utan längre fram. Icke desto mindre utgår jag ifrån att våra berörda myndigheter, framför allt , kommer att ta utvecklingen på största allvar och ta in detta i den omvärldsbevakning som måste finnas. Man får inte heller glömma bort att det också finns organ på europeisk nivå, framför allt Easo, det europeiska stödkontoret för asylfrågor, som är en som har en roll att spela tillsammans med organisationer som UNHCR. 83 (FP): Jag tackar statsrådet för svaret. Det känns gott att vi är på samma sida i de här frågorna. Nästan alla partier i delar övertygelsen att har ett ansvar och att vi vill leva upp till detta. Därför gör det mig orolig när jag träffar mina folkpartistiska kolleger runt omkring i landet, och för den delen också andra partiers företrädare. Det är kommunföreträdare som vill stå upp, som vill ordna boende och som vill se till att kunna ta emot. Men de mäktar helt enkelt inte med att hantera detta eftersom står och knackar på dörren och har 100 människor som ska tas hand om med 14 dagars varsel. Min fråga till statsrådet är : Vad kan vi göra för att se till att framförhållningen blir bättre så att vi kan ta emot de här människorna, ge dem ett vettigt uppehälle och se till att de kan få ta del av vår svenska nation? 84 Statsrådet (M): Precis som jag sade i mitt föregående inlägg gör världsläget att många människor söker asyl i just . Det är också många människor som beviljas uppehållstillstånd. Det gör att boenden är fulla, och man måste använda sig av så kallade tillfälliga boenden. Lösningen på det problem som pekar på med att framförhållningen inte alltid är så snabb som man skulle önska är att fler kommuner solidariskt ställer upp och bereder dem som har fått uppehållstillstånd möjligheten att få plats ute i kommunerna för etablering. Då skulle det egentligen inte finnas något behov av denna typ av tillfälliga boenden, och den diskussion vi har här och i kammaren skulle vara helt obehövlig. Lösningen för att förbättra kvaliteten i mottagandet av asylsökande och för att sänka kostnaderna är att förmå landets kommuner att öppna för kommunplacering av de nyanlända som har fått uppehållstillstånd. Det är ett ansvar som åvilar oss alla oavsett partifärg i den här kammaren – de partier som står upp för en öppen och human asylpolitik – att föra detta samtal. 85 (S): Min fråga går till socialministern. presenterade sin sommarrapport, som visar att det råder större eller allvarlig brist på sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor och barnmorskor i princip i hela landet . Värst är dock läget i storstadsregionerna. känner och pekar nu på en allvarlig oro för patientsäkerhetsläget . Landstingsmoderaterna i presenterade sina åtgärder inför den akuta sommarsituationen två och en halv vecka innan sommarsemestrarna börjar. De sätter som vanligt sitt hopp till att personalen ska skjuta på sina semestrar. Anser socialministern att en sådan planering för en god patientsäkerhet? 86 Socialminister (KD): Jag vet att runt om i Landstingssverige är detta en fråga som är allt annat än obekant. Detta är någonting som landstingspolitiker och landstingsledningar arbetar med runt om i oavsett partipolitisk färg. Det är ett svårt problem att hantera. Vi har en situation då efterfrågan på vård inte låter sig enkelt planeras och där alla människor i vårt land som har ett arbete har möjlighet och rätt att få sammanhängande ledighet . Detta gör naturligtvis att vården utsätts för påfrestningar. Det innebär att man gör stora ansträngningar med en del lock och pock för att få medarbetarna att bidra på olika sätt. Det innebär att man rekryterar vikarier, personer som fortfarande studerar och så vidare – allt för att säkerställa så långt det över huvud taget går att vården ska fungera på precis samma goda sätt som den tenderar att göra . 87 (S): Sommarkaos i sjukvården är ingenting som har uppstått just , socialministern. Detta är någonting som har blivit en väletablerad företeelse och som riktar ljuset mot precis de problem som vi ser och den pressade situation som kommuner och landsting upplever men som framför allt personalen får bära. Jag undrar fortfarande om socialministern anser att den planeringscykel som Stockholmsmoderaterna och den borgerliga landstingsledningen i har och som träder i kraft två och en halv vecka före sommarperioden för en god patientsäkerhet. Jag fick inte svar på den frågan. Jag skulle också vilja fråga socialministern, som en följd, om han anser att sjukvårdens resurser är tillräckliga för att upprätthålla en god patientsäkerhet årets . 88 Socialminister (KD): Svaret på den senare frågan är ja. När det handlar om planeringen är naturligtvis inte så blåögd att hon tror att den sattes i gång . Detta är ett arbete som i precis som i alla andra landsting har pågått under en mycket . Precis som säger är inte detta ett nytt problem, utan det är ett ständigt problem. Jag tycker att frågan förtjänar ett lite djupare resonemang än att möjligen ge åhörarna inställningen att detta handlar om vilken politisk majoritet som styr. Det ser likadant ut vare sig vi talar om det ena eller det andra oberoende av vilka det är som styr. Detta är en utmaning för vården. Det finns inte ett alexanderhugg som kommer att lösa frågan, utan det kommer fortsatt att vara viktiga uppgifter för landstingsledningarna att planera vården på ett sådant sätt att vi bäst kan möta de utmaningar som följer av de sammanhållna sommarledigheterna. 89 (S): Jag vill fortsätta med frågan om . Den går till försvarsministern.