prot · H109131 · 2014-06-25 00:00:00 — I dialogen med , som är de som sätter banavgifterna, har regeringen sagt att vi verkligen behöver få ordning på järnvägen och att vi måste samla så mycket resurser som möjligt så att vi snabbare får ordning på den. Därför har vi varit tydliga med att de banavgifter som kommer in får användas direkt för att höja kvaliteten på just järnvägen. De får gå direkt till drift och underhåll. Man kan undra om tycker att ekonomiska styrmedel är bra. När det gäller banavgifter finns det fastslaget i lag vad vi bör ta ut, men banavgifter kan också användas på olika sätt. Är för eller emot differentierade banavgifter? Vi tycker att det vore bra, för det är också ett sätt att styra trafiken. Man kan ha av- och påbokningsavgifter för dem som okynnesbokar kapacitet som de sedan inte använder. Vi vet att det skulle frigöra kapacitet på 5 eller kanske om man får bort dem som okynnesbokar genom att man använder banavgifter på det sättet. Störningsavgifter har jag också tagit upp, det vill säga att den som stör eller förstör får betala en avgift, som helst ska vara så styrande att man hellre åtgärdar problem som man har på fordon eller i infrastrukturen så att det inte ska uppstå störningar. Banavgifter kan alltså användas på många olika sätt. Jag kan dock konstatera att om vi inte skulle ta ut banavgifter på det sätt som har föreslagit saknas det 8 miljarder. 136 (MP): får jag återvända till frågan om de 6 miljarderna som saknades. De fanns 2012 i de 86 miljarder som man då ville anslå till det underhåll som man ansåg behövdes för att få en godtagbar standard på underhållet och på järnvägen i . Sedan fanns de inte längre, men uppenbarligen anser man att det fortfarande går att få god standard på järnvägen. Det är alltså detta jag undrar över: Vad är det man prioriterar bort? , generaldirektör, har varit tydlig och sagt att det är de mindre trafikerade banorna som man prioriterar ned. Jag kan inte tolka det på annat sätt än som att det kommer att bli sämre underhåll på ett antal banor ute i landet, men vilka de blir har jag inte fått något svar på, tyvärr. Det blir ett problem för godstransporterna eftersom många av dem börjar på lågtrafikerade banor och sedan går in på de större godsstråken. Det är viktigt att ha detta med sig, och är det sagt igen. Banavgifterna har ökat från till av transportkostnaderna för godstågen som kvaliteten har blivit sämre. Vi tycker inte att det är rimligt. Vi hoppas att ministern också är öppen för att vägtrafiken ska betala för den skada som den orsakar. Det har ju inte varit regeringens politik , men vi får se fram emot en kilometerskatt på lastbilar med en ny regering, så att det blir lite bättre balans mellan de olika transportslagen. Jag vill tacka för den här debatten, som blir den sista med infrastrukturministern den här mandatperioden. Mandatperioden är ju slut. 137 Statsrådet (M): Jag tror att vi har oerhört viktiga framför oss. Regeringen satsar 522 miljarder. Vi tänker inte pungslå åkerinäringen med en extra kilometerskatt som gör att vi tappar i konkurrenskraft och förmåga till tillväxt – sådant som behövs för att man ska kunna satsa på mer infrastruktur. Vi kommer inte heller att se så snävt på vad som är järnvägens behov de kommande tolv åren. Att man fortsätter att hävda att räknefelet finns kvar i den nationella planen får stå för . har sagt att det inte finns något räknefel. Jag blir mer orolig när man tror att 6 miljarder, oaktat allt annat, skulle vara det som gör den stora skillnaden för järnvägen, med tanke på de belopp som satsas. Då har inte insett att det handlar om att jobba mer med produktivitet, effektivitet och innovativa lösningar. Det är också sådant som gör skillnad. visar att man på de stora projekten redan har sparat in kostnader på nästan . Det går inte att titta så statiskt. behov när det gäller underhållet är en ögonblicksbild, och det gäller att se den, ta vara på den och göra något åt den. Den här regeringen har fördubblat anslaget till drift och underhåll i förhållande till 2006. Det är den första och viktigaste åtgärden. Den här regeringen är den som satsar på att bygga om, bygga till, bygga ut och bygga ny järnväg. Det är också en viktig förutsättning för att hålla ihop landet, stärka konkurrenskraften och se till att fler vågar förlita sig på järnvägen när de ska åka eller transportera gods, så att vi fortsatt kan vara i topp i . Överläggningen var härmed avslutad. 28 § Svar på interpellation 2013/14:493 om skydd av 138 Miljöminister (C): har frågat mig vad jag avser att göra för att ge vatten och naturvärden ett långsiktigt och fullgott skydd. Vidare har frågat vad jag avser att göra för att Natura 2000 och EU:s vattendirektiv ska respekteras fullt ut i . Jag vill börja med att säga att är unik och en mycket värdefull vattentäkt. Den har stora kulturvärden. Jag instämmer till fullo i att det är viktigt att vattenkvaliteten i och den värdefulla miljö som finns i och omkring sjön skyddas på ett säkert sätt. är i sin helhet, tillsammans med stränder och öar, utpekad av regeringen som Natura 2000-område. När det gäller skydd och skötsel av skyddade områden, däribland Natura 2000-områden, ligger ansvaret på länsstyrelserna att efter beslut utvärdera behovet av och genomföra de skötselåtgärder som behöver göras för att bevarandevärdena ska säkras och fortsätta ha en gynnsam bevarandestatus. I fastställs bevarandeplaner av länsstyrelserna, som har mycket god kunskap om Natura 2000-områdena. Bevarandeplaner innehåller bland annat bevarandesyften, bevarandemål och bevarandeåtgärder samt en tidsplan för genomförandet. I bevarandeplanerna beskrivs därför vad som behöver göras för att bibehålla och återställa en gynnsam bevarandestatus. Genom planerna säkerställs att berörda naturtyper och arter får ett fullgott skydd. gav regeringen i uppdrag till länsstyrelserna att bland annat uppdatera samtliga bevarandeplaner. Uppdraget ska vara klart . Gällande gruvdrift vill jag påpeka ett viktigt faktum som jag tror att interpellanten inte är tillräckligt tydlig med och som ibland missuppfattas: är inte underordnad minerallagstiftningen. Prospektering för utvinning av gas eller brytning av malm och kräver tillstånd enligt minerallagen och är anmälningspliktig eller tillståndspliktig enligt eller förordningar meddelade med stöd av balken. ställer även grundläggande krav på att den som påverkar miljön har en skyldighet att vidta de åtgärder som behövs för att skydda miljön. Det kan exempelvis innebära att gruvbolag måste följa ett stort antal villkor och att det också sätts regler för hur efterbehandling ska ske efter att gruvbrytningen har upphört. Vid en prövning ska bestämmelser tillämpas. Gången i miljöprövningen är noggrant reglerad i . krav innebär att en samlad bedömning ska göras av alla de olika miljöeffekter som en verksamhet riskerar att medföra. Det gäller natur- och miljöfrågor, buller- och annan omgivningspåverkan på människor och natur, frågor om utsläpp av farliga ämnen, mark-, vatten- och luftpåverkan, skydd av djur och natur, såsom sällsynta arter, skydd av friluftsliv etcetera. I miljöprövningen, där man ska ta hänsyn till alla dessa faktorer, får alla berörda möjlighet att framföra sina synpunkter. gör sedan en sammanvägning av omständigheterna i ärendet och fattar sitt beslut. Jag kan inte kommentera och därigenom föregripa den prövning som pågår i det enskilda ärende som rör Försvarsmaktens aktiviteter gällande tillståndspliktiga skjutfält. Det tror jag att alla som har suttit i under snart en hel mandatperiod förstår. Jag anser att både Natura 2000 och EU:s ramdirektiv för vatten genomförs fullt ut i . Båda direktiven har införts i svensk lagstiftning, vilket bidrar till det långsiktiga skyddet. Art- och habitatdirektivets regler om skydd av Natura 2000-områden genomförs i svensk rätt framför allt genom . I enlighet med direktivet krävs enligt tillstånd för att bedriva verksamheter eller vidta åtgärder som kan skada de utpekade värdena i ett sådant område. Länsstyrelserna är tillsynsmyndigheter och ansvarar därigenom för tillsyn av bestämmelsernas efterlevnad. Vattendirektivet, slutligen, genomförs i genom vattenförvaltningsförordningen (2004:660), 5 kap. samt länsstyrelsernas instruktion. Vattenmyndigheterna tar fram förvaltningsplaner och åtgärdsprogram. Dessa beslutas sedan av vattendelegationerna, vars representanter är utsedda av regeringen. Just nu jobbar vattenmyndigheterna för fullt med att sammanställa nya åtgärdsprogram för den kommande sexårsperioden. De kommer ut på samråd . Då får också i det här fallet alla intressenter möjlighet att ge sina synpunkter på de åtgärder som föreslås, även för . Sammantaget, fru talman, är en oerhört värdefull miljö ur väldigt många aspekter. Men jag anser att det med det sammantagna skyddet – det handlar om Natura 2000-områden, regler och EU:s ramdirektiv för vatten och hur det har genomförts i – finns möjlighet att skydda på det sätt som jag tror att vi alla vill. 139 (MP): Först vill jag tacka miljöministern för svaret på mina frågor. är en livsviktig tillgång som inte får äventyras. Den är en av största vattentäkter, som redan försörjer sisådär 265 000 människor med dricksvatten. Sjön kommer att bli ännu viktigare , när långt fler människor i och i och, , även i andra delar av kommer att behöva dess vatten. är alltså bokstavligen livsviktig, och att skydda den är mycket mer än ett lokalt intresse. Det är ett nationellt och internationellt ansvar. Jag har ställt mina frågor till miljöministern för att jag, liksom många andra, är djupt oroad över att och dess vatten hotas. Det handlar om försvarets skjutövningar i sjön, som man nu vill utöka kraftigt, gasborrning i ett naturskyddsområde i sjön och planer på en gruva intill sjön. Alla dessa verksamheter hotar sjöns vatten och natur- och kulturvärden. På papperet kan skyddet av sjön se betryggande ut. Bland annat har regeringen utsett den till ett Natura 2000-område. Den är ett riksintresse på flera områden. EU:s vattendirektiv kräver att medlemsländerna upprättar åtgärdsplaner för att uppnå god vattenkvalitet. Och länsstyrelserna skriver bevarandeplaner. Det är gott så, men papper hjälper inte. Detta skydd visar sig gång på gång faktiskt inte vara värt papperet det är skrivet på, när rent vatten och naturvärden ställs mot andra intressen. säger – jag citerar ur interpellationssvaret: Jag instämmer till fullo i att det är viktigt att vattenkvaliteten i och den värdefulla miljö som finns i och omkring sjön skyddas på ett säkert sätt. Om hon verkligen gör det krävs mer än vackra ord och aldrig så fina papper. Det krävs att hon tar konsekvenserna av detta ställningstagande. Låt mig utveckla det hela! När det gäller det militära hotet mot sjön ligger två ärenden på ministerns bord – de ligger hos regeringen, på . Först är det frågan om den kraftiga ökningen av stridsflyg på . Miljökonsekvensbeskrivningen är undermålig, enligt , och försvarets ansökan har avvisats. Mark- och miljödomstolen har skickat Försvarsmaktens överklagan till regeringen, där den har legat . Sedan är det fråga om tillåtelse att skada Natura 2000-området, som också ligger hos . Underliggande instanser, , har alltså skjutit avgörandet till regeringen. Ska då regeringens företrädare bara hänvisa tillbaka till samma underliggande instanser? Samma sak gäller även gruvbrytning och fossilgasutvinning. Det krävs helt enkelt ett politiskt ansvarstagande från regeringen och en deklaration om att lagstiftningen måste förändras om inte nuvarande lagstiftning förhindrar långsiktiga irreparabla skador på . är det att ministern tar sitt politiska ansvar. Jag återkommer till minerallagstiftningen, och vattendirektivet – allt det juridiska – i mina kommande inlägg. 140 (C): Dricksvatten är en väldigt viktig resurs. Vi ska värna vatten, och vi ska självfallet värna vatten. Det är därför som vi har en sträng miljölagstiftning i . Vi har en sträng miljöbalk, som till exempel har varit med om att driva fram och som miljöminister följer tillämpningen av väldigt noga – det vet jag. Olika miljöprövningar pågår nu runt , som säger. Det är viktiga miljöprövningar. Jag kan ta ett exempel. Försvarsmakten bedriver verksamhet utanför , vid , på ett övningsfält, ett skjutfält. Man har miljötillstånd. Man har lämnat in, helt i enlighet med lagen, en ansökan om att få utöka verksamheten, vilket man anser sig behöva göra. Våra miljödomstolar, som har stor sakkunskap om detta och som lutar sig på våra stränga miljölagar, ska pröva om det finns möjlighet till annan lokalisering. Man ska pröva om verksamheten kan fortsätta i nuvarande form, om den kan utökas eller om den måste begränsas eller kanske inte fortsätta. Dessa prövningar pågår nu i en process, och jag har stort förtroende för vår stränga miljölagstiftning och för våra miljödomstolar. Har fastställt en sträng lagstiftning ska den fungera. Tycker vi att resultatet av olika miljöprövningsärenden är otillfredsställande – det vet vi inte än – kan man överväga att strama upp lagen eller ta andra initiativ av olika slag. Jag har stort förtroende för att miljöministern följer den frågan, men jag är tveksam till att staten ska gå in under pågående processer och ändra spelreglerna. Processerna ska fullföljas. Vi får se var de landar. Jag har förhoppningar om att det ska vara en sträng miljöprövning som verkligen lyfter fram vatten som en viktig resurs som inte får förfaras. Skulle det bli ett för dåligt resultat är jag säker på att , om hon är miljöminister då, vilket jag utgår från, kommer att ta tag i detta på allra bästa sätt. 141 (S): Tillgången på rent och friskt vatten är viktig för alla människor. Jag väljer att gå in i den här debatten om och dess dricksvatten av två skäl. Jag gör det naturligtvis för att jag är en miljöengagerad socialdemokrat med ansvar för detta på nationell nivå men också för att jag är socialdemokrat från län. län har tillsammans med flera län runt och ett antal kommuner inom de länen engagerat sig mycket hårt och länge för att få till stånd ett bättre skydd av dricksvatten. Det är inte så konstigt. Det är många människor som får sitt dricksvatten från . Dessutom är det alldeles uppenbart att det är fler som skulle behöva ha som sin dricksvattentäkt. Det handlar bland annat om ett antal kommuner i län som skulle behöva få sitt vatten från : , , , , , , och . De är alla djupt engagerade i att vi tar ett ansvar för att säkra den goda vattenkvalitet som finns i . är unik när det gäller vattenkvalitet. Det är ett väldigt fint vatten som inte kräver speciellt mycket insatser för att det ska gå att dricka. Man har till och med jämfört med en fjällsjö, fast den ligger i södra delen av . Det är alldeles riktigt att alltid ska vara tillämplig när vi hanterar saker som har att göra med miljöhänsyn. Men det finns också andra sätt att se till att man får ett bättre skydd. Vi har bland annat föreslagit att vi borde pröva möjligheten att riksintresseklassa viktiga ytvattentäkter. Det skulle vara ett sätt att balansera olika intressen när det gäller , och det skulle förhoppningsvis vara till fördel för det som många runt har engagerat sig för: ett bättre skydd för dricksvatten. Som jag sade har inte minst socialdemokrater i mitt hemlän engagerat sig hårt för detta. Vi har till och med fattat ett beslut om att vi inte vill se fler utökade skjutövningar från försvaret över vatten, just av den anledningen att vi vet att detta är en vattenkvalitet och en viktig vattentäkt som vi behöver vara rädda om . Min fråga till miljöministern i denna debatt är: Kan det vara möjligt för miljöministern att åtminstone fundera på att pröva möjligheten att riksintresseklassa och dess dricksvatten? 142 Miljöminister (C): Allra först vill jag säga att jag tror att vi alla är överens om att och Vätternområdet är väldigt viktigt av många olika anledningar. Enligt de preliminära statusklassningarna har fortsatt god ekologisk status. Det innebär att vi förstås kan vara glada över det men att vi måste fortsätta att arbeta för att ska bibehålla en god ekologisk status. Detta bevakas av Havs- och vattenmyndigheten, berörda länsstyrelser och vattenmyndigheterna. För att bidra till en ännu bättre situation har regeringen anslagit 75 miljoner till så kallade LOVA-bidrag – lokala vattenvårdsprojekt. Dessa kommer att göra att man kan åtgärda enskilda källor till föroreningar som kan äventyra delar av och dess dricksvattenkvalitet och goda ekologiska status. På det viset har vi en bra situation, och vi har också sett till att det finns budgetmedel för att förbättra det som behövs vad gäller lokala mindre källor. Dessutom vill jag åter påpeka det jag sade i mitt första anförande, nämligen att hela tillsammans med stränder och öar är ett Natura 2000-område. Där finns redan en skötselplan, som följs, men det finns också ett uppdrag till länsstyrelserna att uppdatera samtliga bevarandeplaner. Det ska vara klart . Uppdragen innebär att länsstyrelserna ska redovisa hur de följt upp sina skyldigheter att uppdatera Natura 2000-områdenas bevarandeplaner så att de överensstämmer med gällande regeringsbeslut. Man ska presentera en tidsplan för när eventuella brister ska vara åtgärdade. Alltihop ska vara slutredovisat – brister, vad man har gjort och vad man tänker göra åt dem. Detta innebär att vi tar nästa steg med bevarandeplaner i Natura 2000-systemet. När det gäller dricksvatten är det som sagt en god ekologisk status i i dagens läge, men vi har tillsatt en dricksvattenutredning just för att vi ska kunna möta de framtida frågorna och saker som kan inträffa framöver när det gäller dricksvattentäkter. Utredningen heter En trygg dricksvattenförsörjning. En del i utredningen handlar om vattentäkternas skydd. Där ska utredaren enligt kommittédirektivet analysera om behov av skydd av vattenförekomster beaktas i tillräcklig omfattning, kartlägga processen och tillämpningen av regelverket när det handlar om vattenskyddsområden och bedöma om det behövs ytterligare förstärkningar utöver vad vi redan har. Vad gäller frågan om riksintressen har vi också där sett behovet av att titta igenom vad som räknas som riksintressen och hur dessa viktas mot varandra. Det behöver man göra med jämna mellanrum, och regeringen har bedömt att det är dags att göra det. Därför har en utredning tillsatts som ska titta på riksintressefrågan och om det behöver viktas om eller om något behöver minska eller öka i betydelse med anledning av hur det ser ut nu och, framför allt, med anledning av till exempel klimateffekter. Den ekologiska statusen är god, vi har länsstyrelser och vattenmyndigheter som har i uppdrag att uppdatera inför nästa omgång av bevarandeplaner och vi har två sittande utredningar som har betydelse för detta. Sammantaget anser jag därför att regeringen bevakar och följer denna fråga mycket noggrant och att resultatet är rätt så bra. 143 (MP): Det blir lite juridik igen. Miljöministern hävdar i sitt svar att minerallagen inte står över miljölagen i tillämpning. Men i praktiken är det så. Det syns tydligt i samband med borrning efter gas. Trots att det är ett Natura 2000-område har Bergsstaten enligt minerallagen lämnat tillstånd för provborrning i vid naturreservat, efter gas i alunskiffer. Denna praxis förklaras i läroboken miljörätten av och . På sidan 489 står det: Anta t.ex. att efter ingående utredningar har beslutat att ett område bör ses som riksintresse för naturvård enligt 3 kap. 6 § andra stycket . Området får i så fall inte påtagligt skadas (vilket normalt blir konsekvensen av en mineralbrytning). Om dock bergmästaren i en prövning av bearbetningskoncession anser att området inte bör ses som riksintresse för naturvård, faller detta krav. Även om mark- och miljödomstolen i en efterföljande prövning av mineralutvinningen enligt skulle anse att bedömning av området enligt 3 kap. 6 § är uppenbart riktig, kan domstolen inte hindra projektet med stöd av hushållningsbestämmelserna. Bergmästaren får alltså stor makt. I detta fall är det tydligt att naturvårdsintressen har ett svagare skydd än mineralintresse som regleras av minerallagen. Det behövs en skärpning. Det uppstår en moment 22-situation mellan Bergsstaten och . Bergsstaten, som är kontrollmyndighet, lämnar över till , som inte har resurser att kontrollera och bara hänvisar till den ålagda självkontrollen. Så kan det inte fortsätta. Försvarsmaktens kortsiktiga intressen tillåts gå före skyddet av dricksvattnet och Natura 2000, fast det finns andra platser att öva på. I finns ett övnings- och skjutfält som Försvarsmakten själv beskrev som största militära övningsområde. Det är miljöprövat och väl lämpat även för internationella övningar. Det har också acceptans i bygden. Vilka andra länder tillåter militära övningar som innebär att man skjuter i sitt eget i dricksvatten? Hur skulle det kunna vara okej att skjuta 79 000 skott i dricksvatten utan krav på rensning, vilket man har om man skjuter i , därför att metallerna där kan hamna i grundvattnet. Men fiskare får inte använda blysänken i fiskenät. Alla dessa specialbestämmelser för Försvarsmakten och gruvdrift måste ses över. I allmänhetens ögon ser det med rätta märkligt ut att förbjuda privatpersoners och jordbrukares miljöfarliga verksamhet, till exempel biltvätt och virkesupplag, men tillåta gigantiska miljöfarliga verksamheter som övningsskjutning, gruvor och gasborrning. Länsstyrelserna följer de regler som lagarna ger och tillåter flygövningar och gruvor i eller nära dricksvattnet. Med långa förklaringar säger man att eftersom vatten är så rent är det okej att smutsa ned det, för halten blir ändå låg. Men vattendirektivet säger: nollutsläpp. På det här viset minskar faktiskt förtroendet för som myndighet. Mot bakgrund av allt detta undrar jag hur kan anse att Natura 2000 och vattendirektivet respekteras fullt ut i . Jag upprepar min fråga: Kommer att ta sitt ansvar och ta initiativ till en förändring av den lagstiftning som behöver förändras för att undvika och förhindra långsiktiga, irreparabla skador på innan det är för sent? 144 (C): är ett samhälle, det är 2014, och det är mycket miljöstörande verksamheter som pågår. Vi kör bilar, och vi har industrier. Vi flyger i luften med stora mängder flygplan som släpper ut utsläpp som kommer ned i hela , kommer ned i , kommer ned i vatten. Vi har stora bilvägar, E4:an. Visst är det störningar i hela vårt samhälle – så är verkligheten. Men det gäller att på alla sätt skydda miljön. Vi har en sträng miljöbalk. Vätternområdet är ett unikt vattenområde i , skulle jag vilja säga. Det är Natura 2000-klassat, som miljöministern sade. Naturligtvis ska vatten skyddas på ett bra sätt mot alla de störningar som finns. Miljöprövningar pågår enligt vår stränga miljöbalk. säger nu vad gäller Försvarsmaktens skjutfält i att det finns andra, bättre alternativ, som . Det är möjligt, och det ska prövas . Jag är trygg i att det kommer att ske på ett bra sätt. Finns det andra alternativ och kan man minska på detta utgår jag från att miljömyndigheterna, domstolarna, kommer att ta fasta på det. Men det får vi se. Vi kan liksom inte här i ta de besluten, för den informationen har vi inte här. Som miljöministern sade är det utredningar som pågår om trygg dricksvattenförsörjning och om riksintressen. Jag vet att regeringen bevakar och följer de här frågorna mycket noga. Det är bra att det kommer upp till debatt. Vi ska följa noga vad processerna landar i. Det tar upp om riksintressen är mycket viktigt. Det pågår som sagt en utredning. Det finns ett stort engagemang från olika partier för vår miljö och för vatten, inte minst hos vår miljöminister. 145 (S): tas det dricksvatten ur . Jag nämnde ett antal kommuner från län som har tittat på möjligheten att ha som en gemensam råvattentäkt för framtiden. Det är , , , , , , och . Det är en mycket stor del av län, och då pratar vi bara om län – det finns ju flera län runt som också ställer sitt hopp om framtida gott dricksvatten till just .