prot · H10984 · 2014-03-14 00:00:00 — Hur framtiden ska avgöras för bör vara något som först görs upp i diplomatiska fredliga förhandlingar mellan och den nuvarande regeringen i , och bör dra tillbaka sina trupper från . Vi måste även tänka på vad detta agerande från sida ger för signaler till övriga . Det är inte konstigt att länder som och och baltländerna nu känner en oro med tanke på att det även i dessa länder finns områden med rysktalande befolkningar. Det kan inte vara rimligt att ha som praxis att på lösa grunder med militärmakt ta kontrollen över ett område för att skydda rysk befolkning och att detta område sedan ska tillhöra . I denna situation bör vi tydligt visa vårt stöd för , våra baltiska grannländers, och rätt till suveränitet och territoriell integritet. Just med tanke på vad agerande kan få för säkerhetspolitiska konsekvenser i vårt närområde har plötsligt flera partier i denna riksdag vaknat till och blivit försvarsvänliga. Sent ska syndaren vakna, säger jag då. har länge påpekat vikten av ökade försvarsanslag och vikten av ett existensförsvar. Vi har även varnat för militära upprustning, men detta har inget annat parti tyckt varit viktigt. lade Socialdemokraterna extra på svenskt försvar utöver regeringens förslag. valde att minska försvaret med som man talar om ett icke-våldsförsvar. valde att minska med . Till detta kan sägas att statsminister vid upprepade tillfällen sagt – lyssna , – att inte heller något av de borgerliga partierna krävt högre försvarsanslag i budgetberedningen samt att inte heller regeringen höjt försvarsanslagen. Tittar man på utvecklingen kan man se att anslagen till försvaret i reella termer har minskat både under socialdemokratiska regeringar och under Alliansens tid. har däremot föreslagit en höjning på 3 miljarder och en ökning med totalt 24 miljarder för hela budgetperioden. sade vår statsminister att försvaret är ett särintresse och att det inte finns något militärt hot som motiverar ett territoriellt täckande försvar. Mot denna bakgrund blir det inte särskilt trovärdigt när statsminister uttalat att han på grund av krisen i öppnar för ökade resurser till försvaret. När säger att det behövs ett doktrinskifte i försvarspolitiken med ökade försvarsanslag kan jag inte heller se att detta är något annat än tomma ord. Jag skulle också vilja citera några ord från vår statsminister i en partiledardebatt : har det framstått som att i princip alla partier står för en kraftig militär upprustning. Det är dock bra när det som framförs i medierna hänger ihop med det man föreslår i . Det skapar trovärdighet hos väljarna. Det kanske förvånar att det inte finns några stora anslagsökningsförslag från något annat parti än . Jag skulle gärna vilja veta vad , som sitter med i Försvarsberedningen, har att säga om behovet av ett svenskt existensförsvar i ljuset av krisen i och den militära upprustningen i . 88 HANS (V): ser vi hur motsättningarna igen växer på vår kontinent, och vi är många över hela som känner oro för att vår kontinent igen ska präglas av konfrontation, konkurrerande alliansbyggen och militär upprustning. När andra nu vill skapa just konfrontation och gräva skyttegravar blir det desto viktigare att får ta på sig rollen som det land som visar att det finns en annan väg för . Fokus måste därför ligga på att återupprätta respekten för folkrätten och demokratins grundprinciper. Vi har därför ett ansvar att vara glasklara över det oacceptabla i agerande. måste respektera suveränitet och territoriella integritet. Den ryska ledningen agerar nu på ett sätt som står tydligt i konflikt med folkrätten och ingångna avtal. Den folkomröstning som planeras på är illegitim. hävdar att man agerar för att skydda den ryska minoriteten i , men genom sitt agerande har den ryska ledningen försvårat möjligheten att hitta lösningar på de stora utmaningar som står inför. För agerande finns det inga ursäkter och inga förmildrande omständigheter. har en, och bara en, måttstock för folkrätten. Vi har i denna kammare varit konsekventa kritiker av varje land som brutit mot folkrätten – oavsett var folkrätten har brutits, oavsett vem som har kränkt folkrätten, oavsett med vilka motiv det har skett, så också . Vi måste kunna tänka två tankar . Vi har ett ansvar att tydligt visa att demokrati måste återupprättas. Alla parter måste nu avstå från våld och provokationer. Rättsstatens principer och mänskliga rättigheter måste respekteras. Protesterna mot den tidigare presidenten var breda och brokiga. Där fanns liberaler som drömde om ett EU-medlemskap. Där fanns vänstermänniskor som demonstrerade för social rättvisa – människor som jag har haft mycket kontakt med . Där fanns framför allt många vanliga ukrainare som tröttnat på en korrumperad regim, som var alltmer lojal mot landets oligarker än mot sin egen befolkning. Men bland demonstranterna fanns också starkt högerextrema partier. Ett av dessa högerextrema partier är Svoboda, som har tagit plats i den breda ukrainska regeringen. tillhör en av de vice premiärministrarna, jordbruksministern, miljöministern och den tillförordnade försvarsministern detta högerextrema och fascistiska parti. Vi får trots allt rapporter om attacker på både judar och vänsteraktiva. Dessa rapporter är djupt oroväckande. behöver visa att den är hela . Det förutsätter att Svoboda inte ges något politiskt inflytande. Det är lätt att känna frustration . Det är lätt att känna ilska och oro över utvecklingen. Men jag är helt övertygad om att den utveckling vi ser på och i hela regionen inte kommer att vändas genom en alltmer uppskruvad retorik eller genom att svenska politiker försöker vinna kortsiktiga inrikespolitiska poäng på utvecklingen. Situationen är helt enkelt alldeles för allvarlig för det. Det är centralt att vi lyssnar på och hans uppmaning: Det är just en nedtrappning av hot och en nedtrappning av det politiska språket vi behöver nu för att skapa en miljö där vi kan starta en politisk process. Alla parter har ett ansvar att söka dialog och agera för att förhindra en militär konflikt och ökad konfrontation. Omvärlden har ett ansvar att bidra till att skapa förutsättningar för en sådan verklig dialog. Jag måste säga att det är tveksamt om gör det när utrikesminister jämför den avsatte presidenten med den norska nazistledaren eller när företrädare för de borgerliga regeringspartierna talar om annalkande ryska storoffensiver i och beskriver agerande som ondska. I ett läge där omvärlden borde försöka bidra till att skruva ned det politiska tonläget känns det ibland som att högerns företrädare i försöker tävla om vem som kan skruva upp det politiska tonläget mest. Jag vet att det inte ger några rubriker eller några citat i kvällspressen att tala om vikten av dialog och diplomati. Men det är min övertygelse att det är just dialogen och diplomatin, inte enskilda Twittervrål eller yviga gester i denna talarstol, som i slutändan kommer att ha störst chans att vända utvecklingen och säkra freden och säkerheten i . 89 (KD): De folkrättsliga perspektiven har redan varit uppe. Jag skulle i stället vilja ha en annan ingång. Jag har med intresse inväntat inlägg här om varför de vill ha den här debatten om . Det är bra att vi diskuterar , men vad är egentliga syfte? Jag är nämligen rädd – och jag har lite grann fått det bekräftat här – att vill spela på den oro som finns för vårt närområde. Dess värre har samma till stor del nationalistiska agenda som präglar – den agenda som vi vill försvara oss emot. Om man tittar på de motioner som lagt fram här i och som lyfts upp ser man att de vill gå en mer sluten, nationell, isolationistisk väg. De föreslår till exempel att man ska dra in de 2 miljarderna från Försvarsmaktens deltagande i internationella insatser. Det är en inriktning som inte stämmer överens med försvarsbeslutet om att vi ska vara ute i insatser för att sedan bättre kunna försvara gränser. Men i retorik ska soldaterna stå enbart på svensk mark. Det är den svenskagenda som driver. Vi kristdemokrater menar att globaliseringen och nya hot gör att vi inte enbart kan postera vid svenska gränser om vi ska skydda svenska intressen. Därför deltar vi i internationella insatser med EU och FN och även i partnerskap med Nato. Vi vill ha ett starkt försvar, och vi ska försvara territorium. Men vi och har olika syn på hur detta bäst kan uppnås. När det gäller stödet till och dess folks framtid skiljer vi oss också åt diametralt. Vi kristdemokrater ser närmande till EU som något positivt som ökar säkerheten i vårt närområde. Om flera länder i vårt närområde går mot demokratisering, frihet och mänskliga rättigheter har vi ett vinn–vinn-scenario som vi måste välkomna. Vi har till exempel sett utvecklingen i de baltiska staterna som många var rädda för. Deras utveckling och inriktning mot andra sidan har med EU-medlemskapet skapat goda grannar som bidrar till utveckling och stabilitet och därmed ökad trygghet för det svenska folket. När det gäller menar – det säger de också i olika reservationer – att de inte vill se en ökad rörlighet för medborgarna därifrån, vilket är kontraproduktivt. Om vi ökar möten mellan länder och mellan olika medborgare ökar ju vår säkerhet. Det är vår syn. är också emot ökad ekonomisk integration och handel med de östliga partnerskapsländerna inklusive , vilket de skriver i sina reservationer. Ur synvinkel har vi precis tvärtom goda erfarenheter av handel och ökat utbyte. ekonomi bygger på export och öppenhet. Självklart betyder då handelslättnader mycket för båda parter. Det borde också vara inställning, om vi nu ska komma in på . Om vi ökar dialog och handel kan vi öka välfärden hos alla våra befolkningar, såväl inom EU som i och . Frågan är när och ska förstå att det är en vinn–vinn-situation om som en brygga mellan och närmar sig EU. När det gäller den konkreta krisen ger den senaste tidens utveckling i vårt närområde upphov till nya frågeställningar. Vart är på väg? Vad innebär vägval för , och det internationella samfundets säkerhetspolitiska bedömningar och planering? är ett stort land som uppenbarligen har behov av att visa muskler. Det gäller inte bara när visar sig barbröstad inför medier, utan det gäller även de facto i deras utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik. I då vi med mycket möda lyckats arbeta för nedrustning och då diplomati och handelsrelationer har tagit över det gammaldags vapenskramlet känns det nu som om vill vända skutan åter mot dagar. värderingar om frihet och mänskliga rättigheter och syn att handel och samverkan gynnar mänskligheten så att vi kan nedrusta står nu mot stormaktsambitioner med isolationism, kränkande av folkrätten, kränkande av mänskliga rättigheter och upprustning. Det är i det sammanhanget jag inte kan förstå negativa syn på det östliga partnerskapet. Det är ett projekt som har varit med om att dra i gång inom EU för att bjuda in och knyta band med EU och med de värderingar vi står upp för, för fred och frihet i stället för det ryska förtrycket, övervakningen och repressionen. Jag hoppas att jag snart kan få välkomna mina vänner i in i den europeiska gemenskapen och de värderingar som har en enorm dragningskraft på många människor runt om i världen. 90 (M): har vi av naturliga skäl talat mycket om säkerhetspolitiken. Jag skulle också vilja nämna någonting om det svenska biståndet till . Det här är någonting som har pågått , men jag vill göra kammaren uppmärksam på att biståndsminister i går presenterade en ny resultatstrategi för , västra och . Sammantaget lägger vi fördelade . Det här är också någonting som efterfrågas när man läser de dokument och slutsatser som tas fram inom EU. EU gör vissa saker, men man väntar på att de olika länderna ska bidra på olika sätt för att säkerställa den demokratiska utvecklingen. Om man tittar på den nya resultatstrategin – det är ett väldigt politiskt ord, men det är ett sätt att samla hur vi arbetar med det svenska biståndet – ser man att det är ett långsiktigt åtagande för fortsatt stöd i EU:s närområde. har gett ett omfattande stöd till länderna i och på västra samt till för att hjälpa dem i ansträngningarna att närma sig EU. Det krävs ofta ganska långtgående reformer, och det tar både tid och kraft. är en av de största och viktigaste biståndsgivarna till dessa länder. Vi satsar mer än . Syftet är att bidra till att få länderna att närma sig EU. Det rör sig alltså om det östliga partnerskapet – , , , , och – och västra – , , , , och – samt, dessutom, . Åtagandet visar en mycket viktig princip. Målet är naturligtvis att , liksom alla de andra länder som uppfyller kraven, ska kunna bli medlem i EU. Flera av talarna här har nämnt det, och vi har som sagt en stor samsyn där. Den svenska linjen har länge varit för öppenhet och inkludering. Vi har varit för en fortsatt utvidgning, men än så länge har medlemskapsaspekten inte varit helt tydlig från EU:s sida. Jag beklagar det. Vi fortsätter att ta vårt ansvar för att stödja de länder som vill utvecklas till fria och demokratiska marknadsekonomier. Där är utvecklingsbiståndet ett av våra viktigaste verktyg. Det svenska stödets fokus är att möjliggöra en hållbar demokratisk utveckling. Inriktningen är förvaltnings- och rättsreformer, demokrati, mänskliga rättigheter, civilsamhälle, ekonomisk integrering och utveckling samt miljö och energi. Det är väldigt mycket samhällsbygge i detta. Särskilt har haft bistånd som är inriktat på att till exempel stötta det civila samhället, men det handlar också om energifrågor, vilket är strategiskt viktigt. Jämställdhet är fortsatt prioriterat, och det tycker jag är viktigt från utrikesutskottets sida eftersom vi ofta lyfter fram frågan om kvinnors roll i post-konflikt-länder. Inom ramen för strategin läggs alltså särskilt fokus på situationen i och länder som har ett demokratiskt underskott. Jag är stolt över att vårt utvecklingsbistånd gör skillnad, och det här är nästa steg i detta. 91 (S): Jag tycker att det är glädjande att det finns en så bred enighet bland alla politiska partier i om att fördöma den ryska aggressionen. Det är nämligen tydligt att vi måste stå upp bakom folkrätten och vara mycket tydliga med att vi inte vill att sådant här ska ske. Ju tydligare vi och Europeiska unionen kan vara, desto mer kan vi nämligen bidra till att detta inte kommer att ske . Det är klart att det är det alla känner en viss oro över – vi har sett hur har hejat på utbrytarrepubliker som och , att man fortfarande inte har bidragit till att lösa situationen i och att man inte har löst situationen i Transnistrien samt att vi nu håller på att skapa oss ett nytt problem på . Vi måste alltså vara väldigt tydliga med att vi ska hålla oss till folkrätten. Jag vill också hålla med om att det är viktigt att vi fortsätter att ge det bistånd och det stöd vi ger till civilsamhället i det östliga partnerskapet. Tyvärr började ju regeringen sin regeringsperiod med att säga att man skulle dra ned på stödet till de civila organisationerna i . Det var ärligt talat ett dundermisstag, för om det är några som behöver stöd är det naturligtvis de civila organisationerna i . Efter mycket protester från olika grupperingar, och även från oss i de rödgröna, har stödet kommit tillbaka så att man ändå kan ge stöd till dem som arbetar för just det tyckte var så viktigt: öppenhet, ett civilt samhälle, demokrati och så vidare. Det var dock inte direkt det man började regeringsperioden med, utan man började med raka motsatsen – att faktiskt dra ned på stödet. Jag vill inte förlänga debatten. Jag tycker att det är positivt att det finns en bred enighet om att vi fördömer det ryska agerandet och om att vi har ett krav på den ukrainska regeringen att verka inkluderande. 92 (MP): Jag tycker också att det är oerhört viktigt att vi inte ser folkrätten urholkas och att vi står upp för folkrätten i alla sammanhang. Problemet är att det egentligen inte finns några direkt tillämpbara sanktioner när folkrätten inte följs. Det som händer är i stället att det blir en massa politiska överväganden och att världssamfundet beter sig på olika sätt i olika länder när folkrätten inte har följts. Det är ett problem. Jag tycker att det är viktigt att vi inte nu skapar en praxis där vi så att säga accepterar att går in och annekterar en del av ett annat land. Det gäller också de grunder man anför – man talar om att man går in för att skydda sin befolkning i landet, när de befinner sig i ett annat land. Jag förstår att de baltiska länderna är oroade över vad som kan komma härnäst. Det är inte så konstigt. Det jag undrar över är dock varför vi blev så överraskade av att det här skedde. har varit väldigt tydligt med hur man ser på länderna i sitt närområde. Vi har varit tydliga med att vi vill ha in länderna i det östliga partnerskapet och att vi vill ha en nära relation till de här länderna. Vi har varit tydliga med att vi vill ha goda relationer till också, men har varit tydligt med att man ser de här länderna som någon form av buffertområde. Därför borde vi kanske också ha haft en bättre dialog med alla parter när vi gick vidare med associeringsavtal och sådana saker. Jag är inte så överraskad över den ryska reaktionen som det verkade som att i alla fall var. När vi såg att de fredliga protesterna startade, varför hjälpte vi inte till mer då – innan det gick över i våld? Ja, vi stöttade demonstranterna, men kanske borde vi också ha haft en bättre dialog med redan i det skedet. Jag undrar hur vi bäst ska hjälpa . Vi gjorde kanske fel från början; vi skulle ha behövt en civil fredskår och en större medvetenhet om hur man kan agera i en konflikt innan den leder till våld. har vi dock inte en sådan, och vad ska vi då göra för att nu hjälpa allra bäst? Jag är inne på samma linje som tog upp tidigare: Vi kanske måste tagga ned vårt språkbruk, till att börja med. Ska vi kunna vara en del i en medling och spela en roll i att lösa konflikten kanske vi måste tala med folk på ett annat sätt – då kanske vi inte ska använda det språk vi ibland har använt. Jag tror också att vi måste återföra demokratibiståndet till och till de ryska organisationerna. Biståndet finns, men det behövs mer. Jag tycker att vi även behöver jobba mer med demokratibistånd gentemot , särskilt i den situation vi har där det finns partier som inte är demokratiska och inte respekterar allas mänskliga rättigheter. Vi behöver stärka detta. Vi behöver vara där med valobservation, och vi behöver jobba med energifrågan. När det gäller det som kom upp tidigare här om energidiplomati tror vi att det är en viktig del i arbetet framöver, både för och för andra delar av området. 93 (FP): Det är glädjande att samtliga partier här har tagit avstånd. Vissa har gjort det kraftigare än andra, men alla har ändå tagit avstånd från oprovocerade angrepp på och militära invasion av – som sker i strid med folkrätten. Det är mycket viktigt. Det är också, som har sagts innan, väldigt viktigt att man måste kunna försöka lösa konflikten med dialog. Dialog är det bästa sättet att lösa meningsskiljaktigheter. Det finns ett stort bekymmer i detta: Den ena sidan i konflikten, nämligen och dess nya regering, vill lösa detta genom dialog. De har varit mycket tydliga med att de inte kommer att avfyra ett enda skott. De har sökt förhandlingar och vill se en dialog med – medan vägrar att acceptera någon som helst dialog om vare sig eller någonting annat. Då är det viktigt, fru talman, att man förstår hur man ska karakterisera styret i Kreml. Vad är det för typ av politiskt system som styr i ? Jag skulle säga att det närmast är att likna vid fascism. Svoboda är ett ultranationalistiskt parti i , och vi tar givetvis kraftigt avstånd från det. Det finns i parlament i hela . Man kan då säga att hela regering finns hos Svoboda i praktiken. var det i . Det var en mycket stor debatt om vad som händer med minoriteter i , inte minst hbtq-personer, människor i med muslimsk tro, invandrare i och så vidare. Huliganvåld, extremism, ultranationalism är det största interna säkerhetshotet i . Jag har inte hört ett ord om detta från och i den här debatten. De har inte sagt ett ord om de problem som finns i i form av detta. Vi ser en auktoritär regim som stämplar ut minoriteter på ett mycket grovt och rått sätt och som exempelvis antar specifika lagar gentemot sexuella minoriteter. Vi ser ett land som rustar upp, som bedriver angreppskrig, som har stormaktsambitioner och som kraftigt förföljer sina minoriteter. svar på detta är: Vi ska ha en civil fredskår. Och vi ska tagga ned vårt språkbruk, säger . Är det svaret när är berett att annektera en del av ? Är svaret från , som kanske också blir det gemensamma rödgröna svaret, att vi ska tagga ned vårt språkbruk? Jag kan inte för min värld tänka mig att skulle instämma i detta. Det är klart att vi inte ska tagga ned vårt språkbruk. Vi ska tala om saker med deras rätta namn. Vi måste vara mycket tydliga med att vi står bakom rätt till sin territoriella integritet, rätt att få bygga demokrati och rätt att få vända sig närmare . har inte på något sätt, vare sig när protesterna började eller därefter, hotat några som helst andra ryska intressen än vissa ledande politikers kommersiella symbios med eliten i . Detta är det enda som har hotats i och med protesterna. Det är viktigt att vi förstår att det centrala i detta måste vara att ge ett väldigt tydligt stöd för självständighet. De extrema krafterna i stärks. Deras bästa valarbetare är . Därför är det viktigt att vi visar vårt stöd för de liberala demokratiska krafterna i . 94 (C): Vi ska inte glömma bort att har ryska trupper på sin mark. Deras statsledning flydde fältet. Parlamentet har försökt lösa denna extremt svåra situation så inkluderande som vissa partier gav utrymme för. Att regionernas parti valde att inte kliva in kan inte få hindra en ny statsledning att träda till. Det är viktigt med en inkluderande politik, och det är viktigt med en inkluderande utveckling i , precis som i andra länder. Jag håller i stort med om vad sade. Dialog och diplomati är centralt och har varit centralt och under hela det östliga partnerskapet för att försöka undvika att det som har hänt skulle hända. har haft åtskilliga möten som vi har kunnat följa, öppna möten. Generalsekreteraren har givit i uppdrag att åka till och givit särskilda sändebud i uppdrag att försöka åka in på . De har blivit utkörda. försökte komma in men blev stoppade från att komma in på . har också funnits med. Och pågår diskussioner i mellan dem som garanterade territoriella integritet i , och . Många diplomatiska krafter har engagerat sig. Jag har aldrig sett så många statsledningar i söka kontakt för att försöka hitta lösningar. Vi har haft åtskilliga EU-möten. Men en kraft verkar inte vilja ha dialog, , utan nöjer sig med monolog och stöd för sina trupper på . EU är ett fredsprojekt. EU handlar inte om att vara emot någon annan. Vi vill ha ett öppet EU. Det var just därför det östliga partnerskapet kom till, precis som andra arbeten som vi försöker jobba med. Det är alltså inte någonting som ska känna sig hotat av. Vi har ju varit strategiska partner så här långt, och varför angripa en strategisk partner? Vi bygger säkerhet tillsammans med andra, åtminstone de flesta av oss i den här kammaren, inte ensamma som vill göra. Ensam är inte stark, även om tycks tro det. Rädslans politik, att varna för rysskräck som försöker göra här , är inte heller en framgångsväg. Vi ska vara öppna, nyfikna och söka lösningar. Men jag hör i den här debatten, fru talman, en tendens som jag måste vända mig emot. Man försöker blanda bort korten och göra de nationalistiska och nazistiska minoriteterna till en huvudfråga i debatten och ge och hans propagandamaskineri någon form av trumfkort. Vi är medvetna om att det finns många mörka krafter i vårt , även i och i vår kammare, som jag hoppas att vi ska slippa. 95 (SD): från undrade varför vi begärt den här debatten. Ja, det vore väl konstigt om vi inte debatterade den mest allvarliga krisen på väldigt länge i .