prot · H20928 · 2014-11-27 00:00:00 — Jag instämmer i att det är olyckligt att alla regler kring förgröningen ännu inte är på plats. Det har varit en lång process inom EU att få klarhet i alla de regler och tolkningar som ska ligga till grund för de nationella bestämmelserna. Jag håller även med om att förgröningen är komplex och ger ökad administration och ökade kostnader, och jag har stor förståelse för att det är viktigt med tidig information så att jordbrukare kan planera sin växtodling. Jag skulle därför, utan tvekan, ställa mig bakom en framflyttning av tillämpningen av förgröningen till 2016. Men en framflyttning kräver en ändring av rådets och förordning om direktstöd, en ändring som inte är sannolik . Vad vi däremot kan göra är att arbeta för en så bra tillämpning i som möjligt utifrån de ramar som är fastställda på EU-nivå. är den myndighet som ansvarar för stora delar av tillämpningen, och de är behjälpta av att få ta del av kunskaper och synpunkter från jordbruksnäringen och andra berörda. Avslutningsvis vill jag framföra att har åtagit sig att utvärdera erfarenheterna av förgröningen, exempelvis kravet på ekologiska fokusarealer. I mina ögon är det viktigt att göra en utvärdering och att man vid behov vidtar åtgärder för att förbättra systemet. Det finns generellt sett ett stort behov av att förenkla regelverken, något som skulle betyda mycket för jordbrukarnas vardag. Den nye kommissionären verkar också förstå behovet av enklare regelverk, vilket är lovande. I samband med en översyn av förgröningen kommer jag därför att lägga särskilt fokus på förenklingar och på anpassning till de förutsättningar som råder i det svenska lantbruket. 107 (SD): Jag tackar landsbygdsministern för svaret. Jag finner det glädjande att regeringen och landsbygdsministern helt delar kritik mot hur förgröningsstödet är utformat och hur det hanteras. Det är så vansinnigt dumt att det inte ens går att tänka ut. Så sa en växtodlingsrådgivare i som bor ganska nära mig. Höstsäden är i jorden. Växtodlingsplanen är bestämd. Utsädet är valt. Men fortfarande hänger den nya jordbrukspolitiken i luften. träder EU:s nya gemensamma jordbrukspolitik i kraft. Ett av kraven för att få ett fullt gårdsstöd är att lantbrukaren vidtar särskilda miljöåtgärder, den så kallade förgröningen. Låt mig beskriva förgröningen för de åhörare som inte vet vad det innebär. För att få gårdsstödet behöver man uppfylla en del nya krav. Den stora nya delen av gårdsstödet är det så kallade förgröningsstödet, som står för . Vad innebär då detta? Jo, man inför någonting som man kallar för ekologiska fokusarealer. av åkermarken ska avsättas. I fokusarealerna kan det till exempel ingå träda, salix eller kvävefixerande grödor som ärter, åkerbönor och lupiner. Även vallinsådd godkänns. Det finns en massa undantag också, men vi behöver inte gräva ned oss i det. Det räcker som det är. Min fundering är, herr talman – och det är på grund av detta jag tar upp frågan: Är det rimligt att de här nya reglerna kommer så snabbt på, innan lantbruket hinner bestämma sig för hur man ska odla och vad man ska bedriva? Bland växtodlingsrådgivare och bönder är domen hård. Detta är ett i deras tycke helt värdelöst politiskt system, som endast kommer att kosta bönderna pengar men ge dålig miljönytta. Förgröningsstödet får också störst effekt för de mindre spannmålsgårdarna runt 30–. För större gårdar gör det ingen större skillnad. En bättre växtföljd har givetvis positiva effekter på den biologiska mångfalden men påverkar knappast kväveläckaget. Det finns utmärkta växtföljder med ärter, åkerbönor och raps. Men varför måste man ha det ? måste bonden dela upp sin växtföljd efter en godtycklig politisk åtgärd med en koppling till svensk jordbrukspolitik som inte är rimlig. I vårt tycke är det ett fyrkantigt system utan koppling till de naturliga förutsättningarna. Som jag nämnde i min interpellation har många bönder planerat sin växtodling långt i förväg. Det finns många gårdar som redan har höstsått hela sin areal. Därmed skulle de bli diskvalificerade för förgröningsstödet. I värsta fall kan av det så kallade gårdsstödet försvinna. Jag är nöjd med interpellationssvaret från landsbygdsministern. Jag finner att han delar mina frågeställningar och min oro. Men det finns ett antal saker som vi behöver klargöra. Anser landsbygdsministern att det i ett rättssystem ska finnas regler som inte är klara vid inträdet i systemet? Ska man sedan utföra kontroller och ställa krav på åtgärder som ännu inte finns i detta icke-existerande system? Anser landsbygdsministern att detta är ett bra system? 108 (C): Först och främst vill jag vända mig till interpellanten från . Det är glädjande men också lite förvånande att SD plötsligt intresserar sig för realpolitiska frågor kopplade till EU-stödet, framför allt med tanke på att SD försökte driva igenom ett förslag om att vi helt skulle avskaffa EU:s jordbruksstöd för att minska avgift till EU. Jag förutsätter att både och hans kolleger i SD är väl medvetna om att just jordbruk är det enda område som fullt ut regleras av EU. Även om budgeten för jordbruksstödet skulle dras ned till noll skulle vi i inte kunna införa några helt nationella stöd helt plötsligt. Vi står just nu och diskuterar gårdsstödet för perioden som kommer, och det är uppenbart att ett åternationaliserande av gårdsstödet inte direkt ligger på bordet. Det vore klädsamt om SD hade en sammanhållen linje för jordbrukspolitiken och inte ena stunden sa att man vill slåss för lantbrukets pengar för att i nästa stund vilja dra ned budgeten till noll, vilket skulle få katastrofala konsekvenser för svenskt lantbruk. Jag vill också prata lite grann med landsbygdsministern om jordbruksstöd och jordbrukspolitik. Svenskt lantbruk sitter just nu i ett ganska krisartat läge när det gäller jordbrukspolitiken, vilket jag förutsätter att landsbygdsministern är väl medveten om. Det finns tre områden där jag förväntar mig att regeringen agerar skyndsamt. Det första handlar om landsbygdsprogrammet. Kommissionen har lämnat över mer än 300 kommentarer till förslag till landsbygdsprogram. Mycket av det är rena formalia som egentligen inte gör någon skillnad, men det mest oroande är djurvälfärdsersättningen, som är väldigt viktig för många djurproducenter. Svensk animalieproduktion minskar stadigt. Djurvälfärdsersättningen är en viktig del för att hjälpa producenter att kunna upprätthålla världens högsta djurskydd. drev igenom djurvälfärdsersättningen, och jag förutsätter att regeringen tänker slåss för denna. Det andra handlar om kompensationsbidraget. Kommissionen anser att nuvarande kompensationsbidrag är alldeles för starkt kopplat till produktion och anser att detta måste göras om i grunden. Det här skulle få absolut katastrofala konsekvenser, inte minst för lantbrukare i ministerns hemlän, . Om kompensationsbidraget slås ut på alla producenter och all mark är jag mycket orolig för att det kommer att slå väldigt hårt mot våra djurproducenter, som redan har det kämpigt. Jag ser en stor risk för att det blir mer passivt brukande i när stödnivån ökar även för den mark som inte brukas aktivt. Det tredje och sista handlar såklart om förgröningen, som är uppe till diskussion här . Många lantbrukare har jublat över att det är så väldigt bra förutsättningar för höstsådd. Men det kan bli ett ganska bryskt uppvaknande , när de upptäcker att de måste ha tre grödor och ekologiska fokusarealer. Möjligheten att släppa de här förgröningsåtgärderna ligger inte direkt på bordet. Däremot måste regeringen se till att vi får ett flexibelt och tolerant system . Det bästa vore om vi kunde skjuta upp det till 2016, men som ministern sa är det knappast möjligt. Om vi inte har högre tolerans kommer väldigt många lantbrukare att behöva harva upp sin höstsådd. Det är givetvis helt orimligt att lantbrukare ska riskera sanktioner när regelverket för förgröning inte var klart vid sådden. har med i spetsen drivit på gentemot kommissionen för att vi ska ha en jordbrukspolitik som ger fler djur i och mer aktivt brukande. Men kommissionens trilskande riskerar att välta denna politik över ända om inte regeringen agerar kraftfullt. Därför undrar jag: Vilket är regeringens ingångsvärde när det gäller den fortsatta inriktningen på jordbrukspolitiken? Hur tänker landsbygdsministern säkerställa att de tre problemområden som jag lyft fram får väldigt skyndsamma lösningar? 109 Landsbygdsminister (S): talar om rimligheten i att reglerna kommer sent. Det är klart att det inte är bra att regler kommer sent. Dessa frågor hanteras på EU-nivå. Det som vi från svensk sida kan göra är givetvis att jobba väldigt snabbt med att klargöra de oklarheter som finns. Det är som gör de sakerna. Jag har ärvt de här frågorna . Det har funnits någon annan som har hanterat de här frågorna . Oaktat det är min ambition att göra allt för att få det på plats så snabbt som möjligt. När det gäller reglerna för förgröningen har de varit kända, och det har varit information om dem. Man kan ifrågasätta den. Har det varit tillräcklig information om, som tar upp i exemplet, vissa säger att de inte har känt till dem? Det är viktigt att vi får enkla och tydliga regler och minskar administrationen. tog upp landsbygdsprogrammet. Där finns väldigt många utestående frågor. Det antogs väldigt sent av den förra regeringen . Det finns massor av frågor som ännu är utestående. Jag hoppas verkligen att man kan lösa dem så snabbt som möjligt. Vi gör allt från regeringen och departementet för att få snabba processer när det gäller landsbygdsprogrammet. Samma sak är det med djurvälfärdsersättningen. Det är väldigt viktigt att vi från påverkar EU-beslut, är med och driver frågorna och driver dem stenhårt. Det är min ambition. När det gäller kompensationsstödet är det inte bra att det kommer före . Här kommer jag inte att spara någon kraft. Jag har haft en diskussion med om dessa frågor. Jag kommer också att söka kontakt med kommissionär . Jag kommer förhoppningsvis att få med honom för att driva dessa frågor. Detta är frågor som jag har ärvt . Det kan hända att det finns anledning att också ställa dessa frågor till någon annan. 110 (SD): Tack för svaret, landsbygdsministern! Vi är ganska överens. Det handlar egentligen inte om att angripa punkterna. Jag vet inte om jag lyssnade dåligt eller inte. Vad anser landsbygdsministern att vi ska göra i det här läget? Det är fortfarande ganska oklart. Kommer det att vara eller ? När kommer vi att ha det klart, och hur kommer det i så fall att påverka lantbrukarna som ska göra sina SAM-ansökningar 2016? Sedan har vi den andra delen. Vi talar om att driva frågan i EU. Bakgrunden är att det fortfarande råder stora oklarheter om förgröningsstödet. Det har sagts att det är en svår fråga att driva. Tänker landsbygdsministern göra det? Du utlovade att du kommer att ta en fajt för kompensationsbidraget. Kommer du att ta en fajt också för detta? Om jag får kommentera det sa har jag personligen och vårt parti inga problem med att driva en aktiv landsbygdspolitik oavsett om vi är med i EU eller inte. Jag tror snarare att det är en fördel att vi kan driva en svensk landsbygdspolitik utan EU:s demokratur. Men vi är fortfarande med i EU. Så länge vi är med kommer vi att verka för att vi utnyttjar och använder de ersättningar som finns. Det är någonting som vi definitivt gör. 111 (C): Det är väldigt positivt att landsbygdsministern verkligen kommer att försöka ta tag i frågorna. Jag har tidigare läst i medierna att du har uttalat dig om att du har en förhoppning att få till en förutsättningslös diskussion med kommissionären om problemet för att se vilka möjligheter som finns. Det är inte så där jättestarkt. Men det är väldigt positivt om det nu är så. Jag frågade i går: Vad hade du gjort om du varit landsbygdsminister nu? Han sa: Jag hade åkt ned till och slagit näven i bordet, och det är vad Bucht också måste göra. Jag ser fram emot att du åker ned till och slår näven i bordet. Det är verkligen frågor som är otroligt viktiga för våra lantbrukare. Vi måste få en långsiktighet och trygghet i det. Jag vill skicka med att det är många som håller ögonen på detta och ser till att regeringen verkligen driver på. Jag vill avslutningsvis säga att detta inte är frågor som den nuvarande regeringen har fått i knät. Det är frågor som ligger i ett EU-perspektiv med budgethantering och sådant. Kompensationsbidrag och djurvälfärdsersättningar är modeller som har fungerat i tidigare system. Det gäller bara att vi har en regering som åker ned, sätter ned foten och markerar att vi vill stå upp för det svenska lantbruket. 112 Landsbygdsminister (S): Vad kan vi göra? Vi håller på att titta på det och sondera lite grann med andra länder som också har detta problem med förgröningen. Det finns en sådan sondering som vi håller på med. Om vi får ett antal länder med oss är det möjligt att vi kan få en förändring. Ingen kraft kommer heller att sparas där. läste i medierna att jag har förhoppningar att vi kan ha bra samtal. Jag har förhandlat jättemycket. En sak har jag lärt mig. Var inte för tuff i uttalanden om någon som du ska möta i en förhandling, för då kommer du i en dålig position. Det kanske finns en anledning att man uttrycker sig på ett visst sätt. Det handlar om att skapa de bästa förutsättningarna för svenskt lantbruk. Vi ska inte spara någon kraft. I många av frågorna, inte minst när det gäller kompensationsbidraget, finns det som jag ser det inte någon partipolitisk konflikt. Jag har inte hört det. Det finns ingen konflikt med branschorganisationerna. Jag har jättemycket kontakt med LRF. Jag har väldigt stor förståelse för hur de ser på frågorna. Vi delar uppfattningen. står egentligen enat i de här frågorna, men vi har lite olika syn där nere. Det handlar om att få dem att förstå att detta är viktigt. Det gäller den fråga som interpellanten ställer om förgröningen men också frågan om kompensationsbidraget, djurvälfärdsersättningen och så vidare. 113 (SD): Det är ganska tydligt att vi delar åsikten. Precis som herr landsbygdsministern säger finns det inte någon partipolitisk konflikt. Men jag tror att vi allihop delar en oro. Jag finner det glädjande att du är så tydlig och säger att du kommer att driva de här frågorna. Det är någonting som jag kommer att ta med mig i debatterna och diskussionerna framöver. Sedan kan man fundera på att det med till exempel ett nedlagt landsbygdsdepartement kanske finns en risk att frågorna drunknar. Jag hoppas verkligen inte det, så att vi inte får några problem i den delen. Jag noterar också diskussionen om vems fel det är. Den är egentligen inte så intressant. Snarare gäller det att hålla undan här, sopa framför sin egen dörr och se till att det inte kommer mer skräp framför dörren. Jag tackar landsbygdsministern för svaret. 114 Landsbygdsminister (S): När det gäller det nedlagda Landsbygdsdepartementet och flytten till skapar det kraft och styrka i den här typen av frågor. Där känner jag ingen oro. Jag ser med tillförsikt fram mot att kunna jobba med dessa frågor inom . Direktstödet har en stor betydelse för jordbrukarna och är en viktig del av deras inkomst. För mig är det viktigt att stödet utformas på ett sätt som i så hög grad som möjligt stärker konkurrenskraften och bidrar till miljönyttan. Vi måste också säkerställa framför allt enkla, rättssäkra och stabila regelverk. Även om stöden är mycket betydelsefulla för bönderna vill jag i detta sammanhang framhäva vikten av arbetet för en stärkt primär produktion på mer marknadsmässiga grunder. Det är också därför vi kommer att ta fram den livsmedelsstrategi som vi har debatterat i kammaren – för att stärka svensk livsmedelsförsörjning och primärproduktion. Det gäller inte minst jordbruks- och trädgårdsnäring men också i vidareförädlingsled och handel. Vi ska kunna ha svensk export av matprodukter. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2014/15:128 om nationell strategi för tillväxt och grundläggande service i hela landet 115 Landsbygdsminister (S): har frågat mig hur min vision ser ut för hur ska få en tydlig nationell strategi för tillväxt och grundläggande service i hela landet. Låt mig inleda med att säga att regeringen anser att det behövs fler jobb och hållbar tillväxt i alla delar av landet. Hela landet ska bli bättre att leva i. Att fler kvinnor och män finner ett jobb är avgörande för att hålla ihop . Dessutom är växtkraften i entreprenörskap och småföretagande avgörande för hela utveckling. Med fler jobb skapas också förbättrade förutsättningar att utveckla skola, vård och omsorg samt en välfärd att vara stolt över. Regeringen bedriver en modern och aktiv regional tillväxtpolitik, landsbygdspolitik och näringspolitik för hela landet. Regionerna ska ges möjligheter att växa och utvecklas efter sina förutsättningar, såväl i städer och tätorter som på landsbygden. Ju fler regioner som är starka och expansiva, desto bättre. Den bästa kunskapen om vad som behövs för att utveckla landets regioner och landsbygd finns på plats ute i landet. Därför ligger också huvudansvaret för de regionala tillväxtresurserna hos länen. Tillgängligheten till olika typer av service är en viktig förutsättning för att skapa attraktiva miljöer där människor vill bo och verka. Därför lyfts just servicen fram som en viktig del av prioriteringarna inom den regionala tillväxtpolitiken. Regeringen vill även gå vidare och utveckla servicepunkter på landsbygden. Det handlar till exempel om livsmedelsbutik, apotek, postservice och bensinmack. Även tillgång till bredband och ett väl fungerande transportsystem är viktigt. Inom landsbygdsprogrammet möjliggör regeringen exempelvis en betydande satsning för att utveckla lokal service. Medlen för service ska användas dels till projekt som utvecklar lokal service i gles- och landsbygd, dels till investeringsstöd för dagligvarubutiker och drivmedelsanläggningar. Regeringen avser att återkomma med en nationell strategi för regional tillväxt och attraktionskraft. Här avser vi att tydliggöra regeringens prioriteringar för regional tillväxt . Sammanfattningsvis vill jag säga att tillsammans med länens egna prioriteringar och insatser skapar regeringens satsningar inom den regionala tillväxtpolitiken, landsbygdspolitiken, näringspolitiken och andra politikområden mycket goda förutsättningar för hållbar regional tillväxt i alla delar av landet. 116 (C): Jag ska börja med att tacka landsbygdsministern för svaret på interpellationen. Det känns angeläget att vi uppmärksammar den snabba omställning som sker i vårt land. Urbaniseringen går allt snabbare. Därför är det också intressant att höra minoritetsregeringens idéer om hur man löser tillväxtfrågor i hela landet, särskilt efter att i ha lyssnat till nuvarande regeringsledamöter som alla har haft klara uppfattningar om hur frågor ska lösas. Människors möjlighet att bo, leva och arbeta utanför de större städerna, det vill säga i landsorten, förutsätter att det finns jobb. Då måste vi ha en politik som gynnar skapande av jobb i nya och växande företag och en miljöpolitik som ger förutsättningar för en hållbar tillväxt. Det kan framstå som helt logiskt, men vi är alltför få som driver en sådan politik. utanför de stora städerna har en stor potential. I de små företagen skapas många nya jobb, ofta i Småortssverige och på landsbygden. Men om jobben ska bli fler måste vi helt enkelt underlätta för dem som skapar jobben, det vill säga företagen. I landsbygdsministerns svar utlovas detta: ”Hela landet ska bli bättre att leva i. Att fler kvinnor och män finner ett jobb är avgörande för att hålla ihop . Dessutom är växtkraften i entreprenörskap och småföretagande avgörande för hela utveckling.” kan vi konstatera att minoritetsregeringens framlagda budgetförslag har en annan inriktning. Jag tar några exempel. Det föreslås en kilometerskatt på per mil, så kallad skatt på avstånd. Vem drabbas hårdast när timmerbilarna kommer att kosta mer att köra eller när kostnaden för varudistributionsbilen kraftigt ökar? Det kommer att drabba många av landsortens exportföretag, som får ökade kostnader och sämre konkurrenskraft. Man föreslår slopade ungdomsbonusar, det vill säga höjd arbetsgivaravgift för unga. Jag ska be att få ta två exempel från mitt eget område. rekryterar just nu 2 300 säsongsanställda. Om vi räknar ut vad detta innebär kan vi räkna med i månadslön för ungefär 2 000 ungdomar , det vill säga att turistnäringen i får betala till för att skapa dessa jobb. Det handlar om ökad beskattning av privatpersoner, sänkta gränser för statlig skatt och avtrappning av jobbskatteavdrag. Efterfrågan kommer att minska när det gäller jobb efter en särskild löneskatt på de äldre som har fyllt . kom en rapport om hur detta drabbar sjukvården. får en ökad kostnad på 7,2 miljoner på grund av detta. Vi kan göra listan lång. Jag vill avsluta med att fråga landsbygdsministern: På vilket sätt förbättrar alla dessa kostnader för människor och jobbskapande företag den regionala tillväxten och utvecklingen? 117 (C): Herr talman, ärade ledamöter och minister! Att jobba med lokal utveckling och med fokus på tillväxt och landsbygdens framtid är både viktigt och angeläget i som denna. Oerhört många människor engagerar sig, och man gör många ideella insatser för att få en hållbarhet och en framtidstro i stora delar av landet. Det är ett oerhört viktigt arbete som behöver ingå i det nationella, det regionala, det lokala och det kommunala arbetet. Jag har tagit del av svaret när det gäller ambitioner och strategi för framtiden. Landsbygdsministern nämner att regeringen för en aktiv och modern landsbygdspolitik. Jag skulle vilja få mer konkret beskrivet vad det är som är modernt med regeringens landsbygdspolitik. Var finns de nydanande recepten? Var finns förslagen som ger bygderna större frihet att driva konkreta utvecklingsprojekt? Var finns de flexibla möjligheterna och modellbyggandet? Var finns de angreppssätt som skulle kunna räknas till ett modernt sätt att driva landsbygdsfrågor? Var finns engagemanget i att koppla ihop det lokala perspektivet med det regionala, som ministern nämner, i det viktiga tillväxtarbetet för att få fart på alla regioner? Hållbar tillväxt är oerhört viktigt. Jag tycker att det är görviktigt att prata så konkret som möjligt för att nå resultat. Det är vi vana vid. En daglig utmaning är jobben, som ministern tar upp. Metalls ombud nämner i den senaste dagstidningen att det sedan finanskrisen har blivit 3 500 färre jobb inom Metalls område för del. Och alltsedan 2012 är det 1 000 färre jobb inom det verksamhetsområdet. kom det också ett varsel om ytterligare 127 tjänster som ska bort från Rolls i . Det är förändringar som vi lever med och exempel på hur det kan se ut i en region i landet . Det handlar om många jobb och om många familjers möjlighet till framtida försörjning. Det handlar inte minst om tillväxten för regionen framöver. Hur kommer ministern tillsammans med sina kolleger i regeringen att aktivt verka för att vända den bilden och konkret skapa de jobb som han nämner i sitt svar? Jag tänker på ytterligare ett område, nämligen den pågående översynen av det utökade strandskyddet som kammaren har beslutat om och som verkställs. är det en månad kvar för samtliga länsstyrelser att bli klara med uppgiften. Ambitionen var att utveckla möjligheterna för attraktivt boende. Ministern nämner i sitt svar att de goda miljöerna och möjligheterna att bo attraktivt är viktiga samt att det är viktigt att stärka en region och en bygd genom att folk har möjlighet att bygga. Tyvärr föreslås det på flera sträckor rejäla ökningar i stället för minskningar. Man har tidigare ökat strandskyddet , och föreslås det . Ofta går det inte att se särskilt tydliga motiveringar till utökningarna. Och detta sker i då vi behöver gå åt andra hållet och erbjuda möjligheten att bygga i attraktiva lägen åt fler. Vilken inställning har ministern till det pågående arbetet?