prot · H109122 · 2014-06-10 00:00:00 — ska inte exportera övervakningsteknik som regimer kan använda för att slå ned demokratirörelser. Vi ska vara en stark röst i det internationella arbetet för en reglerad och minskad vapenhandel. ska aktivt ta ställning mot utvecklandet av nya vapentyper, exempelvis så kallade drönare. Vi vill ge regeringen i uppdrag att skyndsamt göra ett tilläggsdirektiv till så att den även granskar korruption och mutor vid svensk vapenexport. Vi vill med hänvisning till pågående skärpa regelverket för exportkontroll så att det även omfattar Rymdbolagets produkter och tjänster. Vi vill också ha ett förbud mot mutor och hemliga agenter vid vapenförsäljning. Vi anser att regeringen bör ta arbetet mot korruption på större allvar. Vi menar att motköpsaffärer öppnar för korruption och att tuffare krav på transparens ska ställas i samband med motköpsaffärer. Sist men inte minst vill vi att ska inta en aktiv roll i översynen av för vapenexport, inte minst när det gäller att stärka kriterium åtta om hållbar utveckling. Det har varit ett märkligt år för vapenexporten. Särskilt gäller det vårt flaggskepp JAS. Saab- och har haltat vidare . Jag säger haltat då det knappast har gått som på räls för JAS. tyckte att deras hyra var hög och insåg Saabs trängda läge. De valde därför att omförhandla hyreskostnaden, och vips fick de sänkt hyra. Året började bra då kunde glädjas över beskedet från att de ville köpa 36 E-plan. Förhandlingar har inletts men beräknas inte bli formellt klara förrän . Hoppet stod annars till . Alla instanser gav grönt ljus, men sedan skulle frågan avgöras i en beslutande folkomröstning. När den väl kom röstade en majoritet av schweizarna nej till förslaget att köpa . Därmed dog planerna på att låta bli en del av JAS-familjen. Beskedet från folkomröstningen var en kalldusch för . hade Försvarsberedningen och alliansregeringen redan föreslagit att skulle köpa ytterligare tio JAS-plan, totalt 70 stycken. måste nog den siffran ökas ytterligare, oklart till vilken kostnad då regeringen inte vill kommentera frågan. Min kollega i försvarsutskottet menar att det kan bli avsevärt mycket dyrare, kanske så mycket som 20 miljarder. Regeringen och industrin vill inte prata om vad nejet från innebär i form av ytterligare kostnader för svenska skattebetalare. Men dyrare blir det. Det är helt säkert. efter nej kom nästa kalldusch, militärkuppen i . Denna stabila demokrati, som nu har sålt JAS-plan till, skakas av en statskupp. drar i handbromsen och meddelar att man lägger allt militärt samarbete på is. EU och många andra länder fördömer. Det är den enda svenska reaktion jag sett. Det är ett twitter på 133 tecken där kuppen fördöms och återgång till demokrati rekommenderas. Ett twittermeddelande lär inte vara av sådan karaktär att den thailändska militärjuntan uppfattar kritik. Det krävs nog ytterligare någon form av traditionella diplomatiska medel för att den svenska kritiken ska uppfattas i . Det kan förstås ha skett med sedvanlig svensk tyst diplomati. Det är ett problem när de svenska utrikespolitiska värderingarna gång efter annan får stå tillbaka för industrins möjligheter att sälja vapen till länder som åsidosätter sådana grundläggande utrikespolitiska värderingar som demokrati och mänskliga rättigheter. står vi inför ett dilemma. Enligt riksdagsbeslutet ska finna en strategisk partner före utgången av 2014. Om inte har möjlighet att dra i handbromsen och säga upp affären med de 60–70 svenska JAS-planen. är det väl ingen som tror att så kommer att ske eftersom det finns en majoritet för fortsatta försök att finna en strategisk partner. Pengar finns i budgeten för att hålla projektet i gång till dess att eller kan besluta om köp, vilket kan ske . Allt fokus ligger alltså nu på , ett som arrangerar och . Det sker som missnöjet med regeringen i landet frodas och det är upplopp på gatorna nästan . Anledningarna är många. De stora ekonomiska klyftorna i samhället, vilka ökar, är en anledning. Det är därför inte alls säkert att kan fatta beslut , som och hoppas. Blir det oroligt under kommer det att bli mycket nervöst i , skulle jag tro. Förhoppningsvis ska vi dock slippa skandaler, som den i , där till och med erkände att mutor hade betalats ut genom dotterbolaget . Men de kom undan eftersom de svenska lagarna inte räckte till, och utredningen lades ned. I spåren av Ukrainakrisen höjs röster i för en ny säkerhetspolitik. Borta är den politiska konsensus som tidigare rådde om att vi inte står inför något hot från . I stället höjs krav på upprustning av det svenska försvaret, vilket naturligtvis passar vapenindustrin som hand i handske med tanke på att vi enligt riksdagsbeslut ska skärpa lagstiftningen avseende export av krigsmateriel till icke-demokratier. Självklart är det enklare och bättre att sälja till än till diverse gråzonsländer där demokrati är färskvara och varierar från den ena dagen till den andra. Eller så finns den inte alls, som i fallet med . Få har nog glömt att svensk hjälp till byggandet av en vapenfabrik doldes i ett bulvanföretag eftersom det självklart hade stått i strid med svensk utrikespolitik om det handlat om försäljning av krigsmateriel. Varför mörkade de annars? var det i stället en tjänst, och ISP med flera kom därför undan – inte med hedern i behåll, men med hjälp av en lucka i lagen. har lagen ändrats för att överensstämma med . Det innebär att även försvarsrelaterade konsulttjänster ingår. Frågan är vilka luckor som kvarstår. Var drar man gränserna för vad som till exempel är materiel, tjänst, kunskapsöverföring och försvarsrelaterad forskning? Det är ju inte bara produkter som säljs. Vi säljer också kunskap, och det kan vara kunskap som indirekt leder till att regimer kan förtrycka sin befolkning, kränka de mänskliga rättigheterna eller hjälpa ett land i dess krigföring mot ett annat. Det kan också innebära att gråzonsregimer legitimeras. Ett annat stort problem är att hemliga agenter används i affärsöverenskommelser om vapen runt om i världen. Vi vill att ska få ett tilläggsuppdrag att granska korruption och mutor vid svensk vapenexport. Vi har sagt det förr, och vi säger det igen. ingår det inte i utredningens uppdrag trots att regelverket har allt att vinna på att förtydligas även inom det området. och exportorganen måste ha tydligt utskrivna klausuler om att korruption och hemliga agenter eller bulvaner inte får förekomma i affärsverksamhet som upp av svenska staten. Medierna och civilsamhället har centrala roller i att bekämpa korruption och ska ges de bästa förutsättningarna att utkräva transparens och ansvar. Frågan om nedrustning i världen får för lite plats i den svenska debatten. har varit en stark röst för militär nedrustning i världen. Det kan man inte längre säga att vi är, tyvärr. Den övervägande delen av världens vapen säljs från rika länder medan de flesta väpnade konflikter pågår i fattiga länder. I stället för att vara ledande i nedrustning är vi ledande i vapenförsäljning och utveckling av nya vapentyper, till exempel drönare. Det är omöjligt att förutsäga de humanitära konsekvenserna av dessa nya vapen, och vapen som urskillningslöst dödar civila bör ses som illegala i linje med internationell humanitär rätt. krigsmaterielexport har fortsatt att öka , och är en av världens största exportörer per capita. En stor del av vår försäljning går till icke-demokratier. Krigsmateriel får enligt svensk rätt inte säljas till konfliktområden eller områden som riskerar att hamna i en konfliktsituation. Krigsmateriel får bara säljas om det är ett svenskt försvars- och säkerhetspolitiskt intresse och inte strider mot svensk utrikespolitik. Krigsmaterielexport till diktaturregimer eller till länder där människorättskränkningar är utbredda kan bidra till ökad instabilitet med grova brott mot mänskliga rättigheter som följd. Därför är vårt uppdrag i att göra det svårare för att godkänna export till ett antal länder som , utan större betänkligheter verkar det, får importera svensk krigsmateriel. I fall undertecknades 2005 ett löst avtal om samarbete av den socialdemokratiska regeringen. Alliansregeringen har lyckats fylla det med innehåll, och det med råge, under de år som gått . Frågan är om det finns flera sådana avtal som vi inte känner till och som kan dyka upp som obehagliga överraskningar längre fram. Den andel krigsmateriel som gick till stater med stora demokratibrister ökade 2013 jämfört med . Den siffran skulle säkerligen bli ännu större om man räknade in det statliga företaget försäljning samt utbildning av soldater i gällande satellitkontroll. omfattas inte Rymdbolagets verksamhet av ISP:s kontroll, vilket den borde göra med tanke på att dess produkter och tjänster kan användas till mer än ett användningsområde. Med Rymdbolagets hjälp möjliggörs drönarkrigföring, som av många kritiserats för att vara ett väldigt trubbigt vapen som dödar inte bara motståndsmän utan även helt oskyldiga civila. är också bra på att sälja bland annat övervakningsutrustning för massavlyssning. försökte exportera övervakningsmateriel till under Gaddafis styre, hur man nu ens kan tänka sig tanken. Soneras miljardaffärer i till exempel är en annan högst tvivelaktig affär. Det är inte utan att jag kommer att tänka på alla de debatter jag haft med handelsministern här i kammaren om svenska företags förehavanden i andra länder. Enligt ministern respekterar svenska företag alltid mänskliga rättigheter, i princip bara genom att de är svenska. Jag delar inte hennes uppfattning. I har vi gått från fasen där vi samlade in kunskap till att stöta och blöta idéer med varandra. En fråga som verkar lätt att svara på är vad en demokrati är, men det har visat sig att det finns väldigt många tolkningar. Likaså kan man göra olika tolkningar av vad som strider mot svensk utrikespolitik, det vill säga respekt för mänskliga rättigheter. Måste det vara omfattande och grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna, eller räcker det med att man kränker en hel grupp, till exempel kvinnor, minoriteter etcetera? En intressant fråga är om skulle kunna sälja vapen till . Det finns inget vapenembargo, och det är formellt sett en demokrati, även om det sker brott mot de mänskliga rättigheterna. Men det är ändå inte troligt att en försäljning till skulle ske, med tanke på svensk säkerhetspolitik där i princip den enda fienden är just . Om man utgår från lagens ram faller det förmodligen redan på både försvars- och säkerhetspolitiken. Det finns ett vapenembargo. Det är inte en demokrati. Det sker grova och omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna. är till exempel det land i världen som genomför flest avrättningar . Det kan inte heller anses ligga i linje med svensk säkerhetspolitik att bidra till upprustningen i , där bedriver en alltmer expansiv politik . Nej, vi skulle knappast inom lagens ram sälja vapen eller tjänster till , eller något annat försvarsrelaterat heller för den delen. Det är ett land som för det mesta befinner sig i krig med något land. Det är en demokrati med brister vad gäller mänskliga rättigheter. Till exempel får inte alla rösta. Rent formellt skulle det inte gå att sälja till på grund av regeln att inte sälja till krigförande land, men i praktiken har det inte utgjort något hinder. Förmodligen görs undantag för att det är av försvars- och säkerhetspolitiskt intresse att ha stöd. Jag ska inte föregå de diskussioner vi kommer att ha i utredningen om demokratibegrepp, mänskliga rättigheter och vad som är okej och inte okej. Jag kan bara säga att vi kommer att föra intressanta diskussioner och att allt fler synvinklar dyker upp efter hand. Inte minst är det intressant att fördjupa sig i kopplingen till politiken för global utveckling och EU:s uppförandekods åttonde artikels koppling till vapenexporten. ser vi en utveckling där det inte bara är materiel utan också alltmer av försvarsrelaterad teknik, kunskapsöverföring, forskning etcetera som säljs. Detta omfattas inte på samma sätt av den nuvarande lagstiftningen. Frågan är om skulle kunna sälja till exempel försvarsrelaterad teknik och försvarsrelaterad forskning till diktaturer, till icke-demokratier. Jag tänker på det uppdrag vi har att skärpa reglerna gentemot icke-demokratier. Skulle vi kunna sälja försvarsrelaterad teknik eller forskning till icke-demokratier? 39 (SD): grundläggande syn är att det svenska försvaret i huvudsak ska ha till uppgift att försvara . Här skiljer vi oss uppenbart från partierna i regeringen, som valt att prioritera utlandsinsatser och internationella krig på bekostnad av vår egen försvarsförmåga. har vi dessutom hört hur obefintliga hoten är i våra närområden, trots att vi varnat för att förändringar i vår omedelbara närhet kan ske mycket snabbt. ser vi att vi åter har rätt. Ukrainasituationen påminner oss om hur snabbt säkerhetsbilden kan förändras. upprustning och agerande visar återigen att landets stormaktsambitioner finns där på allvar. De som tidigare skrattade åt hotet från öst tycks ha satt skrattet i halsen. tycks även allianspartierna ha vaknat och förstått vikten av att kunna freda vårt eget territorium och av att försvaret ska kunna försvara . Ytterst handlar det dock enbart om retorik från övriga partier, för några betydande ekonomiska satsningar är man inte beredd att göra från vare sig allianspartierna eller Socialdemokraterna. är det bara vi sverigedemokrater som avsatt betydande medel i vårt budgetförslag för att återupprusta den svenska försvarsmakten. Som ett led i att kunna tillgodose en stabil tillgång på materiel till vårt territorialförsvar måste också ha en egen försvarsindustri. Det är svårt att se att vi nu eller kan räkna med att vi i alla tänkbara sammanhang kommer att ha möjlighet att köpa materiel från internationella källor, speciellt i en situation där det internationella läget försämras. Om en sådan situation uppstod och var utsatt för en förhöjd hotbild skulle vi i och med detta riskera att lida brist på viktig militär materiel. I detta avseende gör vi en annan bedömning än regeringen, som har valt principen att fokusera på inköpt materiel i stället för att ta hänsyn till att detta också kan medföra betydande fördyringar. I synnerhet bör man beakta att även om sådana vapensystem som vi har behov av finns tillgängliga att köpa från hyllan är det inte säkert att de är kompatibla med varandra eller med vår befintliga materiel, vilket medför ytterligare kostnader för anpassning av dessa. Det är därför viktigt att sådan industri behålls inom landet. Vår utgångspunkt är att denna försvarsindustri måste kunna verka under förhållanden som så långt som möjligt är ekonomiskt fördelaktiga för de svenska skattebetalarna. Det betyder att försvarsindustrin ofrånkomligen också måste ägna sig åt export för att genom försäljning kunna bidra till att bära utvecklingskostnaderna. ökade export med , och värdet av de faktiska exportleveranserna av krigsmateriel var . finns det ju krafter i denna kammare som helst såge att inte hade någon krigsmaterielexport alls. Resonemanget håller dock inte. Den internationella efterfrågan på krigsmateriel försvinner inte för att svensk industri slutar delta på marknaden, utan köparna kommer naturligtvis att köpa av någon annan. Den enda konkreta förändringen blir då att försvarsmateriel blir svårare att anskaffa för det svenska försvaret och därmed dyrare – en fördyring som ytterst landar i knät på skattebetalarna. Vi ska komma ihåg att när vi själva investerar i svenskproducerade materielprojekt kan nettokostnaden bli mycket låg. Vi kan till och med gå med vinst i samhällsekonomin på grund av spillövereffekter och export. Försvarsindustrin berör ca 30 000 jobb, och indirekt sysselsätter försvarsindustrin ca 100 000 personer. Låt oss inte glömma detta. Gripen, robotar, luftvärn, ubåtar och korvetter samt rymdteknik med kommande militär tillämpning visar att de svenska vapensmedjorna inte bara har stolta anor utan även en framtid – om regering och riksdag sköter frågor om upphandling samt forskning och utveckling klokt. Det finns givetvis inte något principiellt fel i att ingår i samarbeten om krigsmaterielutveckling eller avtal som reglerar internationell handel med krigsmateriel så länge dessa samarbeten står i samklang med långsiktiga intressen. Det är dock viktigt att sådana samarbeten inte hamnar i strid med behov av en egen försvarsindustri. EU:s gemensamma ståndpunkt och de åtta kriterier som ska beaktas innan ett beslut om krigsmaterielexport till ett land fattas är kriterier som vi tycker är bra och ska följas. Men ur vår synvinkel kan EU-samarbetet kring frågor av denna typ aldrig tillåtas leda till att handlingsfrihet eller möjligheter till en egen livaktig försvarsindustri inskränks, något som i förlängningen riskerar leda till att inte kan uppfylla sina säkerhets- och utrikespolitiska mål. bör inte ingå i samarbeten som har sådana följder. Som ett led i detta menar vi att regeringen i sina fortsatta kontakter med EU bör driva en linje som så långt som möjligt värnar medlemsstaternas rättigheter att använda sig av art. 346 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt för att kunna skydda sina respektive rättmätiga intressen av en inhemsk försvarsindustri. Detta vill vi att tillkännager för regeringen, och därför yrkar vi bifall till reservation 4. Avslutningsvis anser vi att det självklart är önskvärt med en reglering av vapenexporten. Vi menar att principerna för vapenexport innebär en ständig avvägning mellan försvarsindustriella och säkerhetspolitiska intressen å ena sidan och exempelvis hänsynstaganden till svenska utrikespolitiska mål, situationen för mänskliga rättigheter och risken att vapnen används mot den egna befolkningen i ett presumtivt köparland å den andra. Det vore naturligtvis även kontraproduktivt att sälja vapen till en fientligt sinnad makt eller till någon gruppering som skulle kunna tänkas använda vapnen mot oss eller någon hypotetisk allierad. Enligt vår mening måste bedömningen av vapenexporten också vila på en avvägning mellan dessa faktorer. Världen är inte svart och vit. ställningstagande bör också präglas av realism och kompromissvilja. Regeringen fattade beslut om en parlamentarisk kommitté för översyn av exportkontrollen av krigsmateriel med uppgift att utreda den framtida svenska exportkontrollen och ramarna kring den. Uppdraget ska redovisas . Vi sverigedemokrater anser att den främsta utmaningen inom exportkontrollpolitiken inte består i att införa ytterligare villkor för försvarsmaterielexporten, utan i att i praktisk handling tillämpa och efterleva de redan existerande regelverk som har upprättats i bred politisk enighet på såväl nationell som internationell nivå. Vi anser att det existerande regelverket är restriktivt. Dessutom har vi en demokratisk insyn genom att riksdagspartierna är representerade i . 40 HANS (V): möttes befolkning av nyheten att militären tagit makten i deras land. Regeringen hade avsatts, parlamentet upplösts, grundlagen upphävts, undantagstillstånd införts och medier och internet censurerats. Runt om i landet fängslades människor som uttalat sitt stöd för den tidigare demokratiskt valda premiärministern . Daligen får vi nu rapporter om hur människor grips i för att de uttryckt sitt missnöje med den nya militärjuntan. Demokratiaktivister i har börjat använda hälsningen från filmen för att visa sitt missnöje med den thailändska militärjuntan, med resultatet att juntan har förbjudit hälsningen och börjar fängsla människor på bara för att de sträcker upp tre fingrar i luften. Varför inleda en debatt om vapenexport med att tala om situationen och militärkuppen i ? Jo, därför att 2013 var den största köparen av svenska vapen. sålde vapen till , främst JAS Gripen-plan, för . Den militärjunta som styr landet har inte bara gripit den politiska makten i . Den har också tagit kontroll över toppmoderna stridsflygplan som har producerats i . Samma junta som med våld kväser demokrati och fängslar demokratiaktivister, ibland bara därför att de sträcker upp tre fingrar i luften, har varit med att beväpna. Vad händer nu med fortsatta framtida affärer? Vad händer med eventuella följdleveranser? Om detta har varken regeringen eller ansvarig myndighet lämnat några besked. sätter fingret på problemen med svensk vapenexport. Hur ska vi med trovärdighet kunna tala om demokrati, mänskliga rättigheter och frihet och fred i någon del av världen så länge vi är med och beväpnar en militärjunta som den i ? vill att ska vara ett land som konsekvent står upp för demokrati och folkstyre, ett land som aktivt och konsekvent står upp för fred och nedrustning samt ett land som fördömer varje brott mot de mänskliga rättigheterna, oavsett var, av vem eller med vilka motiv de begås. mål är därför glasklart och tydligt. Vi vill ha en värld utan vapen, en värld i fred. Därför menar vi att bör ha målet att helt avveckla sin vapenexport. Vi har däremot nu valt att väcka en motion i riksdag om hur vi vill reglera svensk vapenexport här och . Vi vill utan undantag förbjuda export till diktaturer, krigförande stater och regimer som kränker de mänskliga rättigheterna. Vi vill reglera vapenimporten, uthyrning och utlåning av krigsmateriel och tjänster kopplade till vapenhandeln. Vi vill att ska upphöra att understödja vapenexport med exportkrediter och exportgarantier. Vi vill avveckla . Jag vill därför yrka bifall till reservation 1 som och har tillsammans. Det är nu åttonde gången som den borgerliga regeringen lämnar ifrån sig en skrivelse om vapenexport. Vi kan nu konstatera att regeringen blivit svenska mästare i vapenexport. Aldrig förr i vårt lands historia har vi exporterat så mycket vapen och krigsmateriel som . lyckades den borgerliga regeringen till och med se till att blev världens största vapenexportör per capita. Den svenska vapenexporten har ökat kraftigt och i det närmaste fyrdubblats . Under bara märks en tydlig ökning i värdet av den faktiska vapenexporten . Sammanlagt sålde vapen för . Bland köparna finns en lång rad diktaturer, krigförande stater och länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Där finns , och . Till och med till exporterade vapen, ett land som har fängslat en svensk medborgare på grund av hans engagemang för demokrati och mänskliga rättigheter i . Ett grattis är väl därför på sin plats till de partier i denna kammare som så tydligt försvarar svensk vapenexport. Grattis till er! Det är också åttonde gången jag står i talarstolen med anledning av regeringens skrivelser. I de sju tidigare debatterna har företrädare för de partier som i grunden stöder vapenexport gömt sig bakom lagstiftning och myndigheters beslut. gömmer de sig också bakom den utredning som pågår. Jag misstänker att den debatt vi har inte kommer att vara något trendbrott på detta område. Det är viktigt att komma ihåg att det inte är några osynliga händer eller anonyma tjänstemän som beslutar om svensk vapenexport. Det är inte av naturen givet att ska exportera vapen till . Det finns ingenting som hindrar från att förbjuda vapenexport till diktaturer, krigförande stater och länder som kränker de mänskliga rättigheterna. Det enda som egentligen saknas är den politiska viljan att fatta det beslutet här i . Dagens svenska vapenexport är resultatet av politiska beslut av folkvalda politiker, må vara att inte alla politiska företrädare i denna kammare är beredda att ta sitt ansvar för de beslut de har fattat. Det kanske ändå inte är så konstigt. Svensk vapenexport till diktaturer saknar folkligt stöd i vårt land. Det är knappast så att vapenexport till är någon kioskvältare i kommande personvalskampanjer för enskilda riksdagsledamöter. Valet som vi ska ha handlar också om vilka regler ska ha för vapenexporten. Nästa mandatperiod kommer den utredning som pågår att presenteras. Då kommer vi förhoppningsvis också att på bord få förslag om en ny lagstiftning om svensk vapenexport.