prot · H10979 · 2014-03-06 00:00:00 — Det är flera regeringar som har försökt tidigare. Vi hoppas att vi också får stöd för detta i . 56 (FP): Jag tackar för det mycket glädjande svaret. Jag har en följdfråga: Inom vilket eller vilka samhällsområden tror du att detta kan ha särskild effekt? 57 Statsrådet (FP): Det återstår att se. Detta är en lagstiftning som gäller över alla de samhällsområden som diskrimineringslagen täcker. Personer i funktionshindersrörelsen som själva har funktionsnedsättningar pekar på bristande tillgänglighet när det gäller till exempel att komma in på varuhus, boka biljett eller åka tåg. Det finns ett antal områden. Det blir en prövning i det enskilda fallet, och jag som statsråd ska inte peka ut vad jag tror att lagstiftningen kommer att leda till. Däremot kan vi titta ut över andra länder och se vad denna lagstiftning har betytt i , och andra länder som infört den. Där har man fått ökad tillgänglighet och ett ökat rättighetsperspektiv tack vare denna typ av lagstiftning. Det har blivit mer naturligt för den som driver en verksamhet att se till att den är tillgänglig från början. Sedan ska vi som inte har funktionsnedsättning också påminna oss om att livet kan se lite annorlunda ut. Många av oss som inte har funktionsnedsättning kommer att gå med rullator och kan då ha nytta av den lagstiftning som förhoppningsvis träder i kraft . Det svenska jord- och skogsbruket 58 i (S): Min fråga går till landsbygdsministern. De gröna näringarna är på många sätt och av många anledningar en stomme i det svenska näringslivet. Om det hoppas jag att jag och landsbygdsministern är överens. Problemet uppstår när regeringen sänder ut signaler om att så inte är fallet. När dömer ut det svenska jordbrukets framtid är det ett symtom på en inställning som ändå har fått verka ett tag. Det resulterar bland annat i att vi inte minst i mitt hemlän kan se hur antalet ansökningar till jordbruksprogram och skogsprogram minskar vilket gör att man måste ställa in en del utbildningar. Det sker som vi vet att inom till exempel skogsindustrin kommer det att vara en enorm arbetskraftsbrist . Min fråga blir: Hur ser landsbygdsministern på den typ av uttalanden som finansministern gör? Ser ministern problemet och konsekvenserna av den typen av uttalanden för framtidshoppet i den branschen? 59 Landsbygdsminister (C): Jag sade i ett tidigare frågesvar och har sagt det , och jag upprepar det gärna, att vi har förutsättningar att producera mer mat i vårt land. Jag tycker att vi ska göra det av många skäl. Vi har förutsättningar för det. Det ger jobb i den så kallade primärproduktionen. Det ger dessutom jobb i de efterföljande förädlingsleden där oftast de många jobben finns. Det förutsätter i sin tur att vi även fortsättningsvis har duktiga medarbetare i primärproduktionen men också i förädlingsföretaget. Det är då viktigt att kommuner och andra utbildningsanordnare satsar på den typen av utbildningar. Detta har kokats ihop i två visioner, som är regeringens visioner. Den ena är döpt till Matlandet . Det har givit påtagliga resultat . Den andra är visionen om Skogsriket . 60 i (S): Tack för svaret, även om jag inte är helt nöjd med det. Jag tolkar ändå landsbygdsministerns svar som att han inte tillsammans med hade talat om uttalandet innan det kom. Jag hoppas att ministrarna sätter sig ned och gör det . Det räcker inte med fina ord om jordbrukets och landsbygdens framtid. krävs det praktisk handling och praktiska åtgärder för att vi ska få tillbaka framtidstron och för att unga ska söka sig till samtliga de gröna näringarna som vi har här. Det ser väldigt bekymmersamt ut. Landsbygdsministern lyfter fram Matlandet som en satsning som har gett goda resultat. Jag är väldigt böjd att inte hålla med om det. Ett av resultaten är de problem som vi nu tittar på. Vi har inte unga som söker sig till de branscher som är helt avgörande för vår framtid. Hur tänker ministern lösa detta? 61 Landsbygdsminister (C): Den sista frågeställningen är mer adekvat. Vi måste ha fler unga människor som intresserar sig för matproduktion. Detta tar sig uttryck i regeringens arbete. Det gäller till exempel hur förslaget till hur vi ska använda medlen i den gemensamma europeiska jordbrukspolitiken har försvenskats. Där är huvudförslaget att den unga bonden ska tilldelas en extra möjlighet i det arealstöd som finns i de europeiska systemen. är ett av några länder som utnyttjar den möjligheten. Vi gör det därför att vi vill ha fler unga som etablerar sig som företagare på svensk landsbygd. Vi intresserar oss också för att få attraktiva utbildningar men också lärlingsjobb som vi har satsat stora pengar på att återinföra i det svenska skolväsendet. Vi måste ha unga människor som också intresserar sig för svensk matproduktion så att vi får de jobb som vi behöver på svensk landsbygd. 62 (S): Jag har en fråga till finansmarknadsministern. Det gäller det åtstramningspaket som regeringen lade fram . Där ingår det höjda skatter och sänkta bidrag. En av de delar som träffar bidragsdelen gäller studiebidragen inom studiemedelssystemet. Jag kan nämna för kammaren att får en student varav är bidrag och resten, ca , är lån. är regeringens tanke att man ska föra över från bidragen till lånen. Min fråga till finansmarknadsministern är: Är det en vettig sak för studenter i som kanske kommer att bo kvar i ? Ska de börja med en ökad skuldsättning för att sedan kunna stanna och gå in på bostadsmarknaden, vilket i de flesta fall leder till en större skuldsättning? 63 Statsrådet (M): Låt mig börja med att åtminstone förklara att det inte är ett åtstramningsprogram. De här pengarna ska användas i ett senare skede. Regeringen kommer i närtid att berätta hur man använder pengarna. Det ska ses som att man skapar ett reformutrymme och inte som en åtstramning. En åtstramning behöver vi inte för tillfället. Låt mig också upplysa kammaren om att de siffror som nämner är helt korrekta. Å andra sidan ska man kanske också meddela att studiebidraget är betydligt högre än vad det var 2006 när regeringen tog över regeringsmakten. Dessutom är det så att regeringen ökar studiemedlen med för studenter. Det gör att de löpande utgifterna blir lättare att bära genom att den totala finansieringen blir större. Sedan har jag lite mer att berätta, men det får jag spara till mitt nästa inlägg. 64 (S): Fru talman och herr statsråd! Statsrådet är ansvarig för låneproblematiken i svensk samhällsekonomi. Den är i hög grad knuten till bostadsmarknaden, och den gäller dem av oss som bor i . Min fråga syftar till att belysa följande. Är det vettigt att ha den signalen till unga människor som läser särskilt här i på våra lärosäten: ska du lägga om din framtid på det sättet att du redan ungefär börjar bygga upp dina skulder för att sedan väl ute i yrkeslivet försöka få tag på en bostad. Finansmarknadsministern är den som är ansvarig i regeringen för det som finansmarknadsministern seriöst uttalat : Det finns problem med skuldsättningen hos individerna. 65 Statsrådet (M): Tack för frågeställningen, som jag tycker är väldigt viktig. Det är precis som säger. Förslaget är att sänka studiebidragsdelen med . Å andra sidan är den betydligt större än vad den var 2006. Vad regeringen gör utöver detta är att de reformer som har ägt rum och kommer att äga rum till stor del kommer utbildningsväsendet till del. Vi har också gjort det mer lönsamt att arbeta och även investera en del av sin ungdom i studier för att få lite bättre betalt när man går ut i arbetslivet. Till detta kommer att vi ganska dramatiskt har ökat den del som du kan tjäna utan att man naggar på studiemedlet. Detta sammantaget gör att det återstår att se om studenterna får mer lån eller inte. Det kan till och med bli tvärtom i och med att lönedelen för hur mycket de kan arbeta utan att få minskade studiemedel har ökat så mycket. 66 (C): Min fråga går till landsbygdsminister . Som landsbygdsministern lyft fram här och vid många andra tillfällen tidigare är det viktigt att det skapas nya jobb inom livsmedels- och jordbrukssektorn. Matlandet har lyfts fram som en viktig del i den satsningen. Vad händer när det gäller svensk livsmedelsexport? Hur utvecklas den? Det är också en del i hur vi kan skapa fler jobb i inom jordbruks- och livsmedelssektorn. Hur utvecklas exporten av svenska livsmedel? 67 Landsbygdsminister (C): Tack för frågeställningen! Gott, är det korta svaret. Livsmedelsexporten är en av två branscher som ökar trots en lågkonjunktur i världen som är ganska djup. Den andra sektorn är vår läkemedelsexport. har vår livsmedelsexport ökat . Vi har passerat i livsmedelsexport, vilket ger många jobb i vårt land. Jag gläder mig åt det och hoppas att den ska fortsätta att öka. Vi behöver fler jobb i alla delar av vårt land. 68 (C): När det gäller frågan om Matlandet vill jag gärna fråga om landsbygdsministern kan se möjligheterna att lyfta fram goda exempel. Jag träffade på lunchen skolkökschefen i , som jag förstår utgör ett gott exempel på att vi har goda möjligheter att lyfta fram svenska livsmedel. Men tyvärr tar det tid för kommuner och andra att anpassa sig till det. Vad kan vi göra mer på det området för att lyfta fram svenska livsmedel? 69 Landsbygdsminister (C): På den offentliga sidan finns det några saker som jag har argumenterat för och som börjar tränga igenom i den offentliga sektorn, alltså i kommuner och landsting, och dess mathantering. En sådan sak är att dela på upphandlingarna när man handlar mat i en kommun till ett skolområde eller vad man nu handlar maten till. Jag brukar exemplifiera med ris och potatis och att man inte köper det i samma upphandling eftersom det inte finns så många svenska producenter av både ris och potatis. Om man handlar det var för sig ökar chanserna att det blir någon närodlad potatis som används i skolköket, om det är där potatisen ska användas. Ett annat sätt är att också använda sig av de krav som jag tycker att man ska ställa på produkter som handlas in till den offentliga sektorn. Om man vill ha högkvalitativa produkter ställer man krav på att det ska vara sådana. Det svenska samhället har sett till att vi har högkvalitativa produkter, apropå att vi har en rigid lagstiftning. 70 (S): Jag vill rikta min fråga till arbetsmarknadsministern. Den rör Arbetsförmedlingens verksamhet på de små kontoren i de mindre kommunerna. fick jag ett brev med ett riktigt rop på hjälp från en arbetsförmedlare som jobbar på ett kontor som bevisligen har haft bra verksamhet . Hon skriver: har vi kommit så långt att de små kontoren inte längre har resurser att göra företagsbesök, vilket är livsviktigt för matchningsuppdraget. Vi drunknar i administration och kontrolluppgifter åt alla de håll. Flera av mina kolleger är långtidssjukskrivna. Jag har en fråga till arbetsmarknadsministern. Jag vet att ministern inte tänker lägga fram några propositioner som arbetsmarknadsminister. Men någonting måste väl ministern vara beredd att göra för att minska den administrativa bördan ute på arbetsförmedlingarna. Vad är i så fall det? 71 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar för frågan. Arbetsförmedlingen har en enormt viktig uppgift. Även om jobben inte skapas just där har Arbetsförmedlingen uppgiften att matcha arbetssökande och arbetsgivare. Jag har varit tydlig i mitt fokus: Arbetsförmedlingen behöver också jobba ännu mer med just arbetsgivarkontakter. Många av de personer som söker sig till Arbetsförmedlingen för att komma i arbete har inte själva dessa kontakter och nätverk. Därför är det viktigt att Arbetsförmedlingen i sina uppdrag också prioriterar att vara ute hos arbetsgivarna. Hur organiserar sig, var man har sina lokalkontor och hur man organiserar sin inre verksamhet är i grunden en fråga för Arbetsförmedlingen. Jag tror att det är viktigt att man jobbar med att effektivisera en del av de interna strukturerna just för att kunna lägga mer tid på de arbetssökande och på arbetsgivarkontakter. 72 (S): Det är inte särskilt effektivt när arbetsförmedlarna blir långtidssjukskrivna på grund av för hård arbetsbelastning och för mycket administration. I de aktuella fallen stänger man nu Arbetsförmedlingen i detta arbetsmarknadsområde, och tyvärr är det inte unikt. Det kan knappast vara till gagn för de arbetssökande, och det kan inte vara till gagn för de företag som behöver arbetskraft. Vart femte arbetstillfälle går till spillo i det här landet därför att det inte finns arbetskraft. Alltså har matchningsuppdraget misslyckats. Återigen: En ny generaldirektör är säkert bra. Men han kan inte råda bot på regeringens havererade arbetsmarknadspolitik. Något förslag borde ministern ändå överväga att lägga fram för att komma till rätta med bekymren. Vi har 400 000 arbetslösa människor i det här landet, och ministern tänker inte lägga fram några förslag, utan hon är nöjd. Har jag uppfattat det rätt? 73 Arbetsmarknadsminister (M): Frågeställaren vet lika väl som jag att det inte är med lagar man förändrar Arbetsförmedlingen. Vi gör saker som man kan göra. Vi har till exempel tillsatt en översyn som är otroligt viktig för hur man ska kunna vässa sina insatser så att de som verkligen behöver det får bättre hjälp. Det har inte gjorts . Framför allt tror jag att det är viktigt att man på Arbetsförmedlingen jobbar ut mot arbetsgivarkontakter. Regeringen har särskilt skrivit in detta i regleringsbrevet för att verkligen fokusera på det som egentligen är Arbetsförmedlingens grundläggande och självklara uppdrag. Låt mig vända på det hela. Jag vet att , Socialdemokraterna, har lyft fram frågan om att kunna spara i de 20 största myndigheterna. Det tror jag inte är rätt väg att gå, för de arbetssökande ska inte behöva möta färre arbetsförmedlare. Arbetsförmedlingen behöver jobba med att effektivisera så att mötet och kontakterna med arbetsgivare och arbetssökande blir bättre. Här finns mycket kvar att göra och att ta tag i för en ny generaldirektör. 74 (S): Min fråga går till statsrådet . Den statliga närvaron i hela landet är viktig. Det har också påtalat och uttryckt när det gäller utlokalisering av våra myndigheter från huvudstaden. Tyvärr har inte alliansregeringen brytt sig om den inriktning och det uttryck som har getts här i kammaren. Sedan alliansregeringen tog makten har 34 nybildade myndigheter av totalt 45 lokaliserats till . Det har inneburit 7 000 nya statliga jobb här i staden – en stad plågad av bostadsbrist och kommunikationsbrist. har tappat 1 400 statliga jobb. Många små kommuner har drabbats hårt. Min fråga till statsrådet är: Vilken prioritering har alliansregeringen? Är det inte dags att ta ansvar för hela landet? 75 Statsrådet (M): Jag tackar för frågan. Det största antalet myndigheter som är nya är ofta utredningar med ett mycket litet antal personer som var och en är en myndighet. Det är ofta rimligt och lämpligt att dessa befinner sig i av olika skäl. Men när vi talar om större myndigheter och verksamheter har inte alliansregeringen någon annan ambition än den som frågeställaren nämner: Det är viktigt och bra för många myndigheter och många landsändar att vi får ut statliga företag och statliga myndigheter till många delar av landet. Jag ser inte att regeringen har någon annan ambition än den som frågeställaren nämner. 76 (S): Följden av de förslag ni har lagt fram och det som ni har drivit är att många små orter har tappat statliga jobb. Om man tar en liten ort med 5 000 invånare som motsvarar 20 jobb där 4 000 jobb i . Det är klart att detta är oerhört besvärande för de mindre orterna i vårt land. Ni lägger verksamheten på de ställen där man har de absolut högsta hyrorna – innanför tullarna. Där är hyrorna fyra till fem gånger så höga som ute i landet. Detta är ett högt pris som landets skattebetalare får betala: 22 miljarder bara i lokalkostnader för våra myndigheter. Är det inte dags att ta ansvar för hela landet? 77 Statsrådet (M): Som frågeställaren säkert vet är det inte just jag som är ansvarig för frågan i regeringen. Men jag kan försäkra frågeställaren att det inte finns någon annan ambition än den som frågeställaren själv ger uttryck för. Jag kan gärna tillse att ansvarigt statsråd får del av denna debatt mellan mig och . Jag kan försäkra att vi jobbar med att förse olika delar av med statliga myndigheter och statliga företag. Kvinnors och mäns sjukfrånvaro 78 (KD): Min fråga går till socialförsäkringsministern. Under Alliansens tid i regeringen har utanförskapet kraftigt minskat. Allt fler har gått från aktivitets- och sjukersättning till en tillvaro där de ges möjlighet till självförsörjning och får möjligheten att garantera en skälig levnadsstandard för sig och sin familj. Trots de positiva effekter som sjukförsäkringsreform har inneburit ser vi än en del orosmoment. Utvecklingen av den korta sjukfrånvaron är ett sådant moment, inte minst vad gäller kvinnor. I en rapport som lades fram av kom det fram att män och kvinnor är sjukskrivna i jämförbar utsträckning fram till att de får sitt första barn. efter detta är sjukfrånvaron för kvinnor i snitt dubbelt så hög som för män. Min fråga till socialförsäkringsministern blir därför om han delar min oro för denna utveckling och vilka förebyggande insatser han anser vara mest akuta för att komma till rätta med detta. 79 Statsrådet (M): På frågan svarar jag ja. Jag delar oron för detta. Jag tycker att det är en av de saker som vi tydligast ser nu inom ramen för en mycket lägre total sjukfrånvaro. Vi ser speciella saker mycket bättre. Vi ser till exempel den korta sjukfrånvaron som ökar. Vi ser kvinnors sjukfrånvaro. Vi ser psykisk ohälsa. Vi har en mer detaljerad bild av läget. Det här är inget nytt problem dess värre. Vi har haft markanta skillnader mellan män och kvinnor, men ingen har egentligen gjort någonting åt det. Vi tog initiativ till studierna som frågeställaren nämnde, bland annat en medicinsk studie och en mer försäkringsmässig studie som i praktiken kom fram till att fram till första barnets födelse i en familj har man en mycket låg och jämn sjukfrånvaro, men sedan sticker det i väg. Kvinnor som har höga förväntningar på sig att delta som män i arbetslivet drabbas mer av sjukfrånvaro än vad män gör. Jag tror att insikten är första steget. Sedan kan man diskutera vad det här beror på. Är det jobbet, är det livssituationen, är det själva familjebildningen, är det jämställdhetsbekymmer? Den diskussionen tror jag egentligen bara har börjat. 80 (KD): Tack för det klarläggandet, ministern! En viktig aspekt att beakta i det här sammanhanget är kvinnornas livssituation generellt, alltså utöver det rent arbetsrelaterade. En allt större del av sjukfrånvaron beror på psykiska diagnoser snarare än somatiska. Det här kan ha underliggande orsaker som är av bredare natur än man kanske först anade. Min fråga blir: Hur ser ministern på det här problemet och det faktum att en bredare angreppsstrategi kan vara att föredra i ett förebyggande arbete? 81 Statsrådet (M): Det finns som alltid i politiken en betydande risk för väldigt snabba och enkla slutsatser. Jag tror att få frågor lämpar sig så illa för förenklade sanningar som just denna. Det finns ingen enkel lösning, utan det finns komplexa samband här. Det tror jag att man först ska medge för sig själv om man intellektuellt och hederligt ska ta sig an frågeställningen. Jag tror att somatiska sjukskrivningar och psykisk ohälsa är två sidor av samma mynt. Vi är just nu bättre än förut i på att hjälpa människor med traditionella somatiska sjukdomar och fysiska skador snabbt tillbaka till jobbet. Det är en fantastisk framgång. Vi är inte tillnärmelsevis lika bra på att bemöta psykisk ohälsa: Arbetsgivarna är sämre, vi som medmänniskor är sämre, medicinen och läkemedlen är mycket sämre och vi vet mycket mindre. Fler jobb kräver mycket mer , ska jag också säga. Det är en tuffare arbetsmarknad. Fler jobb kräver mer av intellektuell förmåga, och det trissar upp kraven. Där ser vi en del, och sist men inte minst ser vi jämställdhetsbekymren. Kvinnor kan inte förväntas ha stort ansvar i arbetslivet om inte män tar lika stort ansvar som kvinnor för hem och familjeliv. Sysselsättningen för personer med funktionsnedsättning 82 (S): Min fråga går till arbetsmarknadsministern. presenterades lagrådsremissen Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering. Där finns många bra förslag som kommer att underlätta för personer med funktionshinder. Men vi har en bit kvar, bland annat när det gäller möjlighet till arbete för dem som har en funktionsnedsättning. Jag tänker närmast på betänkande Sänkta trösklar, högt i tak som kom 2012. Dagens regelverk som reglerar möjligheterna till anpassade anställningar och lönestöd kan bli så mycket bättre, och det vore ypperligt om frågan om diskriminering kunde gå hand i hand med ett nytt regelverk och förslag enligt . Jag har frågat tidigare, och jag frågar igen: Hur långt har beredningen av betänkandet Sänkta trösklar, högt i tak kommit, och när kan vi förvänta oss att ett förslag kommer till ? 83 Arbetsmarknadsminister (M): Tack för en viktig fråga, ! Det är verkligen viktigt att alla som har en arbetsförmåga också finner en plats på arbetsmarknaden och får stöd och hjälp dit oavsett hinder. Jag vill tacka för tillkännagivandet. Vi har ju tagit emot det, och vi har uppmaningen att bereda frågan skyndsamt. Vi bereder den enligt den gång som vi bereder frågor som kommer från . Jag träffade Funktionshindersdelegationen för någon vecka sedan och samtalade med dem kring det vi ser nu och vad vi gör framöver. Delar av det som finns med i har vi genomfört. Det handlar om Siusstöd till exempel, och det handlar om tusen nya utvecklingsanställningar på det här året. Det tror jag är en viktig väg vidare för den person som har funktionshinder. Men mer måste göras, och mer måste också göras för att arbetsgivare ska öppna dörren så att fler människor ska få ta en plats på svensk arbetsmarknad. 84 (S): Frågan bereds, som sagt. har vi ett regelverk som hindrar flera människor med funktionsnedsättning att få eller att kunna återgå till arbete. Om det nu är så att det är de kostnadskrävande förslagen som är besvärande och förlänger beredningen menar vi att vissa regelverksändringar ändå kan göras. Kan ministern tänka sig att speciellt lyfta ut och fram flera av de icke budgetpåverkande förslagen om regelverksändringar som faktiskt är ett stopp för att människor ska få en anställning? 85 Arbetsmarknadsminister (M): Som jag har sagt kommer vi att återkomma med och de delar som finns i den. Det finns ju många goda förslag att nu arbeta igenom. Exakt vad vi kommer att återkomma till och när kommer jag inte att meddela här , men vi återkommer självklart eftersom har gett oss det tillkännagivandet men framför allt för att det är en viktig fråga att fler personer med funktionshinder som medför en nedsatt arbetsförmåga – och det finns en bred enighet här i kring det – kommer in på arbetsmarknaden. var det 64 000 personer med en funktionsnedsättning som kom in, men det behöver bli ännu fler, därför att vi vet att det är många som knackar på dörren till ett jobb. Hur kan vi tillsammans underlätta detta? Till exempel genom olika stöd och genom att uppmuntra och kontakta arbetsgivare att jobba ännu mer aktivt med frågan. Jobben skapas där ute hos privata och offentliga arbetsgivare. Som jag har sagt har det offentliga verkligen mycket att göra på det här området för personer som har en funktionsnedsättning. 86 (M): Jag vill rikta min fråga till landsbygdsminister och fokusera på Matlandet . Det talas mycket om en så kallad livsmedelsstrategi i vårt land från olika håll, men det är ytterst få som egentligen kan definiera vad det innebär. Alliansregeringen har ju valt att satsa på Matlandet som är en rejäl satsning just på den svenska livsmedelsproduktionen. Det är för övrigt den första och den enda satsningen på svensk mat som någon regering har gjort. Vi har satsat 1 miljard på detta. Inte minst från oppositionen får vi ofta höra påståenden som att Matlandet är ett pr-jippo, att det har försvunnit 15 000 jobb och att Matlandet inte är till för bonden.