prot · H109108 · 2014-05-07 00:00:00 — Det är det samarbetet går ut på. Internationell solidaritet står rätt i ert program. Där står också i vårt program. Men ska man vara internationellt solidarisk handlar det också om: Kolla här, man får inte alltid själv som man vill. I ett samarbete måste man lyssna på varandra och ta hänsyn till varandra. Det är det som är så fantastiskt: Vi är 28 länder, olika kulturer, olika religioner, olika språk, olika bakgrund. Men det fungerar. Vi samarbetar och löser problem. EU är världens största ekonomi, världens mest progressiva miljökraft, världens mest fredliga område. Ni sjunger Internationalen på era möten, , men i verkligheten är ni det mest av alla. 115 (V) replik: kan vara slagkraftig i argumentationen. Problemet är att argumenten alltid är desamma, liksom liknelserna. Det blir roligare om man hittar på nya. Vi är på ett sätt ett pragmatiskt parti. När vi har hamnat i EU arbetar vi för att göra EU:s beslut så bra som det är möjligt. Jag menar att just det att vi är EU-kritiska gör oss bättre lämpade att göra det. arbetar vi för att minska EU:s makt. Vi går inte på sådana saker som euron, att man ska centralisera makten och bygga en sorts . Det är viktigt när man sitter i , att man inte bara slentrianmässigt röstar för övergången till en sorts federation i – just därför att vi vill ha ett samarbete mellan folk. Jag saknar självkritiken hos . Ser du inte massarbetslösheten? Ser du inte hur man räddade bankerna och offrade vanligt folk? Ser du inte den enorma ekonomiska kris som dina idéer har skapat? Lite ödmjukhet vore på sin plats. 116 Socialminister (KD): Jag är glad över att jag har fått förtroendet att hyfsa och sammanfatta debatten . Jag tycker att debatten har visat ganska många viktiga saker som är skiljelinjer. Jag tycker att det sade om skatter inte riktigt håller, mot bakgrund av det jag läste upp: Socialdemokraterna öppnar upp för skatter på EU-nivå. Det gör också i sitt program. Det tycker jag är en viktig skiljelinje i det här valet. Jag är bekymrad över Socialdemokraternas politik när det handlar om det sociala protokollet. Jag ser det som möjligen ett käckt tillrop ända tills man får igenom det, det börjar utformas och alla röster ska höras – och det finns en risk att det kommer ut något helt annat än det man tänkte sig när man gick in i lokalen. Vi har kunnat höra , som ägnar sin tid åt att måla upp en monsterstat i stället för att tillsammans med andra arbeta för en mönsterunion, byggd på tydliga värderingar och det som är grunden för det europeiska samarbetet. Han tror uppenbarligen att skulle bli detsamma om vi lämnade EU, om vi inte fanns kvar i det samarbetet. Men inget kan vara falskare. Situationen skulle förändras dramatiskt för vårt land, för våra löntagare, för våra företag. skulle bli ett helt annat land. Vi har kunnat höra miljöpartister och vänsterpartister tala om mer makt till på många detaljområden. Jag tror att det är en olycklig väg. när vi för femte gången som svenskt folk går till val för att utse våra representanter i präglas mycket av diskussionen av om man gillar EU eller inte. Men det är inte det valet gäller, lika lite som riksdagsvalet gäller om vi gillar eller inte gillar . Där tas det många viktiga beslut. Genom våra röster på valdagen eller påverkar vi som väljare besluten – i EU-sammanhang för de kommande fem åren. Det spelar roll vilka representanter svenska folket skickar till , vilka värderingar de har, vilka idéer de har. Det spelar roll. Frågorna inför EU-parlamentsvalet bör handla om just det: Vilka idéer, vilka tankar, vilka värderingar, vilken politik man har med sig i väskan eller portföljen. Jag tycker att det – efter en lång debatt som ofta förlorar sig i detaljer – finns skäl att påminna om de fenomenala grundläggande idéerna. Här fanns ett där staterna var i ruiner, där människovärdet var devalverat och stod så lågt i kurs som det någonsin kunde göra, efter det att totalitära ideologier hade härjat på kontinenten. Då stod det upp några modiga politiker som sade: handlar det inte om revansch. handlar det inte om att vinna tillbaka. handlar det i stället om försoning. handlar det i stället om att bygga förtroende – inte murar. Och så började, i små steg, EU att växa fram. Man kom fram till att om vi bestämmer gemensamt om kol och stål minskar risken för nya rustningar och nya krig. Och så har det gått vidare. Man fann att det är bättre att lösa problem vid sammanträdesbord i stället för på slagfält. Det har varit en framgångsväg för . Vi har mött många problem. Inte minst de senaste årens kriser har visat att detta inte löser alla problem utan att det handlar om att hantera det så klokt som möjligt. Det som händer i – flagranta övergrepp, den ryska nationalismen, självsvåldigheten – påminner om att vi finns i ett internationellt sammanhang. Det spelar roll i vilken miljö finns. Vi ska finnas med i EU, och vi ska ge EU handlingskraft på de områden där EU behöver verka. Det är inte alla områden, för många områden är sådana att nationalstaterna själva ska bestämma om dem. Men de områden som är för stora för enskilda länder att hantera ska vi hantera tillsammans. Jag kan bekänna att jag själv känner en viss oro när jag lyssnar på en del EU-företrädare som talar om ytterligare centralisering, beskattningsrätt, ett EU-parlament med två kammare och så vidare. Men svaret är inte att lämna EU, utan svaret är att kämpa för de ideal man har och de värderingar man har. Här finns principer som handlar om att makt ska hanteras på den nivå som är den lägsta. I vissa fall delegerar vi saker och ting. Alla förstår att miljöfrågorna inte kan hanteras i Ystads kommun eller kommun. De kan inte hanteras i ett land som till ytan är så stort som . Vi behöver samarbeta mellan många länder, och vi samarbetar med våra grannländer. Varje land som ansluter sig till EU är en framgång. Det innebär att fler länder har beslutat sig för att tillhöra unionen, som är byggd på tydliga idéer och tydliga värderingar om öppenhet, rättsstatens principer, respekt för mänskliga fri- och rättigheter och marknadsekonomin som grund för skapande av välstånd. Det finns saker och ting vi behöver ändra på med EU. Jag har till exempel starka synpunkter på den tilltagande byråkratin. Jag tycker att det borde finnas en kommissionär, en vice ordförande vid sidan om kommissionens ordförande, som har till uppgift att bekämpa och bevaka byråkratin och se till att den inte växer vidare. Man ska också kunna gå tillbaka och titta på gamla beslut för att se om något skulle kunna underlättas och om det finns saker och ting som kan tas bort i regelverk som försvårar och krånglar till det. Jag tror att det är viktigt för att vinna respekt för EU och för att EU ska kunna ha kraft på de områden där det behövs. Jag tycker att de nationella parlamenten ska få större makt. Man kan genom en tredjedel av de nationella parlamenten ge ett så kallat rött kort till kommissionen när man tycker att den har gått för långt. Utifrån subsidiaritetsprincipen kan medlemsstaternas parlament säga: Det här gillar vi inte. Men kommissionen har då möjlighet att komma tillbaka med precis samma förslag. Jag tycker att maktmedlet som de nationella parlamenten har skulle kunna uppgraderas så att man har ett rött kort som tvingar kommissionen att komma tillbaka med ett omarbetat och omtänkt förslag för att det ska kunna vinna respekt och anslutning av medlemsländerna. Vi säger nej till beskattningsrätt för EU. Unionen bygger på medlemsstaters och medborgares visioner och bör därför finansieras direkt av medlemsstaterna. Vi behöver i vissa sammanhang skärpa sanktionerna mot medlemsstater som systematiskt avstår från att fullfölja de åtaganden som de har gjort. EU har en otroligt viktig roll att spela när det handlar om att möta internationell brottslighet, bekämpa de klimatutmaningar som hela världen kämpar med och komma åt det jag tycker tillhör det mest vedervärdiga man kan ägna sig åt: människohandel. Barn och kvinnor förnedras på de mest vedervärdiga sätt man tänka sig kan. EU har en roll att spela. Vi behöver samarbeta med varandra. EU ska vara starkt på de områden där EU ska finnas. EU ska inte syssla med allt, herr talman. 117 (SD) replik: Det är ganska talande att det låter så här när det är val till . Då blir plötsligt alla partier oerhört kritiska. Alla vill flytta tillbaka makt till trots att de sedan, resten av sina politiska liv bortsett från veckorna före ett val till , arbetar för att flytta makt till . är kanske det tydligaste exemplet den här gången. står han här och upprepar att de nationella parlamenten ska få större makt, att makt ska hanteras på rätt nivå, att EU inte ska ha makt över fel saker och så vidare. var ju också med och röstade igenom Lissabonfördraget. var med och röstade in EU-medlemskapet i den svenska grundlagen. EU har makt . Några exempel har jag berört här – Europaläkarna till exempel. får vi inte själva bestämma hur lång utbildning läkare som arbetar i ska ha. Tycker att det är bra? Vill han på något sätt återföra makten över den frågan till oss här i riksdag? Momsfrågan för ideella föreningar är ett typexempel på hur EU kör över de enskilda nationella lagstiftningarna. Det finns hur många sådana exempel som helst på att EU har makt över vår vardag. Jag tror att jag sade tidigare att mer än hälften av alla beslut som fattas i olika folkvalda församlingar i har sin grund i beslut i , fattade av andra länders politiker. Min egentligen väldigt enkla fråga till är: På vilket sätt har han före den här valkampanjen – som väl började , för någon vecka sedan eller så – arbetat för att återflytta makt till ? Har över huvud taget gjort någonting för att återflytta makt från till ? 118 Socialminister (KD) replik: Jag kan säga så här: I förhållande till EU-parlamentsvalet tycker jag att det finns starkare skäl till att vara mycket tydlig i de här frågorna när det gäller begränsningar. Jag tycker att det har skett ett skifte efter den stora kris som drabbades av. Väldigt många började då så att säga ta krisen som intäkt för ytterligare centraliseringar. Det kom ytterligare förslag, en del mycket långtgående, som jag tycker att det fanns och finns skäl att mycket tydligt gå emot. Men det leder mig inte till föreställningen att eller svenskarna skulle ha det bättre om vi inte fanns med i EU-sammanhang. Det är där skiljelinjen går. Borde vi vara med eller inte? säger: Nej, vi borde inte vara med. Vi borde sköta oss själva. Det kommer inte att förändra ett dugg. Detta är helt ologiskt, orimligt och gravt felaktigt eftersom i många avseenden skulle förändras dramatiskt. Det skulle förändra reglerna för de svenska företagen. Det skulle förändra möjligheten för svenskar att ta jobb. Det skulle förändra skatteintäkterna för kommuner, landsting och stat. Det skulle innebära mindre pengar till välfärden i . Det skulle i grunden förändra , och det bekymrar mig. har sagt att EU och Lissabonfördraget är början till slutet på historia som en fri och självständig nation. Han har genom det resonemanget ställt sig själv offside och avstått från att delta i en diskussion om hur ska orientera sig i en tillvaro som blir alltmer global, herr talman. 119 (SD) replik: Jag tolkar det som att inte har gjort någonting för att återflytta makt från . Men när det återstår 2 ½ vecka till EU-valet vill han återflytta makt till från . Det är inte särskilt trovärdigt, . Det låter alltid så här när man diskuterar de här frågorna: Om man inte vill vara med i den här överstatliga politiska unionen, om man inte accepterar den här utvecklingen där vi håller på att flytta makt från de nationella parlamenten till den politiska eliten i , då vill man isolera . Då försvinner alla jobb i . Företag måste lägga ned. Tomten kommer inte . Så är det ju inte. var ett förhållandevis minst sagt välmående land . Vi hade en större andel av vår varuexport till EU:s 28 medlemsländer före det att vi gick med i EU. Det resonemanget håller alltså inte, men jag ger dig en chans till, . Berätta nu på vilket sätt du har verkat för att återflytta makt från till ! 120 Socialminister (KD) replik: Vi lever i i en demokrati. Partierna gör listor med kandidater som de vill skicka till . Det gör också . Man säger att det är vanligt folk, men med vokabulär kommer de att bli politisk elit som de möjligen blir invalda i . Vi utser de representanter som vi menar är de som är bäst på att företräda och partiernas intressen i det här sammanhanget. Subsidiaritetsprincipen har alltid varit en kompass för mig, alltså att beslut ska ligga på lägsta möjliga effektiva nivå. Det är en briljant princip. Den är inget universalmedel, men det är en briljant princip. Den har jag arbetat för och kommer att fortsätta använda som modell. Jag konstaterar att vi i EU-sammanhang har goda möjligheter att påverka. har här avstått från att berätta vilka han tänker samarbeta med om olyckan är framme och kommer in i . Men behöver kloka företrädare, för besluten i spelar en väldigt viktig roll för vårt land och folk. (Applåder) Partiledardebatten var härmed avslutad. 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:445 Till Interpellation 2013/14:445 Massarbetslöshet och inflationen av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2013/14:447 Till Interpellation 2013/14:447 Pensionärsskatten av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 3 § Anmälan om faktapromemorior vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2013/14:FPM77 Översyn av EU:s viseringskodex KOM(2014) 164 till socialförsäkringsutskottet /14:FPM78 Förordning om införande av rundresevisering KOM(2014) 163 till socialförsäkringsutskottet /14:FPM79 Meddelande om medlemsstaternas strategier för romsk inkludering KOM(2014) 209 till 4 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Motioner 2013/14:MJ29–MJ31 till miljö- och jordbruksutskottet /14:Fi10 till finansutskottet /14:Fi9 till finansutskottet /14:Fö6 till försvarsutskottet /14:Fi8 till finansutskottet 5 § Ärenden för förnyad bordläggning Följande dokument bordlades för : betänkande 2013/14:SoU25 betänkande 2013/14:JuU27 betänkande 2013/14:NU19 betänkanden /14:SkU25–SkU29 och SkU34 betänkanden /14:JuU24, JuU25, JuU29 och JuU38 6 § Skattskyldighet till avkastningsskatt och ändrad deklarationstidpunkt för avkastningsskatt för vissa skattskyldiga betänkande 2013/14:SkU30 Skattskyldighet till avkastningsskatt och ändrad deklarationstidpunkt för avkastningsskatt för vissa skattskyldiga (prop. 2013/14:147) föredrogs. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 7 § Stiftelsen verksamhet och årsredovisning 2013 betänkande 2013/14:UbU26 Stiftelsen verksamhet och årsredovisning 2013 (redog. 2013/14:RJ1 och redog. 2013/14:RR3) föredrogs. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 8 § Ökad uthyrning av bostadsrättslägenheter betänkande 2013/14:CU29 Ökad uthyrning av bostadsrättslägenheter (prop. 2013/14:142 och prop. 2013/14:174 delvis) föredrogs. 121 AMINEH KAKABAVEH (V): I detta betänkande behandlar civilutskottet propositionen Ökad uthyrning av bostadsrättslägenheter. Propositionen avser ändringar i bostadsrättslagen och hyreslagen, 12 kap. jordabalken. Lagförslaget grundar sig på följande: Regeringen lade i budgetpropositionen fram flera förslag som syftade till att privatpersoners uthyrning av sina bostäder skulle öka. godtog inte regeringens förslag i denna del, men civilutskottets majoritet fann dock att det finns starka skäl för att göra nya överväganden i fråga om att öka antalet upplåtelser av privatbostäder, framför allt när det gäller upplåtelse av bostadsrättslägenheter i andra hand. Detta ledde till att man gjorde ett nytt övervägande inom även utan ett tillkännagivande från . Efter samråd med organisationer som företräder bostadsrättsföreningarnas intressen utarbetade en promemoria med ett nytt förslag på ändrade regler om bostadsrättsinnehavares rätt att hyra ut sin lägenhet och ett förslag om att bostadsrättsföreningar ska få rätt att ta ut en avgift av den medlem som hyr ut sin lägenhet. Regeringen lämnar också förslag om att det ska bli möjligt för bostadsrättsföreningar att ta ut en särskild avgift av en bostadsrättsinnehavare som hyr ut sin lägenhet. Avgiften skulle ersätta föreningen för sådana merkostnader som en upplåtelse i andra hand kan medföra. Taket för avgiften ska sättas vid av prisbasbeloppet . Vi i föreslår avslag på propositionen. Vi menar att den förda politiken för att komma till rätta med bostadsbristen främst har fokuserat på att skapa fler andrahandsboenden genom att göra det mer lönsamt för den som äger sin bostad. Det råder akut bostadsbrist i stora delar av , inte minst i storstadsregionerna. bedömer att 126 av landets kommuner har brist på bostäder. Bostadsbristen innebär att trångboddhet och otrygghet breder ut sig. Följden blir att människors livssituation försvåras och att deras drömmar och frihet inskränks. Även arbetsmarknadens funktionssätt påverkas negativt när människor tvingas tacka nej till arbeten för att de saknar bostad. Särskilt stor är bristen på hyresrätter, vilket främst drabbar personer som inte är etablerade på bostadsmarknaden eller som behöver flytta men inte har möjlighet att köpa en bostad. Ungdomar är den grupp som är värst drabbad. Ca 300 000 unga vuxna saknar ett eget boende. Ofta efterfrågar ungdomar hyresrätter med rimliga hyresnivåer. Det har länge varit uppenbart att regeringen står handfallen inför de stora samhällsproblem som bostadsbristen utgör. Regeringen har tidigare lagt fram ett förslag som liknar det som vi nu ska fatta beslut om. Då föreslog regeringen att en bostadsrättsinnehavare i princip själva skulle få besluta om andrahandsuthyrning utan krav på att bostadsrättsföreningen måste godkänna bostadsrättsinnehavarens skäl. Förslaget avslogs efter att bland andra vi i sagt nej. Skälen för det var flera och är fortfarande giltiga, även om den nu behandlade propositionens förslag formuleras som att en bostadsrättsinnehavares åberopade skäl för uthyrning utan vidare bör kunna godtas så länge de innefattar ett rimligt behov av att behålla lägenheten. Vi tycker att detta är fel. Även i fall där det står klart att bostadsrättsinnehavaren inte ska använda lägenheten mer kan det bli lättare att få hyra ut i andra hand. Ett sådant fall är när en lägenhet är svårsåld på acceptabla villkor eller, med andra ord, med vad säljaren uppfattar som ett tillräckligt högt pris. Vidare menar vi i att det finns stora möjligheter att hyra ut en bostadsrätt i andra hand för den som har skäl till det. Det kan till exempel gälla arbete eller studier på annan ort. Regeringen skriver dessutom i propositionen att det antagligen inte är ovanligt att enskilda bostadsrättsföreningar har en mer generös hållning till andrahandsuthyrning än lagen. Ett annat argument som vi har mot regeringens förslag att göra det lättare att hyra ut i andra hand handlar om möjligheten för en bostadsrättsförening att förvalta fastigheten på ett bra sätt. Precis som regeringen anför kan ett ökat antal andrahandsuthyrningar innebära att det krävs ett större engagemang av de medlemmar som bor kvar i föreningen. För att kompensera för detta och för de merkostnader som kan uppstå när föreningen måste anlita någon för att utföra arbete som tidigare utförts av medlemmarna föreslår regeringen att det ska bli tillåtet att ta ut en särskild avgift av den som hyr ut sin lägenhet. instämmer i svaret från remissinstanserna Jagvillhabostad.nu och . De menar att en avgift troligtvis kommer att vältras över på hyresgästen i form av ännu högre hyra. Vi delar den bedömningen och konstaterar att regeringen ytterligare stärker dem som äger sitt boende på bekostnad av hyresgästerna. Högre andrahandshyror bidrar dessutom till att pressa upp hyrorna generellt. Vi i motsätter oss en sådan utveckling och menar att hyror som motsvarar bruksvärdet måste stärkas och inte försvagas. Det tredje och kanske viktigaste skälet för att gå emot regeringens förslag är att bostadsbristen måste lösas genom att öka bostadsbyggandet, inte genom fler andrahandsbostäder. Att bo i andra hand är per definition ett otryggt boende utan besittningsskydd, och den som hyr är i beroendeställning i förhållande till den som hyr ut. Vår syn på bostadspolitiken är en helt annan. Vi menar att bostaden är en social rättighet och inte en vara på marknaden. Staten och kommunerna är skyldiga att ge ett bra och tryggt boende till sina medborgare. Jag yrkar bifall till vår reservation. 122 (M): är politiska debatter lite förutsägbara eftersom man redan i förväg vet ungefär hur debatten kommer att låta och vad som kommer att sägas. Vi har lärt oss varandras argument, och även om man bara lyssnar på debatten känner man kanske att man vet ungefär vad partiernas kärnfrågor är och kan gissa sig till vilken hållning olika personer kommer att ha. Jag ska dock erkänna att jag just var genuint nyfiken på att höra vad Amineh Kakabaveh hade att säga. Debatten om enklare och tryggare regler för andrahandsuthyrning var ganska het i kammaren, kanske särskilt när vi antog den nya lagen för privatuthyrning som började gälla . Vi var verkligen inte överens. Oppositionen, som ofta är splittrad i bostadsfrågan, var här helt enig. Någon lag om privatuthyrning ville man inte ha. Man ville avslå och stoppa hela förslaget. När vi tar ytterligare steg för att skapa fler trygga och vita andrahandskontrakt låter det lite annorlunda. Dels är splittringen tillbaka. Den andra sidan är inte längre överens om hur man ser på denna fråga. Dels har den nya lagen varit i kraft , och vi kan börja titta på vad som faktiskt har hänt och dra en del slutsatser. Det var just därför jag var så nyfiken på vad som skulle sägas. Jag funderade på vilka slutsatser framför allt dragit med den nya lagen, för det är ju det enda partiet som vill avslå dagens förslag. Jag ska återkomma till detta men tänker börja i en helt annan ände. Vi befinner oss mitt uppe i en intensiv reformperiod för svensk bygg- och bostadspolitik med utgångspunkt i att vi under tjugotalet år byggt för lite i och skapat en bostadsbrist som är ett stort problem för många människor i vårt land. Vi har tillsatt utredningar, gjort analyser och tagit fram förslag. Jag är glad över att vi äntligen har en regering i som tar dessa frågor på allvar. Många av utredningarna har häcklats av den andra sidan i politiken som har sagt att vi behöver göra stora reformer, inte utreda. Men i vår samlas vi i kammaren för att diskutera dessa frågor. gäller det andrahandsuthyrningen. gäller det nyproduktion och en offensiv politik för ökat byggande. Jag nämner denna del av det skälet att det ibland i debatten låter som att man antingen ska välja att satsa på att bygga nytt eller på att använda de bostäder vi har på ett bättre sätt än . Jag menar att det inte finns någon sådan motsättning. Tvärtom är det så att både ökad nyproduktion och bättre utnyttjande av befintliga lägenheter är klok politik. Det är också bakgrunden till dagens ärende om ökad uthyrning av bostadsrättslägenheter. Ska vi klara av en situation med växande städer och brist på bostäder är en pusselbit att utnyttja de lägenheter som finns smartare. Detta har många från olika partier och olika sidor av politiken sagt . Vi har visat att det med smarta politiska beslut går att göra en hel del för att förändra situationen. Vi har i flera steg höjt schablonavdragen som gör att det blir lite mer lönsamt att hyra ut en bostad som man för tillfället inte behöver. Vi har antagit en ny lag som gör att de som hyr ut kan få sina verkliga kostnader ersatta på ett annat sätt än vad de kunde förut.