prot · H20942 · 2014-12-19 00:00:00 — Här ser vi hur svenska företag riskerar att behöva flytta sin verksamhet utomlands för att de duktiga studenterna inte längre kommer hit och därmed inte kan rekryteras. Jag kan inte se hur en avgiftsbelagd utbildning för en del av världens befolkning skulle höja kvaliteten i svensk högre utbildning. Det är en utbildning som är i stort behov av bättre kvalitet. Då tredjelandsstudenternas antal drastiskt minskats sedan införandet av avgifterna går svensk högre utbildning miste om den kunskap och de erfarenheter som behövs både för att stärka vår ställning internationellt och för att höja kvaliteten i vår utbildning. Vi måste öppna svensk högre utbildning igen för alla. Att avgiftsbelägga den skapar varken bättre kvalitet eller en bättre värld. Med studenter från olika länder, med olika bakgrund och erfarenheter, blir svensk högre utbildning både mer intressant och mer attraktiv. Med en bredare kunskapsbas blir givetvis också kvaliteten högre. Vi behöver satsa mer på svensk högre utbildning. Det gör också regeringen. Vi behöver fler utbildningsplatser i hela landet, Vi behöver erkänna att den har en bristande kvalitet, och vi behöver våga satsa pengar för att skapa bättre kvalitet och se till att blir den kunskapsnation som jag är övertygad om att vi alla vill att den ska bli. Låt fler få komma hit och ta del av vår kunskap. Låt fler få komma hit och dela med sig av det de kan. För kunskap är en av de få saker som bara blir större när den delas. Ju mer kunskap vi har, desto rikare blir vi alla människor och rikare som land. Jag ställer mig bakom det gemensamma särskilda yttrandet vi har i betänkandet. 111 (V): Det finns två stora problem inom universitet och högskolor . Det är dels frågan om anställningsprocesser, vilka som anställs, hur anställningen går till, på vilka grunder personer anställs och transparensen genom hela processen, dels frågan om fördelning av forskningsmedel. Delegationen för jämställdhet i högskolan skriver i sin redovisning Jämställdhet i högskolan – ska den nu ordnas en gång för alla? att bilden av akademin är nedslående. Det är en organisation präglad av normer och värderingar som bekräftar män som överordnade och där olika villkor råder för kvinnors och mäns meritering och karriärutveckling. Män har lättare att avancera i tjänst, kvinnor betydligt svårare. Avancerar kvinnor i tjänst är det inom undervisning och administration, något som ofta ses som ganska karriärsstjälpande för själva forskningen. Universitets och högskolors jämställdhetsarbete skiljer väldigt mycket åt. Vissa arbetsplatser är framsynta och ambitiösa, andra ser jämställdhet som en icke-fråga. Vill ha framstående universitet och högskoleutbildningar måste frågan om jämställdhet inom själva universiteten tas på allvar och lyftas fram ännu mer. Mycket har gjorts, men mycket mer behöver göras. Fördelningen av grundläggande medel till forskning och forskarutbildningar mellan universitet och högskolor ändrades 2009. Utdelning av mycket stora forskningsanslag skulle gå till starka miljöer och excellenscentrum. Rapporten : om miljardsatsningarna på starka forskningsmiljöer totalsågar den satsningen ur ett jämställdhetsperspektiv. Kvinnor hade totalt sett utgjort av dem som tilldelades de strategiska medlen och män . Till stor del berodde det på att andelen kvinnor som sökte medel var ovanligt låg, . Det kan jämföras med när utlyser inom medicin. Då är sökande kvinnor. Om de medel som avsattes till strategiska satsningar i stället hade fördelats på ett vanligt sätt av forskningsråden skulle kvinnor ha fått av medlen. Det är omräknat i pengar ½–som omfördelas från kvinnor till män genom satsningar på excellenscentrum. Inom forskningen är motfinansiering från det egna en vanlig form. Det är ofta särskilt framgångsrika grupper som får denna motfinansiering. Dessa medel kan bara komma från ett enda håll inom universiteten, nämligen från de forskare som inte har tilldelats några excellensmedel. Kvinnor och framför allt yngre forskare får alltså vara med och betala de satsningar de själva inte får vara med om. Den forskningspolitik som har bedrivits av Alliansen är en besvikelse för jämställdheten. Efter att regeringen och budget har röstats ned kommer den borgerliga politik som skapar ojämställdheten bara att fortsätta. Jag skulle också vilja passa på att lyfta upp frågan om folkhögskolan, även om den inte riktigt ingår i det här budgetområdet. Jag har fått många mejl från anställda på folkhögskolor. De är minst sagt oroliga över hur Alliansens budget kommer att påverka deras verksamhet. Eller rättare sagt: Alliansens budget kommer över huvud taget inte att påverka folkhögskolornas verksamhet. Under Alliansens regeringsinnehav införde de kursen Studiemotiverande folkhögskolekurs. Folkhögskolorna fick 1 000 extra platser för att unga vuxna skulle kunna hitta tillbaka till studieglädjen. Utvärderingarna av kurserna har visat fina resultat. En mycket stor del av deltagarna gick vidare till arbete eller fortsatta studier, många till folkhögskolans allmänna kurs där de gavs möjlighet att läsa in motsvarande gymnasienivå. Regeringen och budget ökade de av Alliansen införda extraplatserna från 1 000 årsplatser till 1 500 platser och 2 000 platser . Det var ett mycket välkommet tillskott som hade kunnat betyda att ännu fler fick möjlighet att avsluta sina gymnasiestudier. Vi kunde ha haft 2 000 utbildningsplatser inom folkhögskolans studiemotiverande kurser. fick vi ingenting. Folkhögskolorna i måste prioriteras högre, precis som våra universitet och högskolor måste bli mer jämställda och forskningsmedlen mer rättvist fördelade. Det här är frågor som i Alliansens budget över huvud taget inte prioriteras. Vi kunde ha fått ett bättre . Tyvärr blev det inte så. 112 (M): Tack vare med en ansvarstagande alliansregering lämnade vi över ett på rätt väg. Trots en omvärld präglad av stark ekonomisk oro kunde Alliansen under sin regeringstid mäkta med att sänka skadliga skatter just för att kunna öka tillväxt och sysselsättning och på så sätt värna den viktiga välfärden. Men vi kunde också genomföra stora ekonomiska reformer, inte minst på utbildningsområdet. Satsningarna på forskning har varit rekordhöga. Det årliga tillskottet kommer att uppgå till 8 miljarder mer än . Det är en ökning som om den får fortsätta kommer att motsvara 2016. Men det handlar inte bara om pengar. Parallellt med detta har nämligen många strukturella förändringar genomförts på både universitet och högskolor. Kvalitet har hamnat i fokus och premieras numera, liksom att vi premierar samverkan med det omgivande samhället. Dessutom har strategiska forsknings- och innovationsområden pekats ut, och högskolelagen har ändrats med en skrivning om att mer forskning ska komma till nytta. Om vi ser till högre utbildning är antalet studerande på mycket höga nivåer . Också här har kvalitet kommit i fokus. Stora satsningar har gjorts på alla vetenskapsområden, även om mest har gått till humaniora. Där har anslagen per studieplats ökat jämfört med . Dessutom har kostsamma, dyra bristutbildningar byggts ut. Studieplatserna på till exempel läkarprogrammet har ökat och på tandläkarprogrammet sedan den tid då alliansregeringen styrde. har dessutom startat med gott resultat. Tillsammans med övrig vuxenutbildning i form av komvux, yrkesvux och särskilda satsningar på unga har detta gjort att vuxenutbildningen som helhet har byggts ut kraftigt. Jämfört med 2006 innebär det att vuxenutbildningen fick ett tillskott med 2 miljarder fram . Mina allianskolleger har tidigare visat vilka stora satsningar ungdomsskolan har fått. Ihop med min resumé visar det på det starka engagemang som Alliansen har för hela utbildningskedjan – också för vuxenutbildningen. Allt handlar om att ge människor möjlighet att delta i det livslånga lärandet och för att vuxna genom nya kunskaper och nyvunnen kompetens ska kunna bidra till konkurrenskraft och tillväxt. Tack vare att Alliansens budget vann gillande fortsätter nu dessa satsningar, och i enlighet med vad man lovade före valet får högskolan nya platser. Alliansen har fortsatt avsatt medel för forskning i enlighet med den plan som finns i den gällande forsknings- och innovationspropositionen. På detta område hann alliansregeringen dessutom få till stånd ett nytt avtal med vissa landsting, det så kallade . Det handlar om hur man ska samverka om läkarutbildning och klinisk forskning. Även på detta område har man kunnat finna på och introducera ett resursfördelningssystem som också ska ta hänsyn till kvaliteten i forskningen. Det är ett avtal som vi ska rösta om . Bara jämfört med , 2013, innebär och Alliansens satsningar inom ramen att den som helhet ökar med 3 ½ miljard kronor. Det låter på regeringens företrädare som att vi skulle ha skurit ned budgeten, men det är inte fallet. Tvärtom – med en ekonomi i balans och med ett ansvar parat med långsiktighet i villkoren och ett systematiskt kvalitetsarbete fortsätter vi tidigare satsningar på utbildning och forskning. Utöver den finansierade utbyggnaden av högskolan står vi upp för tidigare utlovade medel för ett samgående mellan och nya Campus , men också för konstnärliga högskola. För oss var det en självklarhet att och svenska språket i utlandet skulle värnas. Vi avsätter mer resurser för att förkorta handläggningstider för bedömning av utländsk kompetens och för att kunna öka antalet korta utbildningar på högskolan. På så sätt kan personer med utländsk utbildning snabbt komplettera sin utbildning och snabbt komma i sysselsättning. Eftersom jag har gjort en liten rapsodisk tillbakablick kan det vara av intresse att se vad andra partier har utlovat om de skulle ha haft makten och vad det sedan blev av löftena nu då de fick den. Det blev förvisso mer än en tummetott, som i den där gamla folksagan om mannen som gick till skräddaren och ville ha en rock sydd. Men vi kan ändå konstatera att många av de utspel som har gjorts i opposition inte fullföljs i de budgetförslag som man har gått fram med. Vad hände till exempel med jämställdhetsbonusen och det populistiska förslaget om treterminssystem? Vart tog fjolårets satsning på 1 000 nya platser bara till förskolelärare vägen? Det är platser som har gått ned och landar på 400. SFS säger att regeringens budget var en kalldusch för studenter. De räknar upp ett antal löften som de sedan inte såg röken av. En annan fråga som jag undrar över gäller utbildningsmålet om att hälften av landets 30–34-åringar ska ha minst en tvåårig högre utbildning. Vart har det tagit vägen? Är det så att verkligheten har kommit ikapp er? När man har gått ut och sagt att hälften ska ha denna minst tvååriga högskoleutbildning har beräknat kostnaden för detta till mer än 4 miljarder som det skulle gälla. Det troliga är väl att tidigare års budgetar har varit kraftigt underfinansierade, men jag tycker att det är synnerligen ohederligt att vilseföra väljare på ett sådant sätt. Det finns också andra frågor där budskapet i nästa års budget rimmar illa såväl med tidigare uttalanden som uttalanden gjorda efter valet . nämnde tidigare att det är positivt att vi har enighet i forskningspolitiken. Och det har vi, överlag. Däremot blir jag förundrad eftersom man nu bryter mot långsiktigheten i forskningsbudgeten. I sitt förslag minskar regeringen nämligen de särskilda anslagen för att rekrytera framstående forskare. Det har fått att trycka på stoppknappen. gick i går ut med ett pressmeddelande om att de tack vare Alliansens budgetförslag kommer att få 9 miljoner extra till forskning. Jo, att vi håller oss till principerna i forskningspropositionen och fördelar medel baserat på kvalitet. Vilken fördelningsnyckel hade regeringen i sitt förslag? Regeringen gör alltså avsteg från detta trots att man i allehanda sammanhang propagerar för tioåriga forskningsbudgetar. Det är inte sjyst. Det är respektlöst. Och det är inte hållbart. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 113 (S) replik: talade om vuxenutbildningen och hur mycket Alliansen har satsat på den. Det må vara så, men jag vill påminna om att ni när ni tillträdde 2006 direkt drog bort 600 miljoner på vuxenutbildningen. Sedan har ni satsat, men det är inga jättesummor om man slår ut det . Därför kanske ni ska vara lite försiktiga med siffrorna. Jag tog upp de lägre ambitionerna som Alliansen har, både vad gäller vuxenutbildningen och högskolan. Jag tänker främst på de kvalitetspengar som vi hade föreslagit men som ni tar bort helt och hållet, . Jag skulle gärna vilja höra vad du säger om det. Vi hade en satsning när det gäller vuxenutbildningen på 24 000 platser och som skulle växlas upp till 35 000 platser . Det gällde utbyggnad av , yrkesvux och komvux och en utbyggnad av folkhögskolans allmänna kurs. I regeringsförklaringen talade om morgondagens arbetsliv och de nya utmaningar som det kräver. sa: ”Därför bör vi bli mer öppna för att byta yrke mitt i livet. Vi behöver underlätta en sådan omställning. Samhället som helhet har här en stor utmaning att hantera.” Det är intressant att signalerade att man behöver underlätta för omställningar i livet. Vi tycker att sådant görs med kunskapslyft och nya platser. Men ni säger nej till det. Vad är er motivering till att säga nej till utbyggnaden av vuxenutbildningen? 114 (M) replik: Självklart, och precis som jag sa i mitt anförande, ser Alliansen hur viktigt det livslånga lärandet är. Vi ser vikten av att man kan gå in och ut ur olika typer av utbildningsinsatser. Därför satsar vi också på högskolan. Jag kan bara för sakens skull säga att vi har 4 108 platser, tror jag att det är, i budgeten . Jag vet dock inte om den typen av platsexercis går fram riktigt. Det handlar om att också para det med kvalitet. Jag kan hålla med såtillvida att vi har lite lägre ambitioner om man räknar antal platser på vuxenutbildningsområdet. Men, vi ser också en tillväxt i samhället. Det innebär att vi nu också behöver folk som kan arbeta. Varje timme i arbete är viktig, för att vi ska kunna klara av vår välfärd och den tillväxt som vi så väl behöver för att kunna satsa mer pengar på vuxenutbildningen. Visst har vi en lägre ambition, men vi har successivt byggt ut vuxenutbildningen . När säger att vi har lägre ambitioner handlar det till stor del om att de har lagt på mycket mer i budgeten. När det gäller kvaliteten har vi ökat kvalitetspengarna med . Det kan man näppeligen säga är för lite. Jag skulle vilja ställa en fråga till . Hur ser ni på forskningsanslaget? Kan du klargöra hur storleken har räknats fram? Jag skulle dessutom vilja veta lite mer om hur ni ser på entreprenörskap. Det sägs att det kommer nya direktiv där man inte kommer att ta upp skattefrågan. Det vill jag veta mer om. 115 (S) replik: Vi kan aldrig få för mycket utbildning i . Därför behöver vi ett kunskapslyft med upp till 35 000 platser, för att möta de verkliga behov som finns i samhället. Många är besvikna på att ett antal platser ryker nu när er budget har röstats igenom, . Lärosäten är besvikna, och många studerande är besvikna. Det kommer mejl till oss där de berättar om sin frustration över att platserna inte kommer att bli verklighet. Det är intressant när det gäller platser. I tidigare debatter här i kammaren har du, , och dina kolleger gång på gång kritiserat mig för att vi bara satsar på platser och inte på kvalitet. satsar vi på platser. Då följer ni efter oss, som i Följa . Vi säger 5 000; då säger ni 4 000. Det hade ni aldrig gjort om inte vi hade höjt ribban. Men när vi säger 250 miljoner till kvalitet har ni ingenting, inte en krona. Det är ganska märkligt. Ni som har kritiserat oss för att vi bara tänker på platser gör nu samma sak själva. Ni har inga kvalitetspengar, vilket vi har. Även detaljstyrningen är intressant. har ni talat om att det behövs autonomi, frihet och att politiken inte ska lägga sig i för mycket. Den tabell som finns i budgetbetänkandet är så detaljerad att till och med får en plats. Jag funderar på hur man kom fram till att de skulle ha just en plats och inte två eller kanske tre. gör ni precis det som ni tyckte att vi klabbade med tidigare. Ni detaljstyr och tar bort platser. 116 (M) replik: Jag håller med om att kunskap alltid är lätt att bära, och vi kan aldrig få för mycket av den varan. Det gäller väl oss alla. Vi behöver dock även folk som är sysselsatta, som jobbar och bidrar med nya skattepengar för att vi ska kunna finansiera och hålla kunskapsbanken levande. Därför måste vi se till att följa konjunkturerna. Om vi tror att ekonomisk högkonjunktur eller ekonomisk tillväxt är på gång bör vi också moderera antalet platser. I fråga om högskoleplatserna går regeringen nu fram med ny retorik som går ut på att man ska tro att vi ”följer ”. Saken är den att vi redan i vårpropositionen, , presenterade att vi skulle satsa på de 10 500 platserna som det står om där. Vi pekade även ut inom vilka områden vi såg att behoven fanns. Det handlar nämligen om bristutbildningar. När det gäller att kvalitetspengar inte följde med kan jag meddela att det skedde i dialog med lärosätena. Man såg, och lärosätena sa, att de hade möjlighet att ta emot ett visst antal studenter inom befintlig ram och med bibehållen kvalitet. Den dialogen har alltså funnits. Det har därför varit fortsatt viktigt och har kunnat fortsätta. Jag noterar att jag inte får svar på hur forskningsanslagen har beräknats. Det är olyckligt ifall det är som jag tror, och uppenbarligen även , att ni helt enkelt har frångått idén om att kvaliteten på forskningen – måhända att idén har varit trubbig – ska vara avgörande för hur forskningsanslag fördelas. VR har så sent som presenterat ett nytt förslag. Må vi då sluta upp tillsammans, , om ett gott förslag som ser till att håller sig i tillväxttoppen. 117 (C): För sedan samlades några av världens mest framstående forskare på andra sidan vattnet för att prisa vetenskaplig forskning och vetenskapliga framsteg. var det bland annat uppfinningen av ledlampor och superupplöst fluorescensmikroskopi som prisades. I fotspår uppkommer ofta en viktig och välbehövlig diskussion om hur kan fostra framtidens Nobelpristagare. När den svenska ringde upp årets Nobelpristagare i kemi, fysik, medicin och ekonomi gick tre av tio samtal till akademiker i . Övriga samtal gick till forskare verksamma i något av EU:s 28 medlemsländer och till pristagare i och i . I svenska forskares telefoner har det dock varit tyst. Det är viktigt att ställning som forskningsnation stärks ytterligare, eftersom detta även stärker den svenska konkurrenskraften och kunskapsförsörjningen. Förutom de historiskt höga satsningar på forskning som alliansregeringen har gjort satsar vi nu även resurser på ett program för rekrytering av framstående forskare genom bland annat ett särskilt program för de allra yngsta forskarna som ofta har svårt att få långsiktig finansiering för en självständig forskning. är det oerhört viktigt att kan locka hit utländska forskare som kan bidra med kunskap, och vi avsätter därför särskilda medel för att kunna öka rekryteringen av internationella toppforskare. När Nobelpristagarna själva får beskriva vilka egenskaper som är avgörande för att bli en vinnare av nämner de ord som ifrågasättande och lekfullhet, kommunikation och möten. Vid sidan om kunskapen är alltså öppenhet och kreativitet en viktig ingrediens för framgång. Kunskap omvandlas nämligen inte av sig själv till ökat välstånd. Det är när kunskap kombineras med entreprenörskap, innovation och kreativitet som något händer. ska alltså inte nöja sig med att sträva mot ett . Vi måste också se till att vi har ett klimat som gör att det växer fram nya spännande företag som kan skapa jobb och tillväxt som de bidrar till samhällsutvecklingen. måste alltså stå på två ben: dels utbildning och kunskap, dels öppenhet och kreativitet. Hur ska då detta appliceras konkret när det gäller högre utbildning, forskning och innovation? Jo, dels måste vi se till att kunskap och utbildning öppnas och blir tillgänglig för fler. Genom att fler universitet och högskolor möjliggör för distansstudier både på fristående kurser och på program blir kunskap tillgänglig i hela vårt avlånga land. Med de satsningar på till exempel bredband som Alliansen har gjort i regeringen och som även kommer att fortsätta blir det lika lätt för en haparandabo som för en lundabo att ha tillgång till den utbildning och kunskap som finns. Det skapar också möjlighet för internationella samarbeten genom att till exempel utnyttja expertkompetens från andra länder. Detta är en möjlighet som fler universitet och högskolor måste arbeta vidare på och dra nytta av. Vi måste också säkerställa att studenterna under sin utbildning får en nära koppling till näringslivet. och Alliansen har därför varit pådrivande för någonting som kallas studentmedarbetare och som innebär att studenter vid högskolor och universitet får ett kvalificerat jobb parallellt med sina studier. På det sättet får studenten erfarenheter, kontakter och möjligheter till introduktion i arbetslivet under studierna. Även satsningar på Stiftelsen är viktiga för en bättre interaktion mellan studier och arbetsliv, där studenter får möjlighet att omsätta sina kunskaper och idéer i praktiken. Men det är också viktigt att stärka universitetens och högskolornas koppling till näringslivet mer strukturellt. synliggörs inte samverkan i akademins belöningssystem och meriteringsstruktur. Därför är det pågående arbetet med samverkanskriterier oerhört viktigt för att skapa incitament för ett mer öppet och kreativt klimat inom högre forskning och utbildning. Det handlar om att uppmuntra till fler mötesplatser där akademi och näringsliv kan mötas, men också om ökad personrörlighet genom exempelvis adjungerande professorer för att få ett bättre flöde av kunskaper mellan näringsliv och akademi. Det är nämligen vid dessa möten som utveckling sker. Sist men inte minst vill jag när det gäller öppenhet och kreativitet lyfta fram vikten av en politik för jobb och företagande i för att vi ska stärka vår position som kunskapsnation och vässa konkurrenskraft i en allt hårdare global konkurrens. Därför är det oerhört viktigt att inte se forsknings- och innovationspolitiken som en isolerad ö utan som en del av en större helhet. En vanlig fördom är att de viktigaste innovationerna uppstår på universiteten eller i storföretagens forskningsavdelningar. Mycket tyder dock på att det är en missuppfattning. I har man tittat på de hundra viktigaste innovationerna , och av de viktigaste innovationerna kommer från akademin. I stället har små forskningsintensiva företag samt enskilda uppfinnare och företagare blivit en allt viktigare källa till innovationer. Med en politik som gör att små företag vågar satsa och utvecklas möjliggör vi för nya innovativa företag som kan sätta på kartan. Men även när det gäller förmåga att attrahera de bästa forskningstalangerna finns det andra faktorer än just forskningspolitiken som spelar roll. Med ett attraktivt skattesystem samt enkla och välkomnande regelverk kan vi attrahera de bästa forskningstalangerna till . Och med en politik som gör det mer lönsamt för unga att vidareutbilda sig får vi också fler unga att ta steget in i högre utbildning. Med en politik för öppenhet och kreativitet och med en politik för jobb och tillväxt tror jag att vi kan fostra både framtida Nobelpristagare och nästa . Därför yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 118 (MP) replik: Som det säkert framgick i mitt anförande är en av mina hjärtefrågor att svensk högre utbildning ska vara tillgänglig för alla. Centerstudenter är ett studentförbund som faktiskt är det bästa studentförbundet i Alliansen, därför att det är ganska lätt att resonera i många frågor där vi har mycket gemensamt. Centerstudenter har också drivit frågan om att kunskap ska vara tillgänglig för alla. Visst är det så att även har fattat beslut om att vi ska öppna svensk högre utbildning och att den inte ska vara avgiftsbelagd för studenter som kommer från tredjeland.