prot · H20938 · 2014-12-15 00:00:00 — Det som sas var, såvitt jag kunde höra, analysen att när samhället förändras i mycket snabb takt och personer inte längre känner sig hemma – när tryggheten där man känner sig hemma i sitt land och med sina traditioner ruckas – uppstår det konflikter. Det uppstår allt ifrån konkreta konfliktytor till främlingsfientlighet. Man känner att man hamnar i utanförskap, antingen man är infödd eller har kommit hit, och personer hamnar i separata grupperingar. Det jag frågade efter var vilka lösningar som konkret föreslås för att komma till rätta med den känsla som finns där, vare sig man vill det eller inte. Det handlar trots allt inte bara om att möjliggöra för arbete och att man ska kunna bo var man vill utan också om att man ska ha en trygghetskänsla och en samhällsgemenskap. Den fysiska, faktiska nationsgränsen är kanske fiktiv. Det finns ingen gräns som gör att jag inte kan flytta min fot. Men däremot finns seder, traditioner och gemensamma referensramar. Det finns nationer som håller oss samman. Dem kommer man inte ifrån genom att kalla dem luddiga eller påhittade. 40 (C) replik: Just det – hur ska vi kunna motarbeta utanförskap? Först vill jag förtydliga att talar om utanförskap inom landet, inte mellan olika länder. När det gäller oron är det skillnad mellan befogad oro och en oro som man bara känner. Du ville att man skulle angripa just den oro som man känner, som kanske inte är befogad. Där tror jag att det är jätteviktigt med till exempel de satsningar vi gör på flyktingguider, som gör att människor får mötas. Jag tror att det är jätteviktigt med platser, framför allt i små samhällen, där man har startat kaféer och annat. Det finns väldigt framgångsrika projekt på detta område, framför allt sådana som drivs av ideella föreningar. Röda korset och gör jätteinsatser på det här området. Det ideella engagemanget behöver vi alltså stärka. Jag tror också att det handlar om att vi, var och en av oss människor, måste se till att öppna våra nätverk, vilket jag också sa i mitt anförande och som jag har sagt ganska här i kammaren . Vi behöver mötas mer för att få bort oron, så att människor förstår vilka det är som kommer och att de inte behöver vara rädda. Det tror jag är väldigt viktigt. talar om att det finns nationer. Jag kan inte riktigt hålla med om din definition av vad som är en nation längre. Det är så otroligt uppblandat. Det finns redan många människor här som har föräldrar från olika nationer som har blandats. Vi kan inte längre göra den uppdelningen. Den är helt irrelevant. Att du och jag skulle ha mer gemensamt än jag har med alla mina vänner som jag har bott tillsammans med utomlands, i och i , från alla delar av världen, håller jag verkligen inte med om. Och vilken nation ska jag i så fall få tillhöra – ingen? Jag håller inte med dig. 41 (FP): På vilket sätt får vi en bättre integrationspolitik om man som Socialdemokraterna avskaffar integrationsministern, vars viktiga funktion är att ha överblick över hela kedjan från mottagande till inträde på arbetsmarknaden? På vilket sätt underlättas kommunernas mottagande när yrkar avslag dels på hela integrationspolitiken, dels på hela den budget som och Alliansen lagt på bord? i min valkrets har en jätteutmaning. Kommunen är beredd att ta sin del av ansvaret om allt omkring fungerar: planering, statens ersättningar, omgivande kommuners insatser och de statliga myndigheternas uppdrag, exempelvis Arbetsförmedlingen. Om budget och politik gällde skulle inte ha en chans att bedriva ett bra mottagande. har också medverkat till införande av en prestationsbaserad ersättning för kommuner som tar ett större ansvar i mottagandet för att underlätta integrationsarbetet i kommunen. har också medverkat till att ska föra en politik där människor som flyr krig och konflikt får en möjlighet att söka skydd och efter en asylprövning stanna i och vara med och bidra till vår gemensamma välfärd. En solidarisk flyktingpolitik måste pareras med ett tydligt jobbfokus. Att förkorta nyanländas tid utanför arbetsmarknaden är det viktigaste integrationspolitiska målet. Ett viktigt steg togs under vårt ansvar i regeringen när etableringsuppdraget lades på Arbetsförmedlingen. hade riksdag och regering en nationell politik och ett tänk kring mottagandet, oberoende av var i landet en nyanländ kommer till, så att man får systematiska insatser inom utbildning och arbetsmarknad för att förebygga utanförskap och bidragsberoende. Utskottet hanterar också jämställdhetspolitiken. har varit pådrivande i arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, och vi har gjort en stor kompetenssatsning på våra myndigheter, inte minst inom rättsväsendet. Vi har skärpt synen på tvångs- och barnäktenskap. En annan utmaning är att många utrikes födda är arbetslösa. Rapporter från Arbetsförmedlingen och bekräftar detta. Många utrikes födda befinner sig utanför arbetsmarknaden, inte minst utrikes födda kvinnor. Detta är oacceptabelt, och har ställt en fråga till regeringen om hur man avser att agera. Vi behöver göra fler saker. Det behövs tydligare krav för den enskilde att delta. kan också Arbetsförmedlingen dra in etableringsersättningen för den som inte deltar i insatser. kan tänka sig att ta ett steg till och underlätta möjligheten att dra in ersättningen om man inte kommer till olika aktiviteter och språkundervisning. Men vi måste också ställa tuffare krav på Arbetsförmedlingen, så länge man där har detta ansvar, att bli bättre på att få fler att delta i etableringsinsatser och att få mer relevanta etableringsinsatser och att man också upphandlar anpassade utbildningar för både män och kvinnor. Här förmodar jag, utifrån de studier jag har gjort, att det kan bli mycket bättre. När det gäller lotsarna är vår uppfattning att systemet behöver skärpas till ordentligt, och det betonar vi i betänkandet. Jag yrkar härmed bifall till utskottets förslag. Vi avsätter mycket pengar för att erbjuda snabb vägledning för nyanlända för att de ska få en bättre introduktion i arbetslivet. Där finns det mycket mer att önska. Därför skärper vi i betänkandet skrivningarna: Oseriösa lotsar ska inte få bedriva uppdrag på Arbetsförmedlingens ansvar. Integrationspolitik är inte enkelt. För att den ska fungera krävs att staten och kommunerna har en bra beredskap. Det bygger på att länsstyrelse, kommuner, näringslivet och de statliga myndigheterna bidrar. Det är ett väldigt skört system. Om en aktör inte deltar och bidrar blir det fördröjd inskrivning i sfi. Man kanske inte får sin yrkespraktik på Arbetsförmedlingen, och man kanske inte får de etableringsinsatser som lagstiftaren har avsett. För att kunna hantera detta bättre har vi i betänkandet och budgetförslaget höjt anslaget till Arbetsförmedlingen för att ta emot detta nya uppdrag. vill avveckla sfi som egen skolform. Vi förordar i stället en språkutbildning inom vuxenutbildningen. Nuvarande upplägg leder till inlåsningseffekter och fördröjningar, inte minst när det gäller utrikes födda akademiker. Oavsett vilken syn man har på integrationspolitik, på de nyanlända i , på invandrare och arbetskraftsinvandrare, så står vi inför ett viktigt vägval, inte minst . Vissa i kammaren vill fortsätta sprida en bild av att allt är dåligt och att invandringen är roten till det onda. Till och med vår vice talman, som är närvarande här i kammaren , har gjort olämpliga uttalanden om judar, tornedalingar och samer kopplat till den så kallade svenskheten. anser att det är väldigt olämpligt att en vice talman gör sådana uttalanden. Det skapar bara oro och ett kallare klimat i . Vi väljer att se och erkänna problemen, göra något åt dem, se potentialen för att fler ska bidra till en fungerande bostadspolitik, skolpolitik och arbetsmarknadspolitik – de grundläggande momenten i en integrationspolitik. kommer att välja den senare vägen. Vi behöver utveckla och förtydliga kommunernas och myndigheternas ansvar. Vi behöver utveckla och förtydliga den enskildes ansvar, och vi behöver bredda diskussionen så att också facket och näringslivet tar sin del av ansvaret för att bidra till en reformerad politik. ska inte bara vara ett land som erbjuder människor på flykt en . Det ska också vara ett land där man snabbare och aktivt får vara med och bygga upp sin framtid. (: Jag vill upplysa om att jag som tjänstgörande talman inte har rätt att gå i svaromål.) 42 (SD) replik: Jag blev lite konfunderad när jag hörde inledningen av anförande eftersom han ifrågasätter att vi yrkar avslag på de satsningar som Alliansen har lagt fram och likställer detta med att vi skulle vilja ta bort allt stöd. Vi har faktiskt väckt en egen motion på utgiftsområdet. Där satsar vi betydande resurser på ersättningar, exempelvis till kommunerna, eftersom vi vet hur situationen ser ut och eftersom vi vet att vi kommer att ta emot väldigt många människor även kommande år. Givetvis måste kommunerna få ersättning för detta. Däremot stryker vi mycket riktigt satsningar på särskilda integrationsåtgärder som bygger på idén om att man ska särbehandla människor i baserat på om de har svensk bakgrund eller om de är nyanlända i . Vi menar att det inte är en hållbar politik, precis som jag anförde i mitt anförande. Vidare nämndes det att det absolut viktigaste är att man får ett arbete. Vägen in i samhället går visserligen ofta genom ett arbete, men det är inte ensamt. Jag vill referera till ett avsnitt i statsvetaren bok vi olika?. Han talar bland annat om att integration och assimilation egentligen inte skiljer sig åt särskilt mycket och att ackulturation och strukturell assimilation är två skilda saker. Ackulturation innebär att man ska bli en del av ett samhälle och ta sig in i samhället, och strukturell assimilation innebär att man ska ta sig in på alla områden, få ett arbete, delta på samma villkor och se likadan ut i statistiken, så att säga. Min fråga är helt enkelt: Hur ska man arbeta för att samtliga som bor i vårt land ska vara en del av samma samhälle och inte bara vistas på samma yta? 43 (FP) replik: Det här blir lätt en teoretisk diskussion, men jag förstår att vill se en assimilationspolitik som vi hade , då man kanske var tvungen att tona ned vad man hette. Helst skulle man inte berätta att man var rom. Och så skulle man vara som om man vore svensk – vad det nu är för någonting. Det kan du berätta för mig i nästa inlägg. Det viktigaste, som vi inte får frångå, är arbetsmarknaden. Det handlar om jobb och egenförsörjning. Du har fel när du säger att det inte behövs arbetskraftsinvandring. Arbetsförmedlingen säger i sin senaste prognos av att det behövs 40 000 arbetskraftsinvandrare för att vi över huvud taget ska klara den välfärdsservice som vi vill ge våra medborgare och våra äldre. Då räcker det inte med matchning. målar över huvud taget upp en väldigt mörk generell bild. Men arbetslösheten sjunker generellt bland både ungdomar och långtidsarbetslösa. Men vi pekar i vårt inlägg från på att det när det gäller utrikesfödda är ett stort bekymmer, inte minst . Därför krävs det etableringsinsatser, skattepolitik, ekonomisk politik, en bra skolpolitik men också integrationsfrämjande insatser etcetera. Det yrkar ni avslag på. Det står till och med kommenterat, herr talman, i betänkandet att era prognoser och era ekonomiska beräkningar inte är realistiska. Ni vill ju strypa de här pengarna från . Då skulle till exempel i norra drabbas hårt. 44 (SD) replik: Arbetsmarknadspolitiken kommer vi att behandla i ett senare betänkande, så det tar jag där. Nej, assimilationspolitik innebär inte att man ska leka svensk eller låtsas vara någonting som man inte är. Det innebär däremot att vi har en omställning i den syn vi har på vår politik. Vi ska göra något i stället för att satsa på att människor ska leva med olika identiteter sida vid sida men aldrig mötas. Vi har en situation där personer med utländsk bakgrund kanske har ett arbete men är i utanförskap. De jobbar i separata branscher och i separata arbetslag och möter inte samhället. De är fortfarande inte en del av samma gemenskap i samhället. Den assimilationspolitik som vi eftersträvar är helt enkelt en strävan efter att skapa en gemenskap som alla som bor i vårt land kan vara del av, oavsett om man är född i landet eller född utom det. Jag fick inte svar på min fråga. Hur ska vi sträva efter att bygga en gemenskap så att samtliga som bor i vårt land känner att de är delaktiga i samma i stället för att de, om allting är bra, bara råkar kunna försörja sig eller, i värsta fall, helt och hållet lever i utanförskap? 45 (FP) replik: lyfter upp utanförskapsutmaningar. Det kan gälla tillgång till fritidsgårdar, så att ungdomar möts. Det gäller att ha bra skolor, så att vissa familjer och småbarnsfamiljer inte väljer bort vissa områden och vissa skolor. Det är detta som är grunden i problemet. Det handlar också om att se till att fler lämnar gymnasiet och får ett slutbetyg så att de får ett jobb på Icalagret i , där man umgås med alla möjliga nationaliteter, i stället för att lämna gymnasiet utan ett slutbetyg och ställa sig i kön på Arbetsförmedlingen eller hamna i kriminalitet och i fängelse. Jag vet inte vilka umgås med eller inte umgås med. Jag har inte sett det som du försöker måla upp, att man inte umgås etcetera. Det är klart att det finns familjer och ungdomar som umgås, inte minst i idrotten och i det civila samhället. Ni väljer att måla upp en bild som ni förstärker och överdriver, men ni vill inte prata om grunden till utanförskapet. Och du vill inte prata om arbetsmarknad, vilket är mycket märkligt. Hela arbetsmarknadsutskottets fokus på integration går ut på: Hur ska vi underlätta för unga och vuxna, inte minst kvinnor, att få ett jobb? Det handlar om dem som just nu bär upp mycket inom barnskötaryrket, vård- och omsorgsyrket, och sjukvården. Inte ett ord har och sagt i denna debatt. Det är mycket anmärkningsvärt. 46 (V) replik: Jag tänker ställa en fråga, för jag är väldigt nyfiken på en sak. I betänkandet står det att ni borgerliga partier ställer er bakom den tanke som vi och regeringen har kommit överens om i budgeten, nämligen att kvinno- och tjejjourer ska ha en fast och stabil finansiering och inte alltid vara beroende av projektpengar hit och dit. Men frågan är: Hur i all världen ska det gå till? Man kan titta på borgerlighetens budget, som har fått stöd av SD. Det är 70 miljoner mindre i anslaget för särskilda jämställdhetsåtgärder. Min fråga är: Hur tänker ni säkerställa den här finansieringen, och med vilka pengar? Jag undrar: När och hur mycket? 47 (FP) replik: Det är korrekt att vi i vårt budgetförslag har något lägre anslag. Å andra sidan har vi lite högre anslag i fråga om integrationsåtgärder jämfört med och regeringens förslag. Vi har inte exakt på kronan specificerat pengarna till jämställdhetsåtgärder. Det kan man göra om man vill. har vi inte haft kontroll över departementen och alla handläggare för att exakt specificera anslaget. Det får ske en prövning och en bedömning. Men jag vill ändå påpeka att när hade ansvar för jämställdhetsministerposten ökade stödet till kvinnojourerna och den här verksamheten. Sedan väljer regeringen och kanske att ha en ännu högre ambition. Det är positivt, men vi har inte kunnat gå upp lika mycket i vårt budgetförslag, utan vi gör andra prioriteringar. Det betyder inte att det här anslaget inte skulle kunna användas till exempelvis kvinnojourer, men i så fall får myndigheterna göra en sådan prövning och bedömning. 48 (V) replik: Om man i ett betänkande säger att man tycker att det är viktigt att det finns en fast finansiering för kvinno- och tjejjourer måste det också finnas pengar för det – det borde vara ganska självklart. Det gör ju inte det. Hela problemet för kvinno- och tjejjourerna är just att de , år för år, måste gå och vänta och se om de kommer att få projektfinansiering eller inte. Det ger inte en stabil verksamhet. Det är en verksamhet som är otroligt viktig för väldigt många kvinnor och tjejer . Jag tycker att det är lite ohederligt att säga att man tänker se till att det finns och inte har pengarna på kontot. Hur ska det här gå till? Det är det som är min fråga. 49 (FP) replik: Jag håller inte med . Du får det att låta som att vi inte satsar på kvinnojourer över huvud taget. Det är inte sant. Vi höjde anslagen till kvinnojourerna när vi satt i regeringen. Sedan vill ni ta ett steg till, och det är just det steget som kanske inte vi tar just nu i det här budgetförslaget. Man får hålla reda på argumentationen. Sedan är det så här när det gäller jämställdhetsanslaget. Om man från myndigheten bedömer att man måste stötta upp lite grann kommer man att kunna göra det. Men jag vill som kommunpolitiker betona – jag är fortfarande kommunpolitiker – att det här ytterst är ett kommunalt ansvar. Jag vet hur mycket man satsar på killjourer, tjejjourer och kvinnojourer, och de gör ett fantastiskt jobb. Det här är ett viktigt anslag, men vi ska inte överdriva dess betydelse. Det är ju mer stimulans och att stötta upp lite grann. Men varken vårt eller ert anslag skulle lösa den långsiktiga situationen för kvinnojourerna. 50 (KD): Dagens betänkande omfattar många viktiga områden, men jag kommer inte att hitta fördjupa mig i alla delar på grund av att vi har en kortare talartid. Jag väljer därför att fokusera på integrationen och hänvisar för övrigt på jämställdhetsområdet till vår gemensamma alliansbudgetmotion. Jag vill inleda med att säga att för Alliansen har arbetslinjen stått i fokus och kommer fortsätta att göra det. När vi kom i regeringsställning satte vi jobben i fokus på alla olika politikområden, något som har tjänat väl. Vi har en av starkaste ekonomier, trots att vår omvärld har genomgått en kraftfull ekonomisk kris. Alliansens satsningar på jobb har gynnat såväl jämställdhet som integration. Vi lade om politiken och flyttade etableringen av nyanlända till Arbetsförmedlingen för att visa på vikten av arbetslinjen. Det har inte varit en enkel omställning för Arbetsförmedlingen, men det har varit rätt satsning, vilket S- och MP-regeringen har bekräftat genom att denna linje har vidmakthållits. I en omvärld där vi har en flyktingsituation som vi inte upplevt sedan söker sig människor naturligt till för att få uppleva fred och en möjlighet att ge sina barn en framtid. 3,2 miljoner människor är på flykt utanför . Av dessa är barn. När vi i olika medier ser hur situationen ser ut i tror jag att vi alla förstår att människor flyr. Vi står alltså inför en flyktingström till som är i paritet med när vi hade kriget på och ett stort antal bosnier flydde till . Närmare 100 000 förväntas komma till , precis som då, och behöver vi ta den här utmaningen på allvar. Men den skrämselpropaganda som pågår kring detta är inte relevant. Om vi bara ser problem blir vi blinda. Då ser vi inte de möjligheter vi har och vad vi kan göra konkret. Vi har i en reglerad invandring med ett regelverk som innebär att inte alla som kommer hit får stanna. Men de som får stanna, därför att ser att det finns en uppenbar risk för dessa människors liv ifall de utvisas, ska vi så snabbt som möjligt stödja med vettiga och bra integrationsinsatser. För att kunna ta emot dessa flyktingströmmar menar vi kristdemokrater att det nu krävs att vi håller huvudet kallt och hjärtat varmt. Därför har vi i Alliansen i vårt budgetförslag lagt ytterligare fokus på hur vi ska kunna ordna ett flyktingmottagande som bidrar till att människor snabbt integreras. Att hamna i passivitet gynnar ingen, varken den enskilde ekonomiskt och socialt eller samhället i stort. För snabb integration krävs, som har nämnts här , goda språkkunskaper. Därför föreslår vi i Alliansen i vår budget ytterligare satsningar på sfi, svenska för invandrare, redan i anläggningsboendet. Dessa kurser ska bli än mer målgruppsanpassade. Vi föreslår också individuella studieplaner och fler studieförberedande kurser inom folkhögskolorna. Men framför allt måste arbetet med validering av kunskaper och yrkeserfarenheter förbättras radikalt. I den grupp som kommer från exempelvis finns flera med kunskaper som efterfrågas på arbetsmarknaden. Redan har och aviserat att man vill försöka rekrytera läkare och annan sjukvårdspersonal som kommer hit från . Därför krävs en snabb inlärning av svenska men också validering av kunskaperna. I medierna har vi kunnat följa personer som har fått vänta på att få ett svar från på validering av kunskaper hos läkare som kommer hit från . Här måste vi radikalt snabba på handläggningen. Det är viktigt för att den enskilde ska kunna försörja sin egen familj men också kunna bidra till samhället i stort och på sätt snabbt bli integrerad i det svenska samhället. finns det flera företag som börjar ta in arbetskraft från länder utanför , men de saknar bostäder. Den tidigare kristdemokratiske bostadsministern påbörjade ett kraftfullt arbete för att snabba på bostadsbyggandet, vilket nu har gett resultat. På den kooperativa bostadsrörelsen HSB:s hemsida kan man läsa att bostadsbyggandet börjar ta fart, att antalet påbörjade bostäder i flerbostadshus ökade och att det var något fler hyresrätter, glädjande nog, än bostadsrätter. Och fler väntas byggas . Det här är glädjande nyheter som meddelas på HSB:s hemsida och som innebär att vi är på rätt väg. Då kan vi inte ha stopp för infrastrukturprojekt och satsningar på jobb och utveckling. behöver allianser för att bygga möjligheter att ta emot den flyktingström som kommer. Går ekonomin på högvarv kommer det att behövas arbetskraft, och då kan vi bli fler i . Som före detta statsminister sa finns det plats i . Och vad gör det om vi blir ett land med fler medborgare? Vi lever i en ny, globaliserad värld med nya utmaningar men också möjligheter. Bland dem som kommer hit finns det också många som vill starta eget företag. Där måste vi ge ytterligare stöd via rådgivning för företagare med utländsk bakgrund, den så kallade ISF-rådgivningen, vilket också finns med i vår motion. I integrationsarbetet har inte bara staten en viktig funktion. I valrörelsen besökte jag en ort, i , som tagit emot en stor grupp flyktingar. Där fanns först ett stort motstånd mot de nyanlända, och man startade Facebookgrupper mot de här personerna i det lilla samhället. Men kyrkans folk mobiliserade, startade kurser, erbjöd social gemenskap och samlade in kläder till stöd för de här personerna. På så sätt blev det en nystart för de här människorna, och man snabbade på integrationen. Det civila samhället, herr talman, har en oerhört viktig roll att spela i integrationsarbetet. Staten kan inte ordna allt, särskilt inte när det kommer till den sociala integreringen i samhället. Det civila samhället är en brobyggare. Och vi kristdemokrater vill vara med och stärka arbetet med flyktingguider för att på ett mer framgångsrikt sätt involvera det civila samhället i integrationsprocessen. Avslutningsvis: behöver Alliansens fortsatta politik för ökad integration. Budgetförslaget från S, MP och V står för stopp för jobb och utveckling. Och står för stopp för all invandring. De tycker därför inte att det behövs någon integrationspolitik. Allt tyder på att vi inte kan styra över vår omvärld, även om vi skulle vilja att alla levde i fred och frihet. Vi kristdemokrater vill ge människor en men betonar att de som kommer hit har både rättigheter och skyldigheter. Alla förväntas bidra till framtida välstånd. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut. 51 (SD) replik: Jag hade egentligen inte tänkt begära replik, men jag kunde inte låta bli när det refererades till uttalande om att det faktiskt finns plats. Min första fråga blir helt enkelt: Är det bara yta som är relevant? Tack och lov fortsatte anförandet med tal om social integration, och det är bra. Men jag vill fortfarande ha svar på frågan: Vem har anfört att geografisk yta är vad som är problemet med mottagandet i ? Jag har mig veterligen inte hört något sådant. Jag vill också uppmana till att lyssna på det som anförs och att läsa det som står i våra motioner och i vår politik.