prot · H20917 · 2014-11-06 00:00:00 — Min fråga till ministern är: Vilka tre konkreta åtgärder tänker du sätta igång för att börja ta itu med ungdomsarbetslösheten? 62 Arbetsmarknadsminister (S): Jag delar uppfattning att ungdomsarbetslösheten är ett av våra absolut största samhällsproblem, och det står därför högst upp på regeringens agenda. Det finns tre viktiga saker för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Det första är att satsa stort på utbildning. Det har blivit allt svårare för unga människor att studera vidare. För den här regeringen är det självklart att de unga människor som kan och vill läsa vidare också ska ha möjlighet att göra det och då läsa utbildningar som leder till arbete. Vi har många yrken där det råder kompetensbrist och där vi behöver fler som utbildar sig. Det andra handlar om en kraftsamling där vi behöver samla många av samhällets aktörer för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Jag kommer att bjuda in samtliga kommuner och erbjuda dem ett konkret samarbete för att tillsammans bekämpa ungdomsarbetslösheten. Det tredje handlar om parterna på arbetsmarknaden. Jag sitter nu i samtal tillsammans med arbetsmarknadens parter om hur till exempel yrkesintroduktionsanställningar kan användas på ett mer offensivt sätt för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. 63 (MP): Tack för svaret. Det låter väldigt bra. Det är väldigt viktigt att ungdomarna kan förverkliga sina drömmar och att vi skyndar så att vi kan inkludera dem i samhället. 64 Arbetsmarknadsminister (S): Jag delar samma vision att ungdomar ska kunna förverkliga sina drömmar. Jag tror att för de allra flesta ungdomar är det inte märkvärdiga drömmar. Det handlar om att få kliva ut i vuxenlivet, att få ta ansvar för sitt eget liv, att kunna fatta egna beslut, att tjäna egna pengar, att flytta hemifrån och bilda egen familj. Vägen dit går genom arbete. Därför är det högst på regeringens agenda. 65 (KD): Jag har en fråga som jag vill rikta till försvarsminister . I min hand håller jag en fin rapport som försvarsministern fick . Det är rapport som går igenom försvarssamarbeten. Man kan säga att rapporten knyter an till det min kollega alldeles tog upp om den åttonde dagen. Frågan är vad våra försvarssamarbeten duger till i verkliga livet. Utredaren kommer fram till att det inte är mycket att hänga i julgranen, ursäkta uttrycket. De har marginell betydelse. Han tar upp det nordiska samarbetet och europeiskt samarbete med Nato. Han säger exempelvis att solidaritetsförklaringen om att vi ska kunna ge hjälp och ta emot hjälp, som kammaren har antagit och som regeringen står bakom, inte är värd någonting, och man förstår den inte. Är det inte en anledning för regeringen att nu komma till skott och utreda Natofrågan? 66 Försvarsminister (S): Den här frågan har jag svarat på sedan utredningen lades fram. Vi kommer inte att ta initiativ till någon Natoutredning. Det bygger på att vi står bakom den strategi som Försvarsberedningen har presenterat. Där ingick även KD som representant. Vi vill alltså utveckla och fördjupa samarbetet med . Det kommer att bli ett grannlaga arbete som kommer att kräva lagförändringar och regelförändringar. Jag tror att det kommer att bidra till något mycket positivt. Det är en uppgift som vi måste ta oss an. Samarbetena inom Nordefco, 133 olika samarbeten, med bland annat den viktiga Cross Border Training på är exempel. EU:s säkerhetspolitiska samarbete är också viktigt. Och partnerskapet inom Nato ska vi utveckla. Där ingår också , ett värdlandsavtal som regeringen planerar att lägga fram en proposition om . 67 (KD): är jättebra att samarbeta med. Men är det faktiskt på det sättet, försvarsministern, att har beslutat att ånyo göra en Natoutredning. Borde inte försvarsministern lyssna på sina partikamrater, det förra statsrådet och som är kommunalråd i ? De säger just att det är dags att diskutera frågan. Försvarsmakten är också tydlig. I sin perspektivstudie säger de att de egentligen ger oss politiker tre alternativ. Antingen får vi ta upp plånboken och öppna den på vid gavel eller öppna upp för reellt samarbete – läs medlemskap i – eller vackert säga till svenska folket att den svenska försvarsmakten inte kan möta väpnat angrepp. Frågan kvarstår alltså: Är det inte dags att ompröva den negativa hållningen till en Natoutredning? 68 Försvarsminister (S): Vi står fast vid att fullfölja intentionerna i Försvarsberedningen. Det klargjordes också mycket tydligt i regeringsförklaringen. Jag kan också konstatera att hänvisningarna till ger en kanske lite skev bild. Både och har markerat för att det inte är aktuellt med något Natomedlemskap för finsk del. Den bild som ges i medierna är alltså kanske lite väl enkel . Den används också av en del propagandister här i . Jag tror att det är mer komplicerat än så. Att tro sig lösa alla säkerhetsproblem genom att föra en diskussion om Nato menar jag ger en felaktig bild. Att fördjupa samarbete med andra länder steg för steg och på ett realistiskt sätt är en effektiv metod, men man måste också göra sin egen hemläxa. Där ligger prövningen för mig, för , för och för att sedan kunna få ihop någonting i försvarsberedningen. 69 (M): Min fråga går till infrastrukturminister . Med en befolkningsökning om ca 40 000 är en av snabbast växande regioner. Av detta kan vi konstatera att vi fortsatt ser ett stort behov av investeringar i både infrastruktur, bostäder och kollektivtrafik. Alliansen avsatte under förra mandatperioden 2 miljarder för att utreda och projektera färdigställandet av Österleden som skulle vara den sista delen av en ringled runt . Enligt , som har skrivit en rapport om detta, skulle enbart byggandet av Österleden minska biltrafiken med i snitt i . Min fråga till statsrådet är således: Kommer regeringen att verka för att färdigställa byggandet av Österleden, och i så fall hur? 70 Statsrådet (S): Vad jag har förstått finns det inga pengar avsatta för att starta ett bygge av Österleden. Den typen av frågor får vi naturligtvis ta ställning till i nästa nationella plan. Det finns ett stort antal önskvärda och nödvändiga projekt som behöver finansiering, både i och i andra delar av landet. Den typen av projekt behöver utredas. Regeringen har för avsikt att återkomma med en samlad bedömning, inte projekt för projekt utan med en samlad bild i den nationella planen. 71 (M): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Men jag har mycket svårt att se hur stora behov av investeringar i infrastruktur tillgodoses i regeringens budget. Om läggs ned, om förbifarten fryses och om dessutom nu slopas har jag svårt att se hur regionen ska fortsätta vara en region med hög tillväxt och en dynamisk arbetsmarknad. Österleden är oerhört viktig, inte bara för privatpersoner utan också för att näringslivet ska kunna verka och röra sig i regionen. Min avslutande fråga är i så fall: Hur avser statsrådet att tillgodose det växande transportbehov som finns i regionen om läggs ned, om förbifarten fryses och om – som det nu verkar – slopas? 72 Statsrådet (S): Som minister föredrar jag att inte föra politik utifrån ett antal ganska osäkra spekulationer. Vi tar oss an de stora utmaningar som finns på infrastrukturområdet. Regeringen avsätter mer pengar i budgetpropositionen för infrastruktur än tidigare regeringar har gjort, i synnerhet avseende underhåll på järnväg där vi ser att det finns mycket stora behov. Det kommer naturligtvis också den här regionen till del. finns det ett antal stora önskvärda projekt, på vägsidan men framför allt på järnvägssidan. Vilka av dem som ska prioriteras, för vilka det ska avsättas medel, är en fråga som vi får ta samlad ställning till i en infrastrukturproposition och i den nationella planen. 73 (SD): Min fråga är riktad till statsrådet . Även om vi ideologiskt står långt ifrån varandra, , tror jag att vi båda ser problemen som finns i skolan . Jag har varit lärare och har tyvärr sett skolan nedmonteras som jag har arbetat. En kommande rapport från som jag hoppas att statsrådet har fått ta del av, även om det bara var muntligt, är väldigt tydlig med att den svenska skolan måste göra en kraftig förändring på en grundläggande nivå. Ett av viktigaste åtgärdsförslag är att återförstatliga skolan. Det är ytterst få kommuner som när jag har kontrollerat inte kommer att skära i skolans budget . Kommunerna har enligt inte lyckats med uppgiften och har inte heller fått tydliga styrmedel. Det vanligaste problemet är alltså att kommunerna inte kan erbjuda likvärdig skola runt om i . Min fråga till dig, statsrådet , är: Hur tänker statsrådet om en möjlighet att byta linje och lyssna på om att återförstatliga skolan som en första åtgärd för att bygga upp skolväsendet? 74 Utbildningsminister (MP): Till att börja med måste vi ta ansvar nu för de utmaningar vi ser i skolan . Därför har regeringen lagt en budget på bord som innehåller stora investeringar i tidiga insatser. Vi ger tidigt stöd till en elev som halkar efter. Vi förbättrar rekryteringen till läraryrket, bland annat genom satsningar som möjliggör för parterna att höja lärares löner. Vi gör också insatser för en jämlik skola, bland annat med stöd till nyanlända som börjar i svensk skola och med stöd till de skolor som har de tuffaste utmaningarna. Vi ser dock att svensk skola behöver tydligare styrning, tydligare ansvarsfördelningar och tydligare samarbete mellan stat och kommun. Vi kommer att ta på allvar. Och kommer, tillsammans med annan forskning och andra utredningar, att ligga till grund för en skolkommission som regeringen avser att tillsätta. Där får den pedagogiska forskningen möta professionen och i nära samarbete med partier arbeta med de stora utmaningar som svensk skola har. 75 (SD): Jag tror att statsrådet nästan svarade på en fråga. Det är trevligt. Jag är som sagt lärare och har jobbat i den arbetsmiljön. spelar jag också volleyboll med mina tidigare kolleger. De återkopplar alltid till mig om en och samma sak: Lönen är inte det viktiga; det är arbetsmiljön. Tyvärr har arbetsmiljön blivit så dålig att lärarna hoppar av. Det är tyvärr nästan strömavhopp ute i kommunerna. Mig veterligen finns det ungefär 69 000 utbildade lärare. Det här är en större debatt som vi får återkomma till i den allmänna debatten, men ett återförstatligande av skolan innebär att vi tar ansvaret. Statsrådet nämner detta med lönerna. Jag tror faktiskt att ni är på fel linje där. Jag tror att det är arbetsmiljön vi måste fokusera på från början. 76 Utbildningsminister (MP): Jag tror inte att det ena motsäger det andra. Det vi har sett är hur lärares löner halkat efter. Av det har följt en utveckling där allt färre uppfattat att läraryrket är högt värderat, färre studenter valt läraryrket och många lärare valt att sluta. Ska man göra någonting åt det kan man inte bortse från lönefrågan. Men man måste också såklart göra insatser för arbetsmiljön, för att anställa fler i skolan, så att lärare får mer tid för sitt arbete, och för att avbyråkratisera läraryrket, så att lärarna får tid att möta och arbeta med varje elev. Det är det som är grunden till att man väljer att jobba i det jag tycker är världens roligaste yrke – lärare. När det handlar om huvudmannaskapet och kommunaliseringens effekter vill jag i diskussionen om problembilden lägga till att det som skedde efter 90-talet var att drabbades av den allvarligaste ekonomiska krisen i svensk efterkrigshistoria. Den krisen fick i väldigt stor utsträckning bäras av den kommunala ekonomin. Det drabbade skolan och äldreomsorgen. De effekterna lever svensk skola med fortfarande, men det har inte bara med huvudmannaskapet att göra. 77 (S): Min fråga går till inrikesminister . Jag vill prata lite om kriser i samhället. Sådana har vi dessvärre råkat ut för väldigt mycket , både stora kriser och mindre. Det jag skulle vilja diskutera, och som kanske känns väldigt udda och främmande just , är de jätteproblem med mygg som den lilla orten i södra har. Det är jättemånga larver som kläcks på denna lilla ort, och det blir som en katastrof när det här händer. Det går inte att vistas ute. Hela orten måste förflytta sig till något annat ställe. Krisen handlar i stor utsträckning om hur tar hand om det här. De försöker, men egentligen är frågan mycket större. Den är långsiktig och borde få en annan vändning. hjälper också till, men det är kommunens ansvar. Hur avser ministern att påverka detta? 78 Statsrådet (S): Myggbekämpning i all ära, men detta faller inte under inrikesministerns ansvarsområde. Jag lämnar över frågan till . 79 Utbildningsminister (MP): Jag tackar för frågan. Det svar jag får lämna från regeringen är att vi tar med oss frågeställningen. Vi har märkt reaktionerna runt om i landet. Man har också, såvitt jag förstår, tillskrivit regeringen, och då måste regeringen i vederbörlig ordning svara. 80 (S): Detta berör väldigt många och inte bara miljön. Det berör turismen, näringslivet och framför allt de boende. Frågan kan alltså inte inrymmas inom ansvarsområde. Hela regeringen borde hjälpa till och ta ansvar. Det finns mygglarver inte bara i utan på flera andra ställen i också, men problemet drabbar små geografiska områden. Ansvarsprincipen gäller absolut; det har jag full förståelse för. Men detta är ett svårlöst bekymmer som blir allvarligt för de drabbade. Jag tackar för att ministern tar med sig detta till regeringen. Jag ser fram emot att få ett omfattande svar. 81 Utbildningsminister (MP): Såvitt jag förstår har man tillskrivit regeringen, och ska svar ges i vederbörlig ordning. Det är viktigt att poängtera vilken princip som råder för hur myndigheter styrs i . Det måste vi alltid göra när vi får den här typen av frågor. Myndigheter är oväldiga inom ramen för regeringens formella riktlinjer och styrinstrument, som kan bestå av lagstiftning – som är upp till myndigheterna att tolka – och i andra fall regleringsbrev och uppdrag. Det är viktigt att det inte på något sätt uppfattas som att jag här uttalar mig om hur ska agera i ett enskilt ärende. Men de som tillskriver regeringen – det kan vara kommuner eller andra – får såklart svar på de frågor de ställer i enlighet med den lagstiftning vi har. Intrång i it-baserade fastighetssystem 82 (M): Jag har en fråga till inrikesminister . publicerade en granskning av ett it-baserat fastighetssystem som används av flera myndigheter, bland annat Esas satellitstation i och åtminstone fyra polisstationer. Systemet har stora säkerhetsbrister. Det är lätt att ta sig in. Hackare kan manipulera systemet, låsa dörrar, låsa upp dörrar, reglera temperatur, belysning och brandlarm och annat. Enligt uppgift finns nu hundratals fastigheter som tillhör svenska staten helt öppna på internet. Det är myndigheter, polishus och vårdcentraler. I en av de berörda stationerna finns länskommunikationscentralen. Att någon kan påverka systemet på denna är mycket allvarligt. Vilka åtgärder tänker inrikesministern vidta för att säkerställa att vi inte får dataintrång, bland annat i länskommunikationscentralen i ? 83 Statsrådet (S): Det är mycket riktigt så som säger. Vi har blivit uppmärksammade på ett antal allvarliga säkerhetsbrister på it-området. Företag, organisationer och myndigheter har brustit i sitt säkerhetsintresse. Det är naturligtvis allvarligt att man under inte har ägnat de här frågorna tillräckligt intresse. Det kan väl vara glädjande att veta att regeringen har samlat alla de här frågorna. kommer vi också att få en it-säkerhetsminister, nämligen inrikesministern, det vill säga jag. Det är självklart att vi ska ta tag i de här frågorna, både de polisiära frågorna, som inrättandet av ett speciellt it-center inom polisen, och myndighetsfrågorna. Det är Myndigheten för samhällsskydd och beredskap som tillsammans med Säkerhetspolisen har till ansvar att uppmärksamma myndigheterna på behovet av it-säkerhetsarbete. 84 (M): Det är naturligtvis väsentligt att man tar ett stort grepp när vi ser olika typer av säkerhetsproblem. När det gäller just de här fastigheterna är det dock ganska bråttom. Det kan bli så att människor kommer till skada eller att polisen inte har möjlighet att göra en utryckning när så behövs. Vad jag förstår var lösningen vid länskommunikationscentralen i att man slet ut kabeln från internet. Jag undrar om inrikesministern har någon annan lösning på kort sikt. 85 Statsrådet (S): Med all respekt för både regeringens och myndigheternas arbete kan jag säga att säkerhetsbristerna på en lokal polisstation – eller i kyrkklockorna i – måste lösas av dem som beställt systemet och av dem som levererat systemet. Det är uppenbart att det har brustit i båda delar. Beställaren har inte ställt tillräckligt tydliga krav på systemen eller har inte kontrollerat att systemen lever upp till kraven. Företagen som levererat systemen har inte klarat att leva upp till de krav man har rätt att ställa på system som ska användas i den här typen av verksamheter. Från regeringens sida ska vi återkomma och se till att alla myndigheter lever upp till de krav som vi ska ställa. Men i det enskilda fallet är det upp till myndigheten och det levererande företaget att avhjälpa de brister som finns i systemen. 86 (C): Jag vill rikta mig till infrastrukturminister . Regeringen har beslutat om en paus för förhandlingar gällande Förbifart . Jag hörde nu att det ännu inte har anmält sig några seriösa förhandlare, som ministern noterat. Den här tankepausen uppfattas av många som något som ska ge utrymme för interna förhandlingar mellan regeringspartierna. Men det kostar skattebetalarna rätt mycket, som redan framgått – 260 miljoner bara för . Vi fick signaler om 1 miljard för byggbranschen. Det sägs att det är tomt i ladorna; här ser det ut som att pengar kastas i sjön. Jag såg i att ministern säger att bygget ska starta . Men varför vänta till om det inte sker förhandlingar? Är ministern beredd att korta tiden? 87 Statsrådet (S): Rubriksättningen i olika tidningar råder man inte över. Hur den rubriken var satt kan jag tyvärr inte ta något ansvar för. Det vi har sagt är att om det inte föreligger något annat förhandlingsresultat kommer bygget att fortsätta . har ingen formell framställan om att tillsätta en förhandlingsperson från regeringen inkommit till regeringen. Därför har det inte heller påbörjats några förhandlingar. Det är inte detsamma som att det inte kommer att komma en sådan förfrågan. har regeringen erbjudit sig att återkomma om parterna önskar en förhandling. Om det inte finns något nytt förhandlingsresultat startar man igen . 88 (C): Sju av tio ville se Förbifarten byggd enligt de undersökningar som gjordes före valet. De flesta av partierna ville se Förbifarten byggd. Jag hörde tidigare att arbetsmarknadsministern talade om 100 miljoner som regeringen förstärkt med för arbetsinsatser. Det gjorde regeringen under och tyckte att det var stort. Här talar vi om och 260 miljoner för att ingenting ska hända. Är statsrådet fortfarande av meningen att det är väl värt pengarna? 89 Statsrådet (S): Det här är ett stort och omfattande projekt. Det är också ett projekt som är beräknat till . Det jag har sagt tidigare i frågan är att om man kan få en bättre förankring av projektet bland de lokala parter som ska vara en del av genomförandet kan det innebära ett bättre genomförande. Det tror regeringen är klokt. Den här typen av stora projekt bör vara bättre regionalt och lokalt förankrade. Det ger regeringen nu förutsättningar för. 90 (S): Jag vill ställa en fråga till utbildningsministern. I budgetpropositionen finns det satsningar på kultur i skolan. Det är otroligt viktigt och spännande. Kultur berikar ju på många olika sätt. Barn som får uppleva kultur och pröva på att uttrycka sig genom kultur växer och utvecklas som individer, och det stärker framför allt deras självförtroende. Att man dessutom genom lustfyllda övningar lättare når de uppsatta kunskapsmålen gör att kulturen har en given plats i skolan. Men begreppet kultur är brett och kan innehålla många olika saker. Min förhoppning är att fler kommuner likt min hemkommun satsar på kulturskolor. Därför undrar jag på vilket sätt ministern önskar eller ser att satsningarna kommer att stärka förekomsten av kultur i skolan. 91 Utbildningsminister (MP): Låt mig verkligen tacka för frågan! Det har funnits en idé att vi ska stärka svenskan och matten i skolan genom att prioritera ned kulturen. Så funkar inte den mänskliga hjärnan – den är inte uppdelad i 40-minuterspass. Det är i musiken som ett barn kan hitta ledtrådarna för att knäcka läskoden. Det är på bilden man får med sig det som gör att man sedan kan förstå geometrifigurerna i matematiken. Det kan vara matematiken som i sin tur gör att man förstår abstrakt tänkande och kan se igenom också ett politikerlöfte när det ges. Det ena ämnet stärker det andra, och det är därför det är viktigt med kultur i skolan. Vi gör en historisk satsning på 125 miljoner. Av dem kommer 100 miljoner att gå till att stärka musik- och och framför allt göra den mer tillgänglig för fler barn. Det ska inte vara storleken på en förälders plånbok som avgör om man får möjlighet att ta plats på en musik- och kulturskola. Resterande 25 miljoner kommer att gå till att stärka samverkan mellan musik- och , som ofta är motorn för det lokala kulturarbetet, och . 92 (S): Tack för svaret, ! Entusiasmen lyser igenom, och det uppskattar vi. Det är en väldigt viktig fråga. Det har funnits vissa antydningar om att kultur är lite flummig, att den inte hör hemma i skolan. Jag har mött många elever på estetiska program som har berättat att de har en fantastisk utbildning. De förenar nytta med nöje, det vill säga sådant som utvecklar deras kreativitet och dem som individer. Många beskriver att de genom dansen och musiken fått lättare att ta till sig andra ämnen. Jag tycker att det är viktigt med signaler och erkännanden. Det finns en uppfattning och det finns fördomar om att de här eleverna kanske inte har några konkreta mål här i livet. Det är tråkigt. Jag tycker att vi ska uppmuntra de människor som väljer kreativa utbildningar. De är kanske framtidens stjärnor och Nobelpristagare. Hur ser ministern på det? 93 Utbildningsminister (MP): Så är det. är ju lyckligt lottat på det sättet. kommer världens mottagare av , ett av de finaste man kan få inom flera discipliner – kemi, fysik, ekonomi, litteratur – till . När man frågar om deras bakgrund, deras resa till att nå det erkännande som det innebär att få ett brukar svaret innehålla två ingredienser som kanske är lite överraskande. Den ena är att bakgrunden ofta är ganska krokig. Man visste inte alltid att det var åt det hållet man skulle när man en gång läste i skolan. Man har gjort andra saker på vägen fram till sin forskning. Den andra är att den ofta har innehållit ämnen inom olika delar av estetisk verksamhet och kultur – och ofta fortfarande gör det. Några av de mest spännande forskningscentrumen i världen binder samman just kulturella discipliner med till exempel fysik eller ekonomi. Det ska vi uppvärdera. Vi ska se till att det finns redan för de små barnen. Rätten att vistas i stationsbyggnader 94 (V): Jag vill ställa min fråga till infrastrukturminister . Den handlar om att det statligt ägda bolaget nu har gått ut med att man vill utestänga romer från bland annat stationsbyggnaderna. Man har börjat sätta upp skyltar som säger att endast personer med giltiga färdbevis får använda sittplatserna på stationen. Bland andra enhetschefen för i är mycket upprörd och påpekar att det här kan handla om en situation där människor fryser ihjäl när det kanske är minusgrader och de måste gå ut när de har kunnat gå in och värma sig. Jag undrar om infrastrukturministern tycker att det här är rimligt. Är det så här vi som samhälle ska behandla dem som är i nöd? Ska vi stänga de sista möjligheterna till skydd från kyla eller regn när vi inte har några andra möjligheter att hjälpa dessa personer? 95 Statsrådet (S): Om det är på det viset att en organisation, ett företag eller en myndighet har sagt att man vill utestänga romer är det ett flagrant brott mot den likabehandlingsprincip som vi har.