prot · H10983 · 2014-03-13 00:00:00 — Om man inte inkluderar internationella insatser i ett mål finns det ingen betalningsvilja när det gäller de insatserna. Och om det inte finns någon betalningsvilja när det gäller detta, som kommer att vara en viktig del i en internationell klimatregim, är det heller inga som kommer att genomföra insatserna. Då tror jag att vi har sagt nej till ett globalt bindande avtal, men jag är inte beredd att ge det nejet, utan jag vill ha ett globalt bindande avtal. 145 (S) replik: När man går in i en förhandling, vilket nu ska göra – och vi är bara i början av den processen än – måste man lägga fram sina förhandlingsbud. Att gå in i förhandlingen och lägga ett lägre bud än man egentligen skulle vilja på grund av att man ska vara spelbar är ett nytt resonemang. Jag har hört talas om det i fiskeförhandlingar – att man inte skulle lägga fram sina egna förslag för att man då inte skulle få vara med och diskutera. Det kanske kan vara ett argument, men jag tycker att det är ganska tunt. I det här fallet överensstämmer det inte alls med hur har uppträtt tidigare i EU när det har gällt klimatet. Tvärtom har varit pådrivande och ställt de hårdaste kraven. Man har kommit en liten bit på vägen men inte ända fram. Det är normalt i förhandlingar. Annars vore det som om man sade: Vi får nog inte ut något i årets löneförhandling, så vi struntar i att begära någon löneförhöjning. Det är ungefär lika dumt. Ta det internationella perspektivet och klimatförhandlingarna! Det tycker jag också är viktigt. Jag förstår inte varför inte , som är ett rikt land som har resurser, kan göra både och. Och varför kan inte EU, som är en förhållandevis rik region i världen, göra både och? Därmed är det inte sagt att andra välutvecklade regioner i världen inte ska ta sitt ansvar. Där ska vi vara tydliga, men jag förstår inte varför vi inte kan göra både och. Jag tycker att jag får höra väldigt vaga argument för linje. 146 (C) replik: Tack, , för att du börjar backa lite konstruktivt från det du sade i din första replik och i ditt anförande. Ja, vi ska göra både och. Vi ska göra mycket på hemmaplan, men tanken är att lägga också internationella insatser inom målet. Då ska det bli en betalningsvilja, så att det inte bara ska vara skattebetalarnas pengar, utan kanske också företag som finns inom den här bubblan är beredda att betala för sina utsläppsminskningar i utvecklingsländerna. Det är tanken. Jag vill inte att det bara ska vara skattebetalarnas pengar som ska gå till internationella insatser, utan det ska också kunna vara företagarnas pengar. När det gäller detta med förhandlingsbud och realiteter nämnde fiskeförhandlingar. Det är en väldigt bra parallell. När det var socialdemokratisk regering stödd av bland annat åkte fiskeministern ned till EU och sade: Torskfiskestopp! EU sade okej, och sedan satt de andra och förhandlade vidare. När åkte ned till första gången begärde han också torskfiskestopp, men han hade också en andrahandsposition. Han satt kvar vid förhandlingsbordet och förhandlade ned fiskekvoter . Det är en parallell som är relevant här. säger att ni har ett förhandlingsbud. Men vad är er andrahandsposition? Det är höljt i dunkel. Det kanske ni kan skriva om på tillsammans med era kompisar, men den här kammaren känner inte till den. 147 (V) replik: Vi i har haft mycket bra samarbete med . Jag har själv, även om jag var liten, demonstrerat tillsammans med centerpartister mot kärnkraft och för mer förnybar energi. slöt vi en gemensam energiöverenskommelse med Socialdemokraterna, som har banat väg för den förnybara energi som växer i . Vi var helt överens om elcertifikat, koldioxidskatt och så vidare. Men känner jag inte riktigt igen . När jag lyssnar på dig, , känns det som att det för dig är viktigare att värna marknaden än klimatet. Du pratar om att vi måste bygga upp marknader för att köpa utsläppskrediter i andra länder. Varför föreslår då inte kommissionen att vi ska köpa upp en massa utsläppskrediter i andra länder som en del av klimatmålet? I den impact assessment som har gjorts säger man att detta inte är en framkomlig väg, egentligen av två skäl. Det ena är att det inte ställer om , och det andra är att den internationella handeln med utsläppskrediter inte fungerar, för priset på koldioxid är otroligt lågt. I ett sådant läge ska gå fram och köpa massivt med CDM, alltså utsläppskrediter, tycker ni. Jag frågade om ni har någon uppskattning av ungefär hur mycket utsläppskrediter det handlar om, men han kunde inte berätta det för mig. I en snabb uppskattning får jag det till att det innebär mer utsläppskrediter än har köpt upp . Är detta trovärdig klimatpolitik, ? 148 (C) replik: Jag kan förstå att reser ragg när man talar om marknader. Utsläppsmarknaden, CDM, är en del i en överföringsmekanism som gäller både teknik och utvecklingsmöjligheter för utvecklingsländer som antogs när Kyotoprotokollet antogs. Det är en del av FN:s klimatregim. Jag har svårt att se att det inte skulle vara en del av den klimatregim som beslutas . Det är just därför det är viktigt. Jag håller med om att vi måste ha höga nationella ambitioner, men vi ska också ha ambitioner som inkluderar utsläppskrediter, just för att hjälpa och smörja internationella utsläppsmarknader och för att hjälpa till med tekniköverföring och investeringar i utvecklingsländer. och jag har varit på samma klimatmöte i . Jag tror att vi var med på samma förhandlingar, men frågan är om vi tog in samma information. Det är en viktig del i ett nytt globalt klimatavtal att också ha den här delen med internationella marknader. Vi kan fundera på om man ska använda någonting annat än marknad, för att tagga ned konfliktnivån, men jag tror att det kommer att vara en viktig funktion för att nå ett globalt klimatavtal. 149 (V) replik: Jag har inget emot marknader, men jag vill att de ska fungera. Vi lägger fram konkreta förslag på hur EU:s utsläppshandelssystem ska kunna fungera genom att man tar bort mer utsläppsrätter, så att man kan få upp priset på att släppa ut. Då får vi höra: Det här är socialistiska förslag. Här går man in och styr marknaden. Så kan man inte göra. Men jag menar att det är det enda sättet om vi ska få upp priset på att släppa ut. Det är en konkret fråga till : Delar du den synen, att vi måste kunna gå in och dra undan utsläppsrätter från EU:s utsläppshandelssystem, mer än de som man till slut kom överens om på EU-nivå? Jag tycker att det är otroligt viktigt att vi har principerna klara för oss när det handlar om utsläppskrediter. Utsläppskrediter är ett sätt att hjälpa , alltså utvecklade länder, att nå sina klimatmål. Om man inte lyckas göra de nödvändiga minskningarna på hemmaplan ska man lite på marginalen kunna köpa utsläppsrätter i andra länder. Men det kan liksom inte vara en bärande del av en klimatstrategi. Det är också någonting som säger. Det är därför avfärdar det här som en del i den framtida klimatpolitiken. Jag tycker att det är lite märkligt att hoppar ned i den tunnan och tycker att det här är otroligt viktigt. Det är få andra länder som driver det här med att köpa internationella krediter så hårt. Jag har en annan viktig sak som jag skulle vilja ta upp. Jag tyckte att ett tidigare replikskifte var intressant. Vi hörde från . Han sade: Om vi har bindande mål för förnybart och för energieffektivisering kan det leda till högre energipris, och det kan leda till färre jobb. Det vore intressant att veta ifall delar den analysen. Det vore intressant att veta vad vill som parti: Vill ni ha tre bindande mål – för minskade utsläpp, för förnybar energi och för energieffektivisering? 150 (C) replik: Vi kan börja med frågan om hur många mål man ska ha. Regeringens position att vi ska ha ett bindande mål – då pratar vi om mål när det gäller klimat som också ska fördelas ned på medlemsländerna – är bra. Att vi har ett mål på EU-nivå för energieffektivisering är också bra. Det är bra att hela regeringen bejakar det. När man gör en översyn av energieffektiviseringsdirektivet är det viktigt att man också återkommer med mål för den delen. Jag tror nämligen att just förnybart och energieffektivisering understöder hela klimatarbetet. Sedan håller jag helt och hållet med när det gäller behovet av att reformera EU ETS-systemet. Där hade man lagt ut en utvecklingsplan. Sedan fick vi en finanskris som gjorde att vi nu har i utsläppsrätter över. Det är ungefär vad EU släpper ut , om jag minns rätt, vilket gör att priset är i botten. Då får vi inte vara rädda för att gå in och styra. Det sägs ibland: Ja, men vi kommer att nå målet till 2020. Ja, det är rätt. Men vi måste också ha en bana när det gäller minskade utsläpp som gör att vi når EU:s mål till 2050. Det var precis det som bland annat regeringen skickade med i sitt brev till . Vi måste ha både utsläppsmarknader och utsläppsmål som gör att vi når det långsiktiga målet. 151 (MP) replik: Jag undrar om och , efter att ha hört , fortfarande tycker att allianspartierna ger en fullständigt enig bild. Alliansregeringen har lagt stor vikt vid att säga att man vill ha mer ambitiösa klimatmål än . Vi kan titta på vad det är som man föreslår som inte är helt i enlighet med kommissionens förslag. Det handlar om 10 procents utsläppskrediter i andra länder. Men om vi tittar lite närmare på vad som faktiskt står i regeringens ståndpunkt ser vi att det står att man kan tänka sig det. Det är inte ens ett skarpt förslag om att man vill ha . Sedan är jag och tveksamma till att man i stället för att göra läxan på hemmaplan säger att någon annan ska minska klimatutsläppen. tycker att det är jätteviktigt att och EU hjälper till med klimatarbete i andra länder, men det handlar om att klimatfinansieringen ska till. När representerade på klimattoppmötet i lovade han att skulle bidra med sin del av finansieringen av klimatåtgärder i fattiga länder. Det skulle innebära 2 miljarder för . De pengarna finns inte i regeringens budget. Det är bara vi i som i vår budget har avsatt för att ska kunna bidra till internationella klimatåtgärder. Pratet om att regeringen vill ha mer ambitiösa klimatmål tycker jag är väldigt tomt. Det handlar om att man kan tänka sig det, och det finns ingen finansiering som bygger upp det. Enligt analys skulle tre mål i stället för ett ge en halv miljon fler gröna jobb, minskade kostnader för energiimport till EU, mindre kärnkraft, mer förnybar energi, mindre kolkraft och minskade utsläpp av hälsofarliga partiklar. Vad har och emot det? 152 (C) replik: Vi har inget emot det, . Men frågan är om har läst resten. Dessa antaganden om fler jobb och så vidare bygger nämligen också på att man jobbar med det som kallas för grön skatteväxling. Det handlar om att man jobbar med att använda ekonomiska styrmedel, till exempel koldioxidskatt, men också med att sänka skatter på arbete, till exempel. Står för grön skatteväxling? Jag såg i kammarfoajén att ni vill ha skattehöjningar för att minska skolklasser – jag tror att det var det. Det är inte en del i en grön skatteväxling. Står för begreppet grön skatteväxling? Annars var ditt beröm till rätt luftigt. Jag håller helt med i den här delen. Sedan gällde det frågan om tre mål och det här med ett extra mål om . Om jag inte är felunderrättad ställde den frågan till på och fick svaret att det är ett skarpt förslag. har vi fått det till kammaren också. Det är ett skarpt förslag. Det viktiga i det är just att man inkluderar ett mål om internationella insatser i det övergripande målet. Det är då det blir en betalningsvilja. Det är då det inte bara blir behov av att finansiera klimat med skattebetalarnas pengar, utan de som finns inne i den här klimatbubblan kan faktiskt också vara beredda att göra den här typen av internationella insatser. 153 (MP) replik: Jag vet inte riktigt vad pratar om. Vad gäller den gröna skatteväxlingen tycker att det är en jättebra idé. Det som är bra för samhället ska vara billigare, och det som är dåligt för samhället ska vara dyrare. Jag vet inte om har läst konsekvensanalys – jag ger honom gärna ett exemplar. Det är väldigt tydligt att det finns stora vinster med att ha tre mål i stället för ett. EU:s uppdrag är nämligen bredare än bara klimat. Det handlar om ett hållbart energisystem, och vinsterna är jättestora. I den här debatten är det många alliansföreträdare som talar om förnybar energi och energieffektivisering som en börda. Men det är tvärtom. Det är där vi kan göra stora miljövinster. Det är där det kan skapas många nya jobb. Och vi kan minska våra energikostnader. har vi blivit påminda om hur allvarligt det kan vara att vara beroende av import från mindre stabila stater. Det finns ett stort värde i att minska EU:s beroende av import av energi från andra länder. konsekvensanalys visar bland annat att om vi antar tre mål med en hög ambitionsnivå för förnybar energi minskar behovet av att importera energi från andra stater kraftigt. Det tycker jag och är väldigt viktigt. Jag kan fortfarande inte utläsa varför är emot tre bindande mål. Det här är en fråga som har debatterats i kommissionen lade fram sitt förslag första gången. Vad jag kan se är det den samlade miljörörelsen som står bakom tre bindande mål för att vi ska klara miljö- och klimatutmaningen. Det är allt fler företag i som har uppmanat riksdag och regering att anta tre bindande mål eftersom det är här man ser nya, viktiga arbetstillfällen. Jag lyssnar och försöker höra vad det är som gör att och regeringen är mot de tre bindande mål som skulle vara en fortsättning på hur vi jobbar . finns tre mål, och det är det som har gjort att vi nu har haft en relativt positiv utveckling i EU på områdena. Chansen finns att fortsätta, men med den här regeringen är jag orolig för om över huvud taget kommer att bidra till att EU tar på sig ledartröjan i klimatarbetet. 154 (C) replik: säger att grön skatteväxling är en bra idé, men problemet är att ni inte lägger fram sådana förslag. Ni lägger bara fram förslag om höjda skatter på miljöutsläpp, men ni lägger inte fram förslag om sänkta skatter. Tvärtom vill ni ha dem för att genomföra reformer, men då får ni inte den positiva effekt som pekar på. Där haltar och resonemang. Det är viktigt att regeringen bejakar att man fortsätter att jobba på tre spår, det vill säga klimat, förnybart och energieffektivisering. Jag sade i min diskussion med att jag som centerpartist är van att förhandla och se på vad som kan gå igenom i förhandlingar i stället för att blockera förhandlingar. Vi diskuterade parallellen med fiskeförhandlingarna. Det var som inte gav den dåvarande socialdemokratiska ministern möjlighet att ha en andrahandsposition. Man kunde bara uttala att det skulle vara ett torskfiskestopp. Motparten tackade för informationen, och sedan förhandlades det vidare. Torskfiskekvoterna sänktes aldrig. När och alliansregeringen åkte till förhandlingarna uttalade vi att det skulle vara ett torskfiskestopp. Men eftersom vi hade en andrahandsposition kunde vi för första gång förhandla ned fiskekvoterna. kan man med gott samvete äta torsk även från . Det är skillnaden mellan och politik. Det är skillnaden mellan resultat och plakat. 155 (KD): Den här debatten innehåller mycket siffror, fakta och fackuttryck som kanske inte alltid är lätta att greppa för den som inte håller på med dessa frågor. Men en sak är fullständigt klar, nämligen att vi har stora utmaningar framför oss för att hitta lösningar som kan bemästra världens stora klimatutmaningar. Då gäller det att hitta lösningar som tar hänsyn till de olika förhållanden som råder inte bara inom Europeiska unionen utan också i resten av världen. Det är globala problem vi talar om. Vi kan inte lösa dem i där vi har någonstans mellan av världens koldioxidutsläpp. Det måste vara globala lösningar. Ledarskap är inte lätt. I det här sammanhanget ger oppositionen intrycket att bara vi fläskar på så mycket som möjligt har vi med oss hela världen. har verkligen rätt när han säger att vi måste vara spelbara i de globala förhandlingar som förestår. I har vi redan nästan inga som helst utsläpp av växthusgaser i vår elproduktion. Den bygger i stor utsträckning på vattenkraft, kärnkraft och kommunala kraftvärmeanläggningar. Halva näringsutskottet besökte för . Där är de till beroende av kolkraft för både el- och värmeproduktion. De har kollager som räcker , och de anser att det är en nationell tillgång som de vill använda. Den hållningen ska vi möta i konstruktiva förhandlingar. Utskottet är också överens med miljö- och jordbruksutskottet om att EU måste befästa sitt ledarskap och agera kraftfullt och konstruktivt för att faktiskt få till ett globalt klimatavtal i som kan hålla den globala uppvärmningen under två grader. Därför måste EU visa ledarskap och besluta om ett klimatmål före det klimattoppmöte som FN:s generalsekreterare ska hålla . Men, herr talman, det gäller att analysera verkligheten noggrant. Det har inte varit så mycket av det här . Risken är annars att åtgärder bara resulterar i ett motsatt utfall mot det vi har krävt eller lovat. Inget är vunnet om vi vidtar åtgärder som i praktiken innebär att växthusgasutsläppen flyttar till en annan del av världen. Vi kan ha hur stränga regler som helst som driver i väg alla företag till länder som inte är med. Då har vi inte vunnit någonting. Det är en underskattad faktor i debatten. Det här är en delikat balansgång som kräver mer eftertanke och klokskap än någon sorts mästerskap i renläriga överbud och mål. Jag tycker att de rödgröna för en kamp om vem som är bäst på området – det må så vara – men att tala om att ni har en gemensam politik är en lätt överdrift. kräver ett ambitiöst och bindande mål för hur mycket EU:s utsläpp av växthusgaser bör minska till 2030. Det måste också tydligt kopplas till de internationella klimatförhandlingarna. Vi i utskottets majoritet har ställt oss bakom regeringens uppfattning när det gäller mål för förnybar energi och för energieffektivisering. Men här måste för- och nackdelar med att ställa ut sådana mål analyseras närmare, och samverkan måste verkligen beaktas när det gäller synergier samt möjliga motsatsförhållanden mellan klimat- och energipolitiska mål och styrmedel. Det är lindrigt talat förvånande att den rödgröna oppositionen så lättvindigt och utan några – i varje fall inte publicerade – analyser av vad deras politik skulle leda till förordar tre bindande mål. Dess bättre har och analyserat effekterna av de olika förslag som finns på bordet. I kommissionens noggranna analys framgår, tycker jag, besvärande fakta när det gäller oppositionens förslag i dagens betänkande. Socialdemokraterna, de mest återhållsamma och försiktiga, föreslår ett utsläppsmål på . Vad skulle det innebära? Enligt skulle det innebära att kostnaden skulle bli lägre bruttonationalprodukt jämfört lägre bruttonationalprodukt med ett mål på . Vi talar alltså om dramatiska försämringar av våra försörjningsmöjligheter med en sådan politik – om vi får tro på kommissionens beräkningar. Det svenska folkhushållet skulle alltså gå miste om någonstans . I dessa tider, när alla avvikelser från full finansiering ska finansieras krona för krona, varifrån ska dessa miljarder komma – om vi inte ska tvingas till drakoniska nedskärningar? Har en sådan politik ingen effekt på möjligheterna att nå det stolta målet att ska få lägst arbetslöshet i ? Kommer effekterna att redovisas för väljarna före årets val? Man kan säkert diskutera smärre avvikelser i kommissionens beräkningar, men huvudslutsatserna är tydliga och vetenskapliga. Som om inte det var nog ser vi också i tabell 35 i kommissionens impact assessment att de svenska energipriserna kommer att stiga , som redan har berättat, med de tre bindande målen, de nivåer som oppositionen föreslår och där alla åtgärder ska vidtas i . Det skulle vara spännande att få en redovisning av vad detta skulle betyda för konkurrenskraft, för jobben och för ekonomin i en allt tuffare global konkurrens. Vi i Alliansen anser, i motsats till oppositionen, att kommissionens förslag till ett klimat- och energipolitiskt ramverk för perioden –2030 är bra och välbalanserat. Även regeringen och miljö- och jordbruksutskottet anser att det ska fastställas ett bindande klimatmål för EU till 2030. Det skulle göra det möjligt att minska utsläppen med 80–till 2050 på ett bra och kostnadseffektivt sätt. Det här gäller också kommissionens förslag om en utsläppsminskning på inom EU. Vi tycker precis som miljö- och jordbruksutskottet, som trycker på vikten av att bördefördelningen mellan medlemsländerna görs på ett kostnadseffektivt sätt. Kommissionen föreslår dessutom ett mål att av energin ska komma från förnybara källor, ett mål där det inte föreslås en bördefördelning mellan medlemsländerna. Vi välkomnar det förslaget och understryker, precis som regeringen, vikten av att se till att de här åtgärderna blir kostnadseffektiva. Vi tror att utformningen av ramverket kommer att stimulera till samarbete mellan medlemsstater genom att det inte är bindande. Här kan det svensk-norska elcertifikatssystemet, som andra har nämnt, stimulera till fler motsvarande lösningar i andra medlemsstater. Liksom regeringen tror vi att det kan finnas skäl att ompröva synen på förnybarhetsmålet när vi har sett hur kostnads- och tekniktutvecklingen har gått. Det kan vara så att det här rent ekonomiskt blir mer lönsamt att genomföra inte bara på miljönivå utan även för folkhushållet. 156 (V) replik: Precis som besökte jag . Det är lätt att smått chockeras över deras stora användning av kol och deras positiva inställning till framtida brytning av så kallad skiffergas. Jag håller helt med om att det är väldigt oroväckande signaler. Jag tror att och jag är relativt överens om att det främsta sättet att mota bort det fossila är att se till att det är ett högt pris på utsläppen. När utsläppshandelssystemet i EU sjösattes talade kommissionen om ett pris på per ton, per ton, som ett rimligt pris för att handelssystemet verkligen skulle leverera. ligger vi på ungefär på per ton, långt under de som det kostar att släppa ut ett ton i med koldioxidskatt. Vi ser att det finns ett överskott på någonstans mellan två och i utsläppsrätter i utsläppshandelssystemet. konstaterar att problemet med det stora överskottet kommer att finnas kvar och åren därefter, om inte åtgärder vidtas. Jag skulle vilja veta hur anser att handelssystemet ska reformeras så att det verkligen levererar. Jag nämner ett konkret förslag. Kommissionen tar i sitt förslag upp att man ska kunna undanta utsläppsrätter när det finns stora överskott. Anser att det är ett bra system? 157 (KD) replik: Jag är glad att kunna svara ja på fråga. Vi tycker att det är ett bra förslag som kommissionen har kommit med. Vi ska ha ett system som fungerar ungefär som en självständig riksbank som ska kunna dämpa effekterna av andra funktioners beslut om summan av dem blir skadlig. Då ska man kunna gå in och på ett förutsägbart sätt göra det. På samma sätt som en förändring av reporäntan inte ska komma som en överraskning ska det här vara någonting som är förväntat. Det är viktigt. Vi tycker att det är ett bra system. Däremot, herr talman, håller jag inte alls med om det som sade i ett tidigare inlägg här, nämligen att tre mål skulle vara det bästa sättet för att minska kolanvändningen. analys visar att givet ett utsläppsmål på minskar kolanvändningen tio gånger mer med ett mål jämfört med tre mål, nämligen jämfört . Det står att läsa i tabell 12 på s. 68, om vill titta på det och analysera den vetenskapliga bärkraften i detta. Det beror på att ett mål ger ett högre pris på utsläppsrätter än vad tre mål ger. Det är just det som slår mot den ineffektiva kolkraften. 158 (V) replik: Jag skulle vilja säga att ett mål skulle ha någon bäring ifall vi verkligen hade ett fungerande system för att få ned utsläppen inom EU. Men det finns inte. Jag tycker att det är bra att höra från att man ska kunna undanta utsläppsrätter när det finns överskott, och det finns väldigt stora överskott .