prot · H10992 · 2014-03-28 00:00:00 — Om det ska vara möjligt att få in i arbete de utlandsfödda ungdomarna från svaga skolsystem i länder som och – inte – måste det finnas relativt enkla arbetsuppgifter där det inte kostar mycket att anställa. Där är sänkt arbetsgivaravgift ett viktigt bidrag. Annars kommer dessa personer som kommer till att mötas av en icke välkomnande arbetsmarknad som ställer dem utanför. Jag kan gå så långt som att säga att om det inte går att komma in på arbetsmarknaden utan hög utbildning, utan lång erfarenhet och utan svenska ska vi kanske tacka nej till dem som kommer från och . Den arbetsmarknad som Socialdemokraterna förespråkar kommer att stänga dem ute från arbete . 32 (FP): Jag tror att det är viktigt att ta som utgångspunkt den som ska anställa människorna, att det är företagen i någon form som gör detta. Då kommer jag till den slutsatsen att det är viktigt för företagen vilka kostnader de har. Det här har symboliserats av det yrkesintroduktionsavtal som förre Metallordföranden ingick med arbetsgivarna just för att folk skulle få utbildning och arbete och en avtalsenlig lön. Tanken var att man inte skulle höja kostnaderna. Det var ett jättebra avtal, och det borde ha varit fler sådana över huvud taget. Det var en utomordentlig sak. Jag brukar handla i en lokal butik. För sedan, det var inte nu , frågade jag: Varför är det alltid bara ungdomar som är anställda här? Det har att göra med kostnader, fick jag som svar. Så är det, och jag tror inte det är någon skillnad om det är en Icabutik eller en Coopbutik. Jag håller med om att det spelar en viss roll när man fyller år. Jag är absolut diskriminerad för att få en anställning på eftersom jag råkat fylla inte bara 23 utan också 26. Det blir dyrare att anställa mig, och åldern är någonting som man tar hänsyn till när man anställer. Jag får väl finna mig i att vara diskriminerad på just den här punkten. Det är säkert dyrare att anställa mig över huvud taget än ungdomar. Jag tycker att det är väldigt bra att ungdomar får möjlighet att tidigt komma in på ett jobb. 33 (S): Jag blev väldigt fundersam över uttalande, men jag ska inte fortsätta på den tråd som har tar upp. Jag tycker i alla fall att han för ett märkligt resonemang. Vi tycker att det är viktigt att ungdomar får möjlighet att utbilda sig. Jag förstår inte varför inte tycker att det är viktigt att man får utbilda sig så att man kan skaffa sig det jobb man önskar och inte behöver ta någonting man egentligen inte vill ha. Att få möjlighet att utbilda sig är en jätteviktig sak. Finansministern för ett långt resonemang om skatter. Då måste jag ställa frågan till finansministern: Vad är syftet med att pensionärerna betalar högre skatt än en löntagare med samma inkomst? Är det för att på det sättet visa för pensionärerna att de egentligen borde jobba, att de inte vara pensionärer, trots att de har ett långt arbetsliv bakom sig? De har redan lägre inkomster än vad de hade när de jobbade. Pension är ju uppskjuten lön, och ändå tycker finansministern att det är viktigt att beskatta pensionärer högre än löntagare. Med finansministerns resonemang blir det någon sorts straffskatt som pensionärerna ska betala. Finansministern påstod att det var en skadlighet att ha samma arbetsgivaravgifter för ungdomar som för alla andra. Det är ett resonemang som inte går ihop. Vi tycker naturligtvis att den skatteklyfta som ni borgerliga har åstadkommit mellan pensionärer och löntagare ska bort. Men ni har vidgat den. Ni vidgade den med motsvarande mellan mig och en pensionär. Det är oanständigt. Likadant är det när ni säger nej till utbildning för arbetslösa ungdomar. Det är befängt. 34 (S): Om vi ska kunna föra en seriös debatt om skatter, löner och ungdomsarbetslöshet måste vi ta det på större allvar. Då kan man inte vara så slarvig som finansministern. Han för ett yvigt resonemang om alkohol, tobak och så vidare. Det är inte så enkelt; vi får inte bort alkoholismen i bara genom att höja alkoholskatterna. Det finns alltid olika saker som tar över. Om man höjer alkoholskatten till en viss nivå får vi en annan produktion, hembränning, införsel eller var det nu är. Det finns inte några enkla och raka samband. Om det hade fungerat med de sänkta arbetsgivaravgifterna och vi därmed hade fått minskad ungdomsarbetslöshet och hade sluppit ta emot bidrag från EU hade det varit en beprövad och bra metod, och man hade kunnat gå vidare med den. Man måste föra debatten på ett seriöst sätt. Annars blir det misslyckanden med tanke på hur regeringen far fram. Vi har en hög ungdomsarbetslöshet, oavsett hur tricksar med statistiken. Någonstans måste man ta tag i det här och fundera: Vad är det för problem? Var uppstod problemet? Var problemet att arbetsgivaravgiften var för hög? Om det var så skulle vi nu ha fått en lösning. Vi socialdemokrater har gjort en annan analys. Även om det smärtar inbegriper den analysen att huvudproblemet har varit att rusta ungdomarna för att de ska kunna ta de jobb som finns. Vi satsar på utbildning. Det är vår analys, och vi försöker vara seriösa. Hade man kunnat visa på att restaurangmomsen eller sänkta arbetsgivaravgifter hade utraderat ungdomsarbetslösheten, herr talman, hade jag inte varit sämre än att jag naturligtvis hade tagit till mig det. Jag kunde inledningsvis ha ifrågasatt att vi inte hade en analys. Men har borgerligt regeringsinnehav visat att det inte fungerar. måste ni ändå se till verkligheten och inte bara till de egna ekonomiska teorierna. 35 BO (S): När jag hör resonera om skatterna, hur det fungerar med skatterna och vad man har dem till framstår misslyckandet glasklart. Vad säger är att man har skatter för att styra beteendet. Om till exempel tobaksskatten höjs röker folk mindre. Sänker man arbetsgivaravgiften anställer arbetsgivarna fler. Jag har hört säga att man måste sänka trösklarna, sänka skatterna och sänka lönerna – det är egentligen detta det går ut på – för att det ska anställas fler. Det grundläggande problemet med det sättet att resonera är att man helt bortser från att skatterna har ett annat viktigt syfte, nämligen efterfrågestyrning, precis som lönerna. Vem är det som ska köpa av företagen? Jo, det är de som är anställda med lön. Skatterna används för att anställa sjuksköterskor, lärare och alla möjliga andra som i sin tur efterfrågar saker. Efterfrågan kan man inte bortse från när man resonerar om skatter. Ett av de absolut viktigaste syftena med våra skatter är inte bara att styra beteenden utan också att finansiera välfärdssektorn. Skatterna går till löner, jobb och efterfrågan. Men när man betänker hur resonerar förstår man att det inte funkar. I verkligheten är det lönerna som styr efterfrågan. Det är det företagen lever av. Om vi skulle ha levt efter idé , det vill säga att sänka trösklarna, att sänka lönerna, sänka skatterna, sänka servicenivån i välfärdssystemet, hade aldrig rest sig ur fattigdomen. Förutsättningen för utveckling är att man skapar jobb genom att öka folks kompetens och utbilda folk, skapa jobb som kan generera högre löner och bidra till en bättre välfärd. Med den här skattesänkarmodellen backar vi in . Vi måste naturligtvis förbättra produktiviteten, öka produktiviteten och öka kompetensen så att människor kan få högre löner och att välfärden kan byggas ut. Då är efterfrågan viktig för företagen. Vem är det som ska köpa av företagen? Är det folk i andra länder? Då måste de ha högre löner så att de kan handla. Det här är på något sätt ganska pedagogiskt utfört av . Han berättar hur han ser på skatter och hur trösklarna ska sänkas. Det är ett sätt att backa in i stället för att satsa framåt, öka kompetensen, öka produktiviteten och satsa på nya företag som faktiskt orkar betala löner så att de anställda kan ha ett hyggligt liv. 36 (M): Vet vad skillnaden är mellan Socialdemokraterna och socialdemokrater? , det är skillnaden. Man pratar om 90-dagarsgarantin för ungdomar . Man införde den på tid, men då hette den 100-dagarsgarantin. Då var arbetslösheten högre för ungdomar än vad den är . Under tid vid var det punsch, och det flöt guld i rännstenen. Det var i högkonjunkturens tid som målas upp som kronan på verket i byggandet av . Då var ungdomsarbetslösheten högre än . vill man tillbaka till den politiken. Det är märkligt när man talar om sänkta löner etcetera. De flesta ekonomers synpunkter på arbetsgivaravgiften är att det finns en viss sysselsättningseffekt, men det höjer lönerna för ungdomar. Det är det som sänkta arbetsgivaravgifter leder till. Om det är så dåligt med sänkta arbetsavgifter, varför hör man aldrig ett knyst om den sänkta arbetsgivaravgiften för pensionärer eller för dem ? Man hör aldrig någonting från Socialdemokraterna om det. Där har ni massor av miljarder att plocka in. Varför gör ni inte det om det är så himla verkningslöst? Varför riktar ni alltid udden mot ungdomar? Det är jättemärkligt när Socialdemokraterna pratar om utbildning – som om vi inte hade ett av västvärldens mest utbyggda reguljära skolsystem. Det är alltid garantier, arbetsmarknadsutbildningar och särlösningar via Arbetsförmedlingen som är Socialdemokraternas stora paradgren. Trots att det just nu är rekordnivåer i för andelen av befolkningen som har en högskoleutbildning är det alltid små kurser och garantier som Arbetsförmedlingen erbjuder som är generallösningen på allt mellan himmel och jord. Men det stämmer ju inte. Vad vi nu ser är att ungdomsarbetslösheten är lägre än vad den var när ni styrde. Trots det väljer Socialdemokraterna att rikta just skatterna och udden mot ungdomar. Varför gör ni inte det mot pensionärer eller de som är 65-plus och jobbar? För dem behöver man betala i arbetsgivaravgift. Varför höjer ni inte de arbetsgivaravgifterna om det är så himla onödigt? Kom upp hit i talarstolen och säg att ni vill göra det! Ni älskar ju att höja skatter, och det spelar uppenbarligen ingen roll om man höjer eller sänker skatterna. Det påverkar ju inte alls arbetslösheten eller kostnaderna för företagen över huvud taget. Föreslå att man ska höja arbetsgivaravgiften för dem som är 65-plus från till ! Men det gör ni ju inte såklart. Det är ett hyckleri och spel för gallerierna när ni påstår att det inte påverkar arbetslösheten alls att höja kostnaderna för företagen. Det är klart att det gör. Det är klart att färre ungdomar kommer att kunna få jobb. De kommer också att få lägre löner, om det blir så att ni riktar skatterna mot ungdomar. 37 (M): Jag kunde inte låta bli att delta i den här debatten när gav uttryck för att företagen får 20 miljarder utan krav och när hon sade att skatterna slösas bort. Jag tycker att det är ett något märkligt synsätt. Man anser helt enkelt att skatterna är våra, de tillhör oss. Allt under 100 procents skatt är uppenbarligen en gåva till folket och till företagen. Vid någon gräns – oklart var – är det också ett förslösande av statens pengar, om man sänker skatterna. Det skulle vara intressant att veta var den nivån ligger. Det är, som sagt, ett väldigt märkligt synsätt. Jag undrar: Finns det enligt en nivå på skatteuttaget där ekonomin och sysselsättningen börjar fungera sämre? Finns det någon sådan nivå? Eller kan man ha 100 procents skatter? Är allt under 100 procents skatt en gåva till folket från staten och Socialdemokraterna, enligt Socialdemokraternas synsätt? talar om att någon måste köpa varorna från företagen. Det går liksom inte att sälja något utan att det finns en köpkraft. Det förbryllar mig lite. Det är ju precis motsatsen som förespråkas från Socialdemokraternas sida. Det blir svårt att få ihop det. Man argumenterar ju ständigt för sänkt köpkraft. har man varit emot jobbskatteavdraget – för att ta ett exempel. Jobbskatteavdragen har bidragit till en kraftigt ökad köpkraft för svenska löntagare. Då blir detta mycket märkligt. Å ena sidan erkänner man att ekonomin fungerar bättre om vi har ökad köpkraft, å andra sidan talar man emot ökad köpkraft. Jag får det inte riktigt att gå ihop. Det skulle vara intressant att få svar från Socialdemokraternas företrädare på frågan om hur man egentligen resonerar kring detta. Hur får man ihop den argumentationen över huvud taget? 38 Finansminister (M): , och vill nu göra gällande att vi inte ska ha någon logik i skattepolitiken. Det är alltså inte viktigt att man sänker skatterna på sådant som vi vill ha mer av och höjer skatterna på det som vi vill ha mindre av. Jag skulle kunna förstå det om man förordade en miljöpolitisk, vänsterpartistisk eller socialdemokratisk logik och höjda skatter på till exempel koldioxid. Det har förödande effekter för oss på landsbygden, men om man har sina väljare på kanske det inte spelar så stor roll, och det har då positiva effekter i termer av minskade koldioxidutsläpp. Jag skulle kunna förstå varför man vill höja matmomsen eller fastighetsskatten. Det är den typen av orörliga skattebaser som ekonomer rekommenderar regeringar att höja. Men det är inte så att vi får rådet att lägga skatterna på ungdomar och restauranger. Inte en enda av alla de regeringar ute i som höjer skatterna följer den socialdemokratiska vägen, att lägga särskilt höga skattekilar på just unga. Låt mig påpeka att den största skattesänkningen som är på väg att genomföras i görs av president i . Han vill sänka arbetsgivaravgifterna till och med generellt för att det ska öka sysselsättningen. Det är den viktigaste socialdemokratiska politiska ledaren i , och han vill sänka arbetsgivaravgifterna helt emot logik. Men ni kan kanske ha någon typ av utbyte i Socialistinternationalen om hur man ska bedöma dessa effekter. Låt oss utgå ifrån att remissinstanserna har rätt. IFAU, KI och ESV säger att sänkt arbetsgivaravgift för ungdomar inte har effekt på sysselsättningen. Vad är då logiken i det? Jo, om vi sänker avgiften är utbudet av arbetskraft så orörligt att det helt enkelt kommer att övervältras i höjda löner. Alltså: det blir ingen sysselsättningseffekt, därför att sänkningen övervältras i höjda löner. Det är den logik som redovisar i sin interpellation, och det är den logik som finns i ESV:s, KI:s och IFAU:s remissvar. Då vill jag fråga : Vad är det som sker med lönerna om man höjer arbetsgivaravgiften för ungdomar? Om logiken i älskade remissvar är att elasticiteten är låg på sysselsättningssidan, då måste alltså lönerna sjunka. I sådana fall har Socialdemokraterna lagt 14 miljarder riktade till att sänka ungdomslönerna. Om ni tror på IFAU, KI och ESV och på att det inte har effekt på sysselsättningen, säger ni alltså att det är lönesänkningar för unga som är den socialdemokratiska kärnidén. Man kan inte ha en logik ena dagen och sedan glömma bort . Antingen har ungdomsarbetsgivaravgifter effekt, därför att vi har en särskilt rörlig arbetsmarknad för unga, och då har det effekt på sysselsättningen. Det kan också ha effekt på lönerna. Eller också har det inte effekt på sysselsättningen, som Socialdemokraterna säger. Men då måste ju effekten ligga på lönerna. Kan inte Socialdemokraterna erkänna att ni vill sänka ungdomslönerna och ta bort de löneökningar för unga som kommer att ske ? Det mest märkliga resonemanget som Socialdemokraterna för är att de skulle vara för utbildning. Vi har alltså hållit på och restaurerat det socialdemokratiska utbildningssystemet. De som inte klarar skolan klarar framför allt inte matematikundervisningen. Där har vi byggt ut undervisningstiden i lågstadiet och mellanstadiet. Socialdemokraterna har inte vidtagit några åtgärder för att förbättra matematikundervisningen. Det är ju där vi har problemet, och det är det vi har gjort någonting åt. Där ser vi skiljelinjen. Vi tror på matematikundervisning. Socialdemokraterna tror på Amspolitik. 39 (S): Jag ska börja med att ta ett djupt andetag. avslutar sitt inlägg med att tala om att den här regeringen minsann har satsat på utbildning. Vad är det för satsningar ni har gjort? Ni har ju tagit bort högskoleplatser. Ni har tagit bort komvuxplatser. Ni har tagit bort den allmänna högskolebehörigheten för alla gymnasieprogram, framför allt för de yrkesinriktade programmen. Vad är det för satsningar? Vad har ni gjort för att rusta svenska ungdomar för vägen in ? Ja, det är inte satsningar på utbildning. Kom inte och påstå det! Det är väl ändå som att svära i kyrkan, . 35 000 ungdomar är långtidsarbetslösa i . Allt fler saknar behörighet till gymnasieskolan. Allt fler avhopp från gymnasieskolan ser vi dessutom, av en rad olika anledningar. Det här är allvarligt och helt oacceptabelt. Det har till och med EU insett, och går man in och ger stöd, eftersom och regeringen inte klarar av det här. Den höga arbetslösheten på är faktiskt i den grupp som saknar gymnasieexamen. I stället för att ta itu med detta faktum fortsätter att lägga fram förslag om att sänka arbetsgivaravgiften ytterligare för unga, för dem som är – de som kanske egentligen inte alls är i behov av en sänkning eftersom det inte leder till jobb. Det här leder inte till jobb, men det vägrar att inse. 20 skattemiljarder ska fortsätta att läggas på ineffektiva åtgärder. Vi vill satsa pengarna på åtgärder som ger jobb. Vi måste se till att alla erbjuds en gymnasieexamen. Vi behöver också bygga ut bristutbildningar så att arbetsgivarna kan anställa. Det finns 80 000 tjänster som står tomma . Tänk på det, ! 40 BO (S): frågade varför vi inte höjer skatterna ännu mer om det är så bra att höja skatterna. Det är ytterligare ett exempel på att ni inte riktigt har grepp om vad det handlar om. Det är självklart att man inte kan ta ut mer skatter än vad produktiviteten tillåter. Men skatter, precis som löner och sociala avgifter, är en del av löneutrymmet som har skapats i företagen genom att man har utvecklat produktiviteten och ökat sin kompetens och sin konkurrenskraft. Sedan kan man naturligtvis inte ta ut mer än vad produktiviteten och kompetensen i företagen tål. Det har vi insett för länge sedan. Sedan säger att jobbskatteavdraget ger ökad köpkraft, eftersom vi efterlyser det. Ja, det gör det naturligtvis – det är så det är tänkt. Men jag påstår att det är väldigt ineffektivt konjunkturpolitiskt. Det är en oerhört dyr och ineffektiv sysselsättningspolitik att jobba med jobbskatteavdrag och till exempel sänkning av restaurangmomsen. Det är dyrt och ineffektivt. Alternativet är inte att vi inte hade haft efterfrågan och köpkraft. Alternativet är ju att vi får låna till dessa skattesänkningar. Vi kanske hade lånat lika mycket, men vi hade gjort det för att i stället ha fler anställda i sjukvården och fler lärare i skolan och kunnat finansiera den offentliga sektorn . KI pekar på att vi har ett jätteproblem framför oss med att klara välfärden därför att skatterna har sänkts så mycket. Visst är det tänkt så att det ska bli efterfrågan, men då kan vi titta på restaurangmomsen och sänkningen av den. Finanspolitiska rådets beräkning i rapporten är, om vi räknar om siffrorna i sjukvårdsanställda, att vi hade fått tio anställda i sjukvården för en anställd i restaurangbranschen. Det är hur effektiv sysselsättningspolitiken är. 41 (M): Det blir alltmer uppenbart att Socialdemokraternas främsta bevekelsegrund i dessa debatter är att svartmåla och föra svenska folket bakom ljuset. I sanning är det ju så att svensk ekonomis funktionssätt har stärkts. Konkurrenskraften har stärkts, och fler har kommit i arbete. Skatteintäkterna har ökat, inte minskat. Skatteintäkterna har ökat på grund av att svensk ekonomi fungerar bättre . Mycket beror detta på att vi har infört jobbskatteavdragen. Skatterna till kommunsektorn har ökat från 454 miljarder till över 600 miljarder . Det är en ökning som vida överstiger inflationen. Det beror på att fler människor har kommit i arbete. Det beror på att fler är i sysselsättning. Det beror på att svenska företag har en bättre konkurrenskraft . Kan Socialdemokraterna inte se det sambandet? Kan man inte se sambandet med att svensk ekonomi fungerar bättre tack vare att vi har sänkt skatterna och framför allt sänkt skatterna på arbete? De flesta utomstående bedömare gör samma beskrivning av verkligheten. Jag kan inte se det på annat sätt än att den främsta bevekelsegrunden för Socialdemokraterna är att försöka svartmåla och föra svenska folket bakom ljuset. Det här är inte en beskrivning som stämmer med verkligheten. 42 Finansminister (M): Regeringens skattepolitik bygger på en grundläggande ekonomisk logik. Vi sänker skatterna på låg- och medelinkomsttagare för att trösklarna på arbetsmarknaden ska bli lägre när man kommer in. Vi tar bort förmögenhetsskatten, för vi vill inte driva de svenska entreprenörerna ut ur landet. Vi sänker bolagsskatten, som är en skatt på vår kapitalbas, och det gör att vi får högre reallöner och bättre produktivitet. Vi gör förändringar av arbetsgivaravgiften för unga, för med lägre skatt på unga stiger sysselsättningen. Därmed ser man en klar linje. Socialdemokraternas politik bygger alltså på en kraftig höjning av skatterna på unga och på restauranger. En kraftig höjning av skatterna på unga är den enskilt största finansieringsposten för Socialdemokraternas bidragspolitik. När man bygger ut a-kassan och bygger ut sjukförsäkringen lägger man finansieringen på unga människor. Logiken i det som Socialdemokraterna tillämpar är att man säger att sänkt arbetsgivaravgift inte har någon effekt, för då övervältras detta på lönerna, alltså att lönerna blir för höga. Men när man själva höjer den ska det inte ha någon effekt på lönerna och inte ha någon effekt på sysselsättningen. Då ska helt plötsligt, antar jag, konsumenterna eller vinsterna bära allt detta. Det finns ingen ekonomisk logik som talar för Socialdemokraternas prioriteringar. Låt oss vara klara över att en central del av den här regeringens politik när det gäller ungdomsarbetslösheten är utbildningssystemet. Vi vet varför unga människor får bekymmer på arbetsmarknaden. Det är att de lämnar skolan utan fullvärdiga betyg och att de lämnar gymnasieskolan utan sin yrkesexamen. Statistiken talar sitt tydliga språk: Det är matematiken som är nyckeln. Det är med betyg, med ökad undervisningstid, med fler prov, med bättre avlönade lärare och med mer läxor som man räddar från de bekymmer vi har. Sanningen är att Socialdemokraterna säger nej till det: Nej till betyg! Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2013/14:291 om regeringens redovisning av överskottsmålet 43 Finansminister (M): har frågat mig om jag anser att överskottsmålet nås och om jag avser att ändra redovisningen av överskottsmålet. Han frågar även om politikens effekter på ekonomins utveckling. För att stabilisera ekonomin ska det finansiella sparandet variera med konjunkturen förutsatt att det finns förtroende för de offentliga finansernas långsiktiga uthållighet. Överskottsmålet är av detta skäl formulerat som ett genomsnitt över konjunkturcykeln. Vid ett lågt resursutnyttjande och hög arbetslöshet bör det finansiella sparandet vara lägre än som andel av bnp medan det bör vara vid ett balanserat resursutnyttjande samt överstiga vid ett högt resursutnyttjande. Regeringen har under krisen stöttat tillväxten med både traditionell stabiliseringspolitik och åtgärder som långsiktigt förbättrar tillväxtmöjligheterna. Bedömningen är att regeringens politik har lett till en högre varaktig sysselsättning och en lägre jämviktsarbetslöshet. Denna bedömning delas av bland andra , och . när det förväntas ske en gradvis förbättring av det ekonomiska läget är finanspolitikens inriktning att återvända till ett överskott. Detta är viktigt för att återställa nödvändiga säkerhetsmarginaler. Enligt nuvarande prognos är det finansiella sparandet som andel av bnp när resursutnyttjandet närmar sig balans . Regeringen anser att den ekonomiska politiken är väl avvägd, ligger i linje med det finanspolitiska ramverket och uppfyller överskottsmålet. 44 BO (S): Det känns lite som om vi fortsätter en debatt som har pågått ett bra tag. Det är ju i princip den diskussion vi har fört som vi nu ska fortsätta föra. Jag ska försöka variera mig lite och ta upp andra aspekter än dem vi redan har diskuterat.