prot · H20940 · 2014-12-17 00:00:00 — På vilket sätt kommer i den sittande regeringen att fortsätta slåss för valfrihet och mångfald och se till att det är patienterna som får makten att välja vårdgivare, utförare och vårdcentral i den nära hälso- och sjukvården – det självklara valet som av befolkningen vill göra enligt ? Se till att det inte ska spela någon roll var någonstans i man bor! 21 (MP) replik: Hälsovård, sjukvård och social omsorg Det är fascinerande att höra oppositionen argumentera. (: Herr talman!) Ni talar om att ni är ekonomiskt ansvarsfulla, när vi i utredning efter utredning kan se att det inte är särskilt lyckat att den som är mest välbeställd och aktivast i att konsumera offentliga tjänster får möjlighet att göra det framför dem som har de verkliga behoven. Jag sa i mitt anförande att vi har haft en tydlig utveckling från behovsstyrd offentlig konsumtion till en efterfrågestyrd. Många revisionsrapporter har visat att detta leder till en dålig hushållning med offentliga resurser, tvärtemot vad ni säger. När ni nu skär ned med 2 ½ miljarder från regeringens förslag är det klart att ni inte har möjlighet att genomföra alla de reformer som ni önskar göra. Det kommer inte att ske. Ni har ju 2 ½ miljarder mindre än vad vi hade haft möjlighet till för det offentliga plus att vi dessutom hade gett 3,2 miljarder mer till kommunsektorn om vi hade fått styra. Det är naturligtvis en ofantlig skillnad för den primärkommunala och landstingskommunala verksamhet som det här handlar om. Vi kommer att ta ansvar för att pengarna används på bästa och effektivaste sätt. Det måste gå före när vi har små resurser, i stället för att slarva bort pengarna i dåligt genomförda valsystem. Vi tycker att det är viktigt att de fria valsystemen sköts så nära medborgarna som möjligt. Därför tycker vi att det är viktigt att överlämna åt landstingen att själva besluta vilken dialog de vill ha kring behoven med sina medborgare. Vi tror att det är betydligt mer ekonomiskt effektivt än ert generella beslut. 22 (C): Det finns när det handlar om välfärd två avgörande skiljelinjer i svensk politik mellan de tre vänsterpartierna å ena sidan och de fyra allianspartierna å den andra. Det första handlar om hur vi ska få till mer resurser till vård och omsorg. För och Alliansen skapas mer resurser genom att fler människor kommer i arbete. Fler människor i arbete ger ökade skatteintäkter och minskade kostnader för bidrag. Det här har , herr talman, varit en framgångsrik väg. Det är 300 000 fler som har ett arbete att gå till jämfört med , och det har gett tydliga avtryck i statens budget. När nu vänsterpartiernas förslag om kraftiga skattehöjningar har undanröjts kan den positiva utvecklingen fortsätta. I budgetdebatterna under en lång rad år har vi kunnat se hur vårt utgiftsområde – utgiftsområde 9 – har fått ökade anslag, från 47 miljarder till 62 miljarder innevarande år. Det är det från beskriver som en nedskärning – från 47 miljarder till 62 miljarder. Eftersom viktiga delar av välfärden sköts av kommuner och landsting är det också viktigt att se hur de generella bidragen från staten till kommunsektorn ser ut. Där har vi fått en motsvarande ökning från 58 miljarder till drygt 90 miljarder. Det är det från beskriver som en nedskärning. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Flera av oss är gamla luttrade kommunpolitiker, och vi vet dessutom att i den kommunala ekonomin är det inte alltid statsbidragen som är det viktigaste. Det viktigaste i den kommunala ekonomin är hur många människor som har jobb och därmed betalar skatt. Fler i arbete ger mer pengar till vård, skola och omsorg. har påpekat att en enda person som går från arbetslöshet eller sjukskrivning till arbete ger ett plus på i de offentliga skattkistorna. Det är det som gör att vi i kommunsektorn har intäkter på 880 miljarder jämfört med 656 miljarder . Det är den ökningen som från beskriver som en nedskärning. När man ser på de totala effekterna på välfärdsområdet är det en ökning med 67 miljarder. Bara för hälso- och sjukvården som vi debatterar mycket är det 28 miljarder plus. Mot Alliansens syn på hur vi ska få mer pengar till vården och omsorgen står vänsterpartiernas syn. Där handlar det om att höjer vi bara skatten så får vi in mer pengar. Det är närmare 20 miljarder i skattehöjningar som vänsterpartierna hade föreslagit. De skatterna var riktade mot jobb och företagande. Det skulle inte, herr talman, ha lett till någon stärkt välfärd – tvärtom. När ungdomar tvingas ut i arbetslöshet leder inte det till mer pengar till sjukvård – tvärtom. När en lastbilsskatt införs som bromsar utvecklingen i stora delar av gör inte det att vi får mer pengar till äldreomsorg – tvärtom. Här ligger, herr talman, den första stora skillnaden mellan och Alliansens syn på välfärd och vänsterpartiernas syn. Den andra skillnaden ligger i vad man ser som de stora utmaningarna i svensk välfärd. För mig och är det uppenbart att det trots att vi har en äldreomsorg, en funktionshinderspolitik och en sjukvård som får många länder att avundas oss finns problem. Det finns äldre som inte får plats på särskilda boenden. Det finns sjuka som inte får den rehabilitering de har rätt till och människor i glesbygd som inte får den närhet till sjukvård som de har rätt till. Hur ska vi komma till rätta med dessa skillnader? Hur ska vi kunna minska byråkratin och behålla en topposition i världen vad gäller sjukvård? Även om vi har kunnat se stora förändringar till det bättre under finns det fortfarande stora utmaningar. De tre vänsterpartierna ser däremot att det största hotet mot svensk välfärd är någonting helt annat. De lever i vad jag skulle vilja kalla en socialistisk vanföreställning, nämligen att den svenska välfärdens stora problem är att en mindre del av äldreomsorg och sjukvård bedrivs av aktiebolag. Trots att inga beslut har fattats har det här skapat stor oro både bland patienter och personal. hemma i drivs av vårdföretaget . Det var och Socialdemokraterna i som beslutade att sjukhuset skulle läggas ut på entreprenad. Det är ett av bästa småsjukhus. Jag vill höra från Socialdemokraterna förklara varför det är fel. Varför har hans partikamrater i inte förstått, som han har förstått när han säger att det är fullkomligt förödande för sjukvården i , att vi har ett välfungerande sjukhus som drivs av Aleris? Hälsovård, sjukvård och social omsorg hade stora problem med sin dialysavdelning. Den drivs av Diaverum som är ett multina-tionellt, riskkapitalägt dialysföretag med verksamhet i stora delar av världen. Man har nöjd personal, nöjda patienter och mycket bra kvalitetsresultat, vilket man inte hade tidigare. Jag skulle vilja att exempelvis från kunde komma upp här och förklara varför det här var bättre förr när det drevs av . Då var det missnöjda patienter, personalbrist och allt annat än bra kvalitet. Svensk sjukvård, herr talman, behöver inte dogmatisk socialism. Den behöver nytänkande, mångfald och entreprenörskap. Därför vill jag, herr talman, tillstyrka utskottets förslag till medelsanvisningar och begärda bemyndiganden avseende utgiftsområde 9. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkande SoU1, frånsett beslutspunkterna 2 och 4. För tids vinnande avstår jag från att yrka bifall till våra två reservationer. 23 (S) replik: Det var ett anförande värdigt vilken förstamajtalarstol som helst, om det inte berodde på innehållet. Jag börjar i den ände som började. Vi har precis samma syn som ni när det gäller behovet av mer jobb, för det är jobben och företagandet som ser till att vi får pengar att fördela till välfärden. Skillnaden mellan er och oss är att vi tror att det är klokt att använda pengarna till att investera i till exempel järnvägar, bostadsbyggande och liknande som skapar jobb, medan ni tror att så fort vi sänker skatten lite grann kommer det att skapa jobb i sig. Det har ju visat sig att det inte fungerade. Arbetslösheten har ju ökat som ni har suttit vid makten. Det är fler som jobbar; det har ni rätt i. Men har antalet invånare i ökat med ungefär 700 000, så det vore väl konstigt om inte också några av dem skulle jobba. Annars skulle arbetslösheten ha varit skyhög. Det jobbar fler i än vad det gör i därför att de är fler. Det är väl inte så konstigt. Frågorna om de privata och vinsterna i välfärden är inte något som vi klarar under ett replikskifte. Men vi säger att vi ska se till att de skattepengar som svenska folket betalar ska användas till det vad det är tänkt, alltså till hälsovård, sjukvård och skola, inte till vinster. Vi utesluter inte att det finns privat företagande inom sektorerna. Självklart ska det finnas det, men det måste finnas regler som gör att man inte kan använda skattepengarna till något annat än vad det var tänkt. Vi kan inte stå och titta på när man skickar vinster till andra länder för att slippa beskattning, till exempel. Vi är väldigt klara med vad vi tycker och tänker i frågan. 24 (C) replik: Det som jag reagerar på i många av de här debatterna är just att man försöker beskriva att det har skett stora nedskärningar under de gångna åtta åren. Det är precis tvärtom. har vi gjort mycket stora resurstillskott till vårt eget utgiftsområde, där vi har gått från 47 till 62 miljarder, och de generella bidragen till kommuner och landsting har ökat kraftigt. Men det allra mest glädjande är att vi har fått fler människor i arbete och därmed betydligt större intäkter till kommuner och landsting. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Jag tycker att som gammal erfaren kommunpolitiker borde kunna utgå från läget hemma i sin egen kommun. Där finns det flera framgångsrika företag – Danfo, Europrofil och – som är helt beroende av att kunna frakta sina produkter med lastbil till de stora marknaderna. Hur kan tro att det blir fler anställda på de företagen genom att man tvångsbeskattar och lägger på en lastbilsskatt? Det kommer att bli färre anställda. Därmed kommer det att bli mindre pengar till kommun för att driva äldreomsorg. Hur kommer det att kunna bli fler ungdomar som blir anställda om man lägger in en fördubblad arbetsgivaravgift på unga? Vi vet att ett av de stora problemen vi har i handlar om den psykiska ohälsan hos ungdomar, och de flesta forskare är överens om att det beror på att vi har en hög ungdomsarbetslöshet. Med den kunskapen är det fullkomligt obegripligt för mig hur vänstersidan kan säga till arbetsgivare: tycker att det ska bli dubbelt så dyrt att anställa ungdomar. Det kommer att leda till större ohälsa bland de svenska ungdomarna och dessutom till mindre intäkter för vård, skola och omsorg. Det är här den stora skillnaden mellan oss ligger: Hur vi ska se till att få en friskare befolkning, och, framför allt, hur vi ska se till att få in mer pengar till vård, skola och omsorg. 25 (S) replik: Ja, det stämmer att det är mer pengar som har gått till välfärden nu än . Men har behoven ökat, och antalet anställda inom välfärdssektorerna har minskat. Skaka inte på huvudet, ! Det finns klara siffror på det. Det spelar väl ingen roll hur mycket i antal kronor som finns till välfärden om det inte räcker till den verksamhet som man måste ha. Det är ungefär samma diskussion som när det gäller antalet anställda. Det går liksom inte att leda i bevis att vi skulle få ut mer äldreomsorg av de pengar som har kommit till . Det är jättebra att har läst på om våra företag i . Det är säkert också så att en och annan av de toaletter som tillverkas skulle behöva gå på järnväg, men ni har ju valt bort att göra insatser på den sidan. Ni vill alltså som grönt miljöparti se till att det fraktas mer på vägarna än på järnvägarna. Det kan jag tycka är lite anmärkningsvärt. När det gäller kostnadsfria läkemedel för barn borde i sin profession som barnläkare ha mött ett antal av de föräldrar som har svårt att få det att gå runt och som har barn som har behov av dyra läkemedel. Därför tycker jag att det är lite konstigt att ni är emot att vi ser till att de faktiskt får möjlighet att gå och hämta ut den medicin som barnen behöver, och kanske också de själva. Det finns siffror som visar på att just gruppen ensamstående föräldrar är den grupp som väljer bort att hämta ut medicin därför att man inte har råd. Men ni tycker att det är viktigare att och jag ska få lite lägre skatt än att de här föräldrarna ska kunna hämta ut mediciner till sina barn. Det tycker jag är skamligt rent ut sagt. Hälsovård, sjukvård och social omsorg 26 (C) replik: Jag tror inte att det finns någon i den här kammaren som anser att barn ska behöva avstå från läkemedelsbehandling på grund av att föräldrarna inte har pengar. Men tyvärr har den här regeringen och idrotts- och sjukvårdsministern lite grann gjort till sitt adelsmärke att lägga fram illa beredda förslag till . Ingenstans finns belagt hur stort det här problemet är. Som barnläkare med erfarenhet kan jag säga att jag vid en handfull tillfällen har råkat ut för den här situationen. Det hänger samman med att vi har ett högkostnadsskydd som omfattar alla familjens barn. Det kostar max , alltså per dag. Dessutom kan man beviljas avbetalning. För den familj som inte har råd med per dag för läkemedel åt alla sina barn finns det möjlighet till ekonomisk ersättning från . De familjer där det här möjligtvis skulle kunna vara aktuellt är de som har betalningsanmärkningar och därför inte kan få en avbetalningsplan, som de inte är berättigade till ekonomiskt bistånd. Om det ses som det stora problemet skulle vi kunna åtgärda det på det sätt som Socialdemokraterna gjorde . Då var det möjligt att få avbetalning för läkemedel, oavsett hur många betalningsanmärkningar man hade. Vi skulle kunna gå tillbaka till regelverket som gällde , så skulle alla kunna få läkemedel för per dag. Det allvarliga är dessutom att man över huvud taget inte har tittat på de negativa konsekvenser som förslaget skulle kunna ha. Hur påverkar förslaget läkemedelskonsumtionen hos barn? Hur påverkar det användningen av antibiotika? Kommer det att bli som i andra länder där det är gratis läkemedel för barn? Där vittnar allmänläkarna om att de måste skriva ut i princip hela släktens läkemedel, även mormors hjärtmedicin, till familjens barn. Om jag hade och fick satsa dem på barnsjukvård finns det en lång rad områden där jag ser brister och där pengarna skulle komma till betydligt bättre nytta. Och vi vet ju över huvud taget inte om det här är ett problem. 27 (V): Shalom, herr talman! Åhörare och ledamöter! Högeralliansen och har röstat ned en välfärdsbudget från Vänstern och regeringen. Drygt 2 ½ miljarder försvinner från välfärden till vinster i välfärden, skattesänkningar, RUT-avdrag och annat. Jämlik hälsa och jämlikhet i stort har aldrig varit borgerlighetens paradnummer, och stöder det till . med Alliansen har satt sina spår hos individen, kommunerna, landstingen och i vår bild av samhället. av alla barn i är ekonomiskt utsatta och har en ekonomisk standard som är märkbart sämre än andra barns. Det påverkar hela deras liv. Ni har bedrivit en tydlig klasspolitik under er majoritet, och det vill ni fortsätta med. I högeralliansens och SD:s budget sägs att folkhälsan utvecklats positivt. Det beror på vilken grupp vi tittar på. Skillnaderna mellan grupper med olika utbildningsbakgrund är mycket tydliga. Alla stora dödsorsaker hos befolkningen – hjärtsjukdomar, stroke, cancer, olyckor, självmord och alkoholrelaterade diagnoser – är vanligare bland dem med kort utbildning. Kvinnor som inte har gått ur gymnasiet har haft den minst gynnsamma hälsoutvecklingen. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Hälsan är tydligt klassrelaterad. För att komma till rätta med det behöver vi göra en mängd saker. Regeringen har i sin budget sagt att man vill tillsätta en kommission för jämlik hälsa. Det tycker vi inom Vänstern är ett superförslag, och det borde ha gjorts för länge sedan, under er majoritet. Men intresset för jämlik hälsa har tyvärr varit minimalt högerut. I den budget som Högern och röstade ned fanns en mängd förslag som Vänstern hade införhandlat. Jag ska lyfta fram några av de förslag vi ställde oss bakom. Till exempel var det 1 hälso- och sjukvårdsmiljard – något sjukvården verkligen behöver. Dessa pengar skulle ge vårdens hjältar och hjältinnor mer patienttid och frikoppla dem från onödig administration. Satsningen på ökad kvalitet skulle ha utformats i nära samarbete med professionerna, facket och brukarorganisationerna. Det var en stor hälsoreform, men blir det inte så fram till . 1 miljard till hälso- och sjukvården försvann i ett klubbslag. Vänstern förhandlade in en reform i budgeten som innebär att receptbelagda läkemedel blir kostnadsfria för barn och ungdomar . Det är ett lyft för ensamstående föräldrar med låg inkomst. Det är en jämlikhetsreform. Syftet var att garantera att alla barn får tillgång till de läkemedel de behöver för att ha en bra hälsa. Det är en stor reform för alla de familjer som saknar en trygg ekonomi, men den röstade ni ned. Det var en reform för barnen. Politik handlar om att välja. Ni väljer läx-RUT till barn vars föräldrar kan betala men inte gratis medicin som skulle göra livet lättare för så många barn och föräldrar. Att få barn är stort. En förlossning är dramatisk, underbar och för det mesta en positiv upplevelse. Men vi har sett en förlossningsvård i som inte är den förlossningsvård som kvinnor i ska behöva möta. Vi talar om en tombola för dem som ska förlösas. Det handlar om var man bor och även i viss mån om vem man är. Därför förhandlade in 400 miljoner för att stärka en skakig förlossningsvård. Jag noterar att det fattas i den budget högeralliansen och står bakom. Förklara gärna varför förlossningsvården inte behöver mer resurser. Äldreomsorgen måste stärkas. Vänstern ville ge äldreomsorgen förutsättningar att satsa på bemanning. Det ger en bättre äldreomsorg för att det skapar mer tid för de äldre. Det ger också hjältarna och hjältinnorna som arbetar inom äldreomsorgen möjlighet att utveckla sin verksamhet. Det förbättrar också arbetsmiljön, och det behöver verkligen göras. Om vi ska få in fler unga människor som vill jobba inom vården måste något göras åt arbetsförhållandena. Det var därför de 2 miljarderna förhandlades in, men dem klubbade ni bort. Vi lovar att de återkommer. Den psykiska ohälsan tickar på. Vi ser också att hälsan under barndomen har stor betydelse för skolresultatet och för om man exempelvis hamnar i bidragsberoende som vuxen. av barn med psykisk ohälsa uppnår gymnasiekompetens jämfört med kontrollgruppens . Nya satsningar på skolan och på psykisk ohälsa, precis som i den budgetproposition som och högeralliansen röstade ned, är ett måste för att stärka psykiatrin och skolan. Att skolan bedriver ett förebyggande arbete för barnen måste vi förstå. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Cancer är en diagnos som alla ryggar tillbaka för. Att få vänta från diagnos till behandling är terror. Cancervård ska inte vara en tombola. Vilket landsting man bor i ska inte avgöra vilken behandling man får och ens överlevnad. Här har vi en viss samsyn, och det är bra. Men det får inte bli som i det moderatstyrda där det skärs ned på både onkologavdelningar och barncancervård. I delar av landet måste patienter vänta så länge från remiss till behandling än i andra delar av landet. Det är en skam för ett rikt land. Cancervården måste få mer resurser. Här ligger vi ganska jämnt, vilket nog är det enda positiva jag kommer att säga i mitt anförande. De är det val. Vänstern går till val på bland annat de reformer som vi förhandlade in i den budget som röstades ned. Vi vill ha en välfärd att lita på, inte bara en kassako för dem som vill gräva guld i välfärdsbranschen. Vi vill ha en välfärd för medborgarna. 28 (C) replik: Jag delar helt bild av att vi har stora problem i den svenska förlossningsvården. Det handlar om brist på barnmorskor. Man löser inte det genom ett tillfälligt stöd på till de svenska kvinnoklinikerna. Det finns inte horder av barnmorskor som går arbetslösa i och bara väntar på ett jobb. Dessutom kan inte en ansvarig klinikledning använda ett tillfälligt statsbidrag till att fastanställa barnmorskor. Vi måste i stället göra det alliansregeringen har gjort, nämligen öka barnmorskeutbildningen. Vi måste också se till att landstingen långsiktigt premierar löneutvecklingen för specialistsjuksköterskor så att det blir attraktivt att skaffa sig denna utbildning. Jag förvånas lite av det Stockholmsfixerade perspektiv som och har – inte bara i denna debatt utan i många. Jag vill ta med till norra . Där har man haft en illa fungerande primärvård. Det har varit vakanser och stafettläkare. I och med vårdvalets införande 2010 etablerade en driftig läkare det privata företaget . Det har inneburit att byarna nu har en väl fungerande primärvård med gott om läkare, sjuksköterskor och övrig personal. Befolkningen där uppe är oerhört nöjd. Min fråga till är: Varför ska detta stoppas? Varför vill förbjuda vårdval i ? Varför vill hon och hennes partikamrater i i så fort som möjligt gå tillbaka till hur det var förr när drev dessa hälsocentraler med mycket stora personalproblem? Hälsovård, sjukvård och social omsorg 29 (V) replik: Jag börjar med förlossningsvården. Den har utvecklats negativt under , de år ni suttit vid makten. Ni borde ha gjort något mer kraftfullt under era . För det första vill vi satsa på utbildning. Det är klart att det behövs barnmorskor. De ska också vara välbetalda. Barnmorskorna i landsting är ju inte välbetalda, så vi måste se till att de har möjlighet att få högre lön. Då måste man ha mer pengar att erbjuda, inte sant? Förlossningsvården är skakig i hela . Oavsett om man är i , eller är den skakig, och den ska inte vara skakig i ett välfärdsland. Min Stockholmsfixering är kanske inte så konstig. har varit paradnumret för borgerlighetens totala fundamentalism vad gäller privatisering. Det har så att säga varit one way track framåt för att lägga ut så mycket som möjligt på privata entreprenörer. När vi talar om valfrihet tycker jag inte att det riktigt är valfrihet för medborgarna, i varje fall inte i de flesta län när det gäller att exempelvis välja vårdcentraler. Valfriheten har exempelvis blivit mindre långt uppe i landet där det vimlar av stafettläkare medan valfriheten på och har ökat avsevärt. Innan LOV och vårdvalet fanns det sex vårdcentraler på och sex vårdcentraler i . Det finns fortfarande sex vårdcentraler i men tolv vårdcentraler på . Är vårdbehovet så mycket större på ? Det frågar jag mig. Är människor så sjuka? Det kan vi fundera på. Jag tror inte att det är så. Etableringen av vårdcentraler handlar om detta. Om jag skulle vara läkare och få öppna vårdcentral skulle jag förstås öppna den i innerstaden eller någonstans där jag kunde få så mycket pengar som möjligt, eftersom jag inte är ideell, inte sant? Jag följer gärna med dig till och tittar. 30 (C) replik: Jag gör gärna ett besök i . Tack och lov finns det inte förlossningsvård vare sig där eller i . Problemet som är inne på är ett reellt problem. Vi har brist på specialistsjuksköterskor och framför allt på barnmorskor i . Däremot blir analysen väldigt märklig när man säger: Om vi bara ser till att ge ett tillfälligt statsbidrag på kan landstingen minsann höja lönerna för barnmorskor. Detta är ett mycket långsiktigt arbete där man måste värdera upp de arbetsuppgifter specialistsjuksköterskorna har och inte minst se till att de har en långsiktigt bra löneutveckling. Det kommer inte det tillfälliga stödet på som förespråkar att kunna råda någon som helst bot på. Det är ett tillfälligt stöd som möjligtvis kan användas till internutbildning och annat. Men det kommer inte att råda bot på det allvarliga problemet vi har med brist på specialistsjuksköterskor. Där är det någonting helt annat som krävs. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Jag kommer återigen till diskussionen om vårdval. Jag förstår att är väldigt fixerad vid . Här kommer förslaget inte att ha någon som helst effekt beroende på att majoriteten i kommer att vilja behålla vårdvalen.