prot · H10982 · 2014-03-12 00:00:00 — Det är avskräckande om du vet att du kan åka dit, att bilen kan bli klampad eller att du kan få dyra böter. Det händer en åkare kanske bara en gång. Det talades om att skicka ut . Det är klart att vi har en trafikpolis, och det här är vad trafikpolisen vill. Ska vi då inte lyssna på den? Jag tror att det här kommer att bli bra. Ska vi ha en kilometerskatt ska den täcka hela , men så är det inte. Många länder som har något slags avståndsbaserad skatt för tunga transporter har det inte på alla vägar. Det är mer en vägavgift på olika vägar som man betalar. Jag säger: Gör om, tänk om och kom tillbaka med ett bättre förslag i så fall! 97 (FP): Om det förra betänkandet var olidligt spännande får man väl säga att det här är väldigt hotfullt. För om olyckan skulle vara framme skulle vi få en väldig massa punktskattehöjningar efter det kommande valet – men vi vet inte exakt var de kommer. Jag tycker att detta har två sidor. Jag måste deklarera att punktskatter absolut är ett bra styrmedel. De är väldigt bra. Om man bortser från momsen tar vi ut i punktskatter . De är ganska välriktade, tycker jag. Det är mest på energi; det är 70 miljarder av de ungefär 120 miljarderna. När det gäller alkoholskatten är det ungefär 25 miljarder. På transporter är det 17 miljarder. När det gäller övrigt, som det så vackert heter, är det 7 miljarder, där huvuddelen handlar om lotteriskatt och vinstmedel från och . Jag ska återkomma till ATG om jag får tid i slutet av mitt anförande. Vi behöver punktskatter. Koldioxidavgiften är till exempel en sådan som vi med jämna mellanrum behöver höja. Låt mig dock börja med skatten på finansiella transaktioner, FTT. Där finns det en gemensam reservation från och . Jag är fundersam kring hur jag ska göra, om jag ska yrka bifall till regeringens förslag eller om jag ska yrka bifall till reservationen. Det är verkligen svårt. Man måste läsa väldigt noga för att förstå vad skillnaden är när det gäller det tillkännagivande som ni vill att man ska göra. En skatt på finansiella transaktioner är ingen omöjlig tanke. Det kan man inte avfärda. Ni vill i första hand ha det på global nivå. Om inte det går tar man det på europeisk nivå. Och går inte det handlar det om de elva länder som vill införa detta. Problemet är att de elva länderna tänker använda detta och beskatta oss för att räkna av det på sin egen EU-avgift. Där går gränsen. Ni vill ge till känna att man inte ska göra det, men i praktiken innebär reservationen att man gör detta genom att bifalla det förslag som finns. De andra partierna har varit kloka nog att säga: Så här kan vi inte skynda. Här måste vi skynda långsamt och se vad effekterna blir för svenska företag och svenska transaktioner. Ni köper grisen i säcken. Sedan kommer jag till skatt på elektrisk kraft. Där skulle jag vilja säga en annan sak, herr talman, nämligen att en av de viktigaste sakerna som har inträffat är att vi äntligen har fått stopp på de enorma elskattehöjningarna i . Alla tidigare finansministrar – det gäller säkert även – höjde ständigt skatterna på elektricitet, denna effektiva distributionsmetod. , jag satt i , tror jag att vi höjde elskatter fem gånger, inklusive momsen. Det skedde under bara ett enda år. Det är klart att det känns mycket. tycker för sin del, när det gäller skatt på elektrisk kraft, att man särskilt ska subventionera vindkraft. Det är lite intressant att man ska subventionera viss elektricitet, till exempel vindkraft. Men annan elektricitetsproduktion, som kärnkraft och så vidare, ska man beskatta högre. Det finns ingen rim och reson i ståndpunkter på den här punkten. Sedan kommer vi till reservation nr 4. Hur mycket bör man höja punktskatterna ? Det blir väl det som ni kommer att gå ut med. Koldioxidskatten – det är i och för sig en avgift – ska höjas med . Det motsvarar per liter på bensinpriset. Ja, det är en ordentlig prishöjning. Det är kirurgiskt riktat mot den stora landsbygden i , får man lov att säga. Det är väldigt skickligt. Och energiskatten på diesel bör höjas med per liter 2015. Detta bör vi ge regeringen till känna, säger man. Det tycker jag absolut inte att vi ska göra. Jag yrkar ett kraftfullt avslag på reservation. Sedan kommer jag till reservation om lantbrukets drivmedelsskatter. Där står det något jätteintressant. Hur mycket bör man göra här? Jo, här bör man försöka möta de europeiska nivåerna. passar det helt plötsligt att anpassa sig till EU. Alltid annars ska vi vara så långt ifrån som möjligt och föra en politik totalt fri från EU-länderna. Men när det gäller lantbrukets drivmedelsskatter ska vi anpassa oss till EU. Det står så här, herr talman: att i stället försöka möta de europeiska nivåerna. Det är vad , som vill gå ur EU, vill i den här frågan. När det gäller den här frågan måste man fundera på hur man ser på jordbruksstödet från EU. Vi betalar 37 miljarder till EU, men vi får tillbaka till själva jordbruket, om man bortser från fiske, regionalstöd och så vidare, ungefär 10 miljarder. påstår att man är ett Sverigevänligt parti. Man är otroligt Sverigefientlig. De här pengarna skulle ju betalas av någon annan, nämligen konsumenterna i , om jordbruket ska ha samma intäkter. Det finns inga andra källor för jordbruket. Jordbruket i det här landet betalar faktiskt inte till EU. Det gör vi gemensamt i . är ett mycket jordbruks- och Sverigefientligt parti. Sedan kommer vi till frågan om miljöskatten på flyg. Det är en riktig rysare, herr talman. Jag anser att man bör se till att flygbränsle beskattas på samma sätt över hela världen. Det bör göras av miljöskäl. Det är också regeringens ståndpunkt. Men det finns en internationell konvention som undertecknades i och som trädde i kraft . Den omöjliggör en enhetlig beskattning. På den konventionen rider sådana speciella länder som , , , och ett antal andra länder. De vill inte vara med. och tycker att något särskilt bör göras – bara i . och kallar det miljöskatt. är lite lurigt här. tycker att man ska ta med det förslag som fanns med i det gemensamma valmanifestet för Socialdemokraterna, och . Det ska bli intressant att se vad Socialdemokraterna tycker. Nivån är preciserad här. Det är ändå intressant. Med samma kirurgiska precision som man slår med en del andra skatter slår man här mot landsbygden. har räknat ut att han ska ta in på start- och landningsavgifter. När den summan slås ut blir det per resa. Det är inte folket vid som drabbas, utan det är de som bor i eller . De får betala. Sedan kommer vi till den fantastiska fordonsskattefrågan om vägslitageavgift, som tidigare hette kilometerskatt. Den ska åstadkomma mycket, ska bara betalas av tunga lastbilar och vara avståndsbaserad. Pengarna ska gå till nya vägar. Det är lite förvånande att avgiften ska gå till nya vägar. Avgiften ska differentieras efter avgasutsläppen. Det är två helt olika saker. Om det blir besvärligt ska avgiften göras regional. Den ska hjälpa till med att gynna inköp av nya miljöbilar. Tydligen ska det också vara något med registreringsavgiften. Jag tror att vi får se över hela fordonsbeskattningen – inte tu tal om den saken. Utformningen av avgiften slår också med kirurgisk precision mot de långa avstånden i . Däremot tror jag inte att de förare som kör de tunga lastbilarna som syns i trafiken runt i , i eller i fruktar avgiften så mycket som de som finns i och . Det är de platserna som avgiften slår mot. och klarar sig ordentligt. Där är inte avstånden så otroligt stora. Trängselskatterna, herr talman, lämnar jag därhän av den anledningen att det kommer att bli en debatt om trängselskatter . Låt mig slutligen ta upp en annan fråga, nämligen privatinförsel av alkohol och tobak. Jag tycker att talade väl i frågan. Jag delar uppfattningen som framkommer i motionen av och , nämligen att det var ett dåligt beslut som vi tvingades genomföra när införselreglerna släpptes fria. Den helnykteristiske finansministern ville inte detta heller men tvingades av andra skäl. Det vore bra om det fanns någon annan väg – den anvisas dock inte av – så att vi kan återinföra begränsningen av införseln. Jag håller med om att det inte är bra som det har blivit. I grund och botten vill vi svenskar inte ha det systemet. Jag tackar inte för reservationen – den är i och för sig meningslös – men vi har samma åsikt i frågan. Det är det viktiga. 98 (C): Jag tänkte i mitt anförande beröra tre gemensamma reservationer mellan Socialdemokraterna, . I motionsbetänkandet finns motioner och reservationer från oppositionen angående skatt som styrmedel på kemikalieområdet. berättade miljöminister i SVT att regeringen vill hitta på ett sätt att göra det dyrare för de klädföretag som har gift i kläderna. hade då testat 82 barnkläder och skor och hade i 76 av dessa hittat minst en farlig kemikalie. Miljöministern har tillsatt en utredning som ska vara klar . Utredningen ska ta reda på hur ekonomiska styrmedel kan läggas på farliga ämnen i . Tanken är att det ska bli dyrare för företagen att till exempel sälja kläder fulla av kemikalier. Det har visat sig att varje svensk köper textilier , varav hälften slängs. Utan ordentliga regler om vilka ämnen dessa textilier får innehålla är risken att många gifter hamnar i våra kroppar och i vår natur. har tillsammans med och jobbat för att få till stånd ett förbud mot flera kemikalier på EU-nivå. Men tror att det kan ta upp till att få till stånd en sådan lag. Regeringen har föreslagit att kan gå före EU med förbud i den svenska lagstiftningen och har stridit med kommissionen om att få göra så. Förbud på tar , och förbud på nationell nivå innebär en ständig strid med EU. Därför skulle en kemikalieskatt vara ett bra komplement för att skynda före. Det är bra att använda alla verktyg som kan plockas fram för att få fram ett giftfritt samhälle. Regeringen har som mål att till 2020 ska vara ett giftfritt samhälle där människor och miljö är skyddade från kemikalier. Hur en kemikalieskatt kan se ut, om avgiften ska ligga på tillverkaren eller importören, är något som vill att utredaren ska ta reda på. Syftet med kemikalieskatten är att tillverkningen av varor med farliga ämnen ska bli dyrare. Det ska kosta att inte vara miljövänlig. med vår miljöminister i spetsen jobbar aktivt med att förverkliga en giftfri vardag. Jag vet att hon engagerar sig för att få bort silvret som bakteriedödande medel i sportkläder, ftalater i nappflaskor och andra plastföremål i hemmen och för en total utfasning av det hormonstörande bisfenol A som finns i livsmedelsförpackningar. Det finns många hundra miljöfarliga kemikalier som behöver fasas ut och där EU är besvärande trögt och snarare bromsar arbetet än hjälper till. Då kan skatter som styrmedel vara ett första steg för att uppnå en förändring. Även om jag fullt ut sympatiserar med innehållet i motionerna, och även i reservationen, finner jag inte anledning att stödja vare sig motionerna eller reservationerna eftersom de slår in öppna dörrar till ett arbete som redan skyndsamt pågår i . De tre rödgröna oppositionspartierna vill införa en vägslitageavgift. Frågan har diskuterats och replikerats. De vill införa en skatt på avstånd. Avstånd har vi gott om i . Om jag minns rätt handlar oppositionens vägslitageavgift om ett skattepåslag på 4 miljarder för åkerinäringen i . För att i viss mån mildra effekterna av sin skatt på avstånd har de tänkt sig att tillämpa ett inslag av differentiering av skatten med hänsyn till dels landsbygd, dels skogsindustri. De har motionerande om denna skatt lyckats utveckla idén om att ta viss hänsyn till lastbilarnas miljöprestanda. Jag kan möjligen kosta på mig att ge dem en eloge för detta. För mig är skatt på avstånd inte lösningen för alla de saker som oppositionspartierna räknar upp. som de undantar några här och några där men fortfarande ska få in 4 miljarder blir det ännu dyrare för dem som inte undantas. Stora delar av landet är beroende av vägtransporter eftersom det inte finns järnväg eller sjötransporter som alternativ. Där jag bor har jag fyra till till närmaste järnväg. I öster har jag , som ligger bort, närmare tre fyra. Till är det , till och till och . Mjölken, butiken, kanske gruset som behövs till vägen finns inte längs med järnvägen, och alla bor inte heller längs med järnvägen. Där jag bor, en vit fläck på kartan, finns det endast ett gammalt stationshus i byn och även i centralorten bara ett gammalt stationshus. Spåren till dessa försvann 1969, och då är vägtransporterna enda lösningen. Som centerpartist är jag givetvis intresserad av bra lösningar för miljön. Då vill jag hellre se att vi minskar fordonens klimatpåverkan genom bra miljöprestanda, som var förslaget här, och genom förnybara bränslen i tankarna och att vi uppmuntrar omställningen med både morötter och piskor och inte, som i detta fall, enbart piskor, alltså enbart skatter som ökar kostnaderna, som slutligen egentligen bara hamnar på konsumenten. Transporterna måste ändå utföras, för varorna måste ändå fram till sina mål. Handelsgödselskatten är ett återkommande ämne i debatter. Som enda land i världen hade denna konkurrenshämmande skatt på sin livsmedelsproduktion. Enligt forskningen har användningen av handelsgödsel minskat och stallgödselanvändningen ökat i sedan skatten togs bort. Priset på handelsgödsel har ökat mycket kraftigt och framåt. Den internationella prisutvecklingen för kvävegödsel, med prisökningar på , kan ha bidragit till minskad användning både nationellt och globalt. Men de höga kostnaderna är inte längre ett handelshinder då kostnadsökningarna sker på lika villkor för svenska odlare som för konkurrenterna i andra producentländer. I har dessutom lantbruksnäringen arbetat aktivt med att minska läckaget av näringsämnen från åkermarken för att minimera näringstillförselns påverkan på miljön. LRF:s projekt näringen har gett effekt och kan verka som ett föredöme att ta efter för andra länder runt . Näringsläckagen ut i och har märkbart minskat. Det gäller givetvis näringsläckage från både handelsgödsel och stallgödsel. Det är nog så viktigt. Att då återinföra skatten på handelsgödsel för svenska lantbrukares produktion skulle återigen bara utgöra en kostnadsökning utan att stå i proportion till miljönyttan. En dyrare produktion i gynnar bara en billigare produktion i andra länder. Det tas upp en mängd olika punktskatter i detta betänkande som skulle vara värda att kommentera. En är alkoholskattens effekter på införseln av alkohol. En annan är lotteriskatterna, och där finns ett akut behov av åtgärder. Det pågår ett arbete i som jag verkligen hoppas blir klart snabbt. Jag stannar dock vid dessa tre reservationer och yrkar avslag på samtliga motioner och bifall till utskottets förslag. 99 (MP) replik: Jag ville ta tillfället i akt att replikera på angående kilometerskatt och – nu verkar ha avvikit – påminna utskottets ledamöter och partier om det som en enig klimatberedning föreslog. Alla dåvarande riksdagspartier var representerade i beredningen – , , . Alla var överens som införandet av en kilometerskatt och behovet av den. Och man var överens om avgiften: genomsnittligt per mil, eller 1:40 per kilometer. Man var vidare överens om att det skulle differentieras. Det skulle vara dyrare i tätbebyggda områden och billigare på landsbygden. 1:40 per kilometer var ett snittpris. Man var överens om att utgå från en miljöklassning – miljöförstörande bilar dyrare, miljövänligare billigare. Man var också överens om att enskilda vägar inte skulle belastas. Och man var överens att det skulle tillföra statskassan ca 4 miljarder. Allt det här var man överens om. Jag undrar: Hur har denna minneslucka uppstått i Alliansens partier? Alla var överens, men sedan var det som bortslukat. Jag märker i replikskiftena här att det är som om de borgerliga partierna har glömt bort att man sade ja till detta och att det var någonting som föreslogs. står fast vid det och har motionerat . Vi har förutsatt att de andra partierna har lite minneskapacitet och kan komma ihåg vad man kom fram till. Min fråga är: Vad tycker om detta ? 100 (C) replik: Tack, , för frågan. Jag kommer ihåg att vi hade en sådan klimatberedning och att det fanns en överenskommelse. Därefter var det flera som granskade förslaget. var en av de myndigheter som granskade det och totalt fördömde det ur klimatsynpunkt. Förmodligen har man lyssnat på bedömning i det fallet. Det gav inte den miljö- och klimateffekt som man hade förväntat sig i beredningen. Att alla från början var eniga kan jag tillstå. Men sedan har man bytt ståndpunkt efter det att det har kommit fram argument som har talat mot det. Jag ser svårigheten att lägga skatt på avstånd, precis som jag förklarade från talarstolen. Jag skulle kunna tänka mig det om man i så fall också räknar in bränslena så att den som kör klimatsmart får någonting för det. Men så länge vi är beroende av lastbilar har vi – jag gav exemplet hur jag bor, en vit fläck på kartan med långt till järnvägen – måste vi ha lastbilen kvar. Det blir en ökad kostnad för konsumenten, för åkerinäringen har, precis som sade, otroligt små marginaler att själv bära kostnaden. Någon måste utföra transporterna för att individerna ska kunna ta emot varorna. Varorna behöver också levereras från det ställe där de tillverkas. 101 (MP) replik: Jag kan hålla med om att det är en belastning. Jag bor också ungefär från en närmaste järnvägsstation, och jag kör den sträckan . Det finns ingen kollektivtrafik, för jag bor långt ut på landet. Det var inte bara en klimatberedning. I den utredning som lades fram direkt efter julhelgen, , upprepas förslaget om en lastbilsskatt, en kilometerskatt. Man tycker att det behövs i både för konkurrensneutralitet och ur klimatsynpunkt om vi ska nå målet om en – jag skulle vilja säga fossilbränslefri – fossilbränsleoberoende – som Alliansen säger – fordonsflotta. Det är tydligt att alla som tittat på det här kommer fram till att det behövs, men Alliansen har inga svar. Däremot verkar man ställd när man konfronteras med detta. var någonting som hade drivit fram och som var väldigt stolt över. Men hon blev helt svarslös när frågan ställdes varför man föreslår en kilometerskatt som verkar avsky. Hur ska man komma åt det här på ett annat sätt? Det är det alliansregeringen inte kan svara på. Det var där jag menade att hade stoppa-huvudet-i-sanden-politik. Vad är det som gör att inte kan driva igenom det här? 102 (C) replik: Saker och ting blir dyrare. Både jag och måste inse att vi är beroende av bilen så som vi bor. Vi kommer att behöva transportera oss. Samma sak gäller lastbilstransporter. Vi måste komma åt mjölken, och vi måste komma åt andra livsmedel. Det finns kanske företag på landsbygden som måste kunna leverera produkter som de har tillverkat. Ska det då vara så att vi snedvrider samhället för att det inte finns någon utbyggd järnväg eller sjötransportsmöjlighet i vår närhet måste nog någon annan av konsumtionsskatterna öka. Det här kommer att bli en kostnad för några, men inte för alla. De som bor längst från järnvägen eller andra kommunikationer skulle då ha en högre kostnad för sina transporter. Jag tycker inte att detta är en bra lösning, och det har förstås framgått av mina svar. Däremot måste vi titta på klimat- och miljöåtgärder. Den fossiloberoende fordonsflottan är viktig att titta på för att se vad det finns mer i det paketet. Jag anser att vi måste ha ett bonus–malus-system när det gäller fordon, och det ska givetvis också gälla tyngre transporter. Motsvarande gäller bränslen. Men då måste vi kunna hitta lösningar som gör att man kan övergå till klimatsmartare bränslen och bättre fordon på ett sätt som ger stimulans för att köra renare vad gäller både bränsle och fordon och införa en kostnad för den som smutsar ned. Det här känns mer som en piska – som det uttrycktes här – och en extra pålaga för somliga. Det känns inte som den naturliga övergången till den gröna skatteväxling som jag vill se. 103 (S) replik: inledde med att säga att vi är överens om sakinnehållet på flera områden, särskilt på kemikalieområdet, och det välkomnar jag. Sedan sade hon att det handlar om att slå in öppna dörrar. Låt mig påminna utskottet och kammaren om att det här inte är första gången som vi hör att det pågår ett intensivt arbete på departementet. Sedan får vi vänta, det kommer tillkännagivanden, vi får vänta och vi får påminna regeringen. Sedan händer det inte så mycket. ska ju vara regeringens gröna röst och värna om de gröna näringarna. Både jag och är nog medvetna om den tuffa konkurrens som råder mellan många av de gröna näringarna på landsbygden och utländsk produktion. Att se till att ge förutsättningar för att utveckla de gröna näringarna och ge dem ytterligare ett ben att stå på genom att till exempel utveckla biodrivmedel med gas, etanol och HVO:er anser vi vara en viktig del för att stimulera de gröna näringarna. Varför är så passivt trots att ni måste vara medvetna om att det nuvarande systemet hindrar utvecklingen av klimatprestanda, som det slår ut de näringar som sysslar med biodrivmedel? Kommer man från landsbygden är man också medveten om hur viktigt det är med bra vägar för både jord- och skogsbruk. Här har regeringen nu minskat stödet för investeringar i tjälsäkring och bärighetsåtgärder. Det blir väldigt tydligt en sådan här mild vinter då skogsindustrierna kommer att få ganska stora kostnader. Det är en av de saker som vi vill använda inkomsterna från en vägslitageavgift till. Hur ser på att det har dragits ned på det här och även på underhållet av enskilda vägar, som lyfte fram i sitt anförande? 104 (C) replik: Tack för frågorna, . När det gäller kemikaliearbetet har vi rätt kvinna på rätt post. Där jobbas det väldigt aktivt. Hon kom från EU-arbetet med Reach, och här jobbar hon vidare med de frågorna på den nationella nivån. Vi inser att Reacharbetet inte har räckt till, utan vi måste gå vidare. Hon vet vilka hon ska jobba aktivt mot i EU för att nå en förbättring och en snabbare process i . Hon har också uttryckt att hon förväntar sig ett förslag . Jag tror inte att det kan gå så mycket snabbare med den här frågan även om man hade tillstyrkt motionerna och reservationerna här . Jag tycker definitivt att jobbet går framåt. Lägg gärna detta med december på minnet, så får vi se om det är ett löfte som står sig. De gröna näringarnas utveckling ser jag som lösningen för landsbygden i många fall. Det pågår ett arbete, och jag skulle gärna önska att metangasreduceringsstödet blev mycket större än vad det blev. Men vi har i alla fall fått in en fot i den verksamheten för att kunna ge ett ytterligare tillskott för dem som har livsmedelsproduktion med djurhållning. Regeringen har fördubblat väganslagen och anslagen till järnvägen. Man har också ökat stöd till enskilda vägar. Man har lagt till ytterligare 1 miljard på det finmaskiga vägnätet. Så jag kan inte påstå att man har blundat för detta, utan det är ett stöd som har ökat rejält. 105 (S) replik: Kvinnor i positioner gillar jag. Men hitintills kan det konstateras att man måste ha hela regeringen med sig. Jag lovar att jag ska hålla ögonen på om lyckas få fram förslaget till december. Jag bor ju också på landsbygden. till järnväg känns som nära ur mitt perspektiv. Kostnader för skogsbruket och basindustrin tas upp som ett argument mot vägslitageavgiften. Men då bör man påminna sig om att också bristen på kapacitet, att inte kunna leverera den mängd som man kan producera, utgör en stor kostnad. Vi som bor och driver företag på landsbygden är väldigt beroende av att ha väl fungerande vägar. Man behöver inte resa runt särskilt mycket för att konstatera att det finns ett stort behov av underhåll . Jag tog upp det här årets milda vinter som en av utmaningarna för skogsindustrin när det gäller behovet av tjälsäkringsinsatser. När det kommer till leverans på mindre vägar är det väldigt viktigt med ett bra vägunderhåll. Om man inte kommer fram med sina varor förlorar man inkomster. Dessutom riskerar man att förlora kunder.