prot · H10953 · 2014-01-14 00:00:00 — Kvalificerad yrkesutbildning – som heter – är ingenting som har uppfunnits i och med regeringsskiftet , utan det är resultatet av ett långt och gediget arbete av flertalet regeringar, däribland min egen. Men det gläder mig att den nuvarande regeringen också pratar väl om och människors möjlighet att utbilda sig till viktiga yrken och kanske ännu mer till kommande viktiga yrken som vi inte vet hur de kommer att se ut. Vad som bekymrar mig och som var orsaken till att jag skrev interpellationen är att inte är dimensionerad efter de behov som finns. Runt om i vårt land vittnar både näringsliv och utbildningsanordnare – men framför allt deltagare – om att utbildningen leder till jobb. Den har tillgodosett det utvecklingsbehov som fanns inom just den branschen som har vidareutvecklat sig inom. Statsrådet säger i sitt svar att regeringen satsar på och redovisar en mängd siffror. Dock redovisar hon inte några siffror på de yrkeshögskoleplatser som man har dragit ned på, vilket man har gjort . Det som jag ifrågasätter är om det verkligen är rätt siffror utifrån det behov som finns. Bara var fjärde ansökan om att få starta utbildning beviljas som antalet sökande till varje plats ökar . Vi vet att långtidsarbetslösheten ökar. Den har tredubblats . Över 420 000 människor är arbetslösa i vårt land. Då måste man ändå fundera över hur regeringen prioriterar resurserna. Hade det inte varit fler platser än vad det var 2006 hade det varit väldigt konstigt med tanke på att befolkningen har ökat med 500 000 människor. Jag undrar hur statsrådet ser på det faktum att bara var fjärde anordnare får starta en utbildning när vi har det arbetslöshetsläge som vi har . 137 Statsrådet (FP): Tack, , för möjligheten att diskutera denna väldigt viktiga och populära utbildningsform som utgörs av . Jag känner inget som helst behov av att förfalska någon historieskrivning. Det är en utbildningsform som – precis som påpekar – har vuxit fram med stöd av alla. Som företagsledare hade jag förmånen att anställa flera personer som kom från KY-utbildningen. Jag har goda erfarenheter av det och ser det som en förmån att få vara med och fortsätta att utveckla den skolformen. Jag tycker ändå att man måste kunna få slå sig för brösten när det 2006 fanns 18 000 platser inom Myndigheten för , och 2014 kommer det att finnas 28 000 platser. Det är en substantiell ökning som mer än väl överträffar befolkningsökningen. Det är ett uttryck för en väldigt stark vilja att se till att en lyckad skolform – där det finns fyra sökande till varje plats och där nio av tio får ett jobb efter avslutade studier – fortsätter att växa. ska man komma ihåg att det är en utbildningsform som inte längre kryper men som knappt bara går – det finns mycket kvar att göra. Det är bara sex av tio som får jobb med det de har utbildat sig för. Det är någonting som måste bli mycket bättre. Det är fortfarande problem med hur vi ska lösa utbildningsbehovet när det krävs en större kontinuitet och en större säkerhet än vad som kan erbjudas när man får söka . Det handlar om att förse arbetsmarknaden med tandsköterskor och ett antal andra yrkesgrupper som det finns ett ständigt behov av men också tekniktunga utbildningar där investeringarna är stora. Därför har regeringen tillsatt en särskild utredare som och på dessa och ett antal andra punkter ska se över hur utbildningen kan bli ännu bättre. Men jag känner mig stärkt av den goda utvecklingen och känner mig också övertygad om att regeringen satsar på ett rimligt och bra sätt på att fortsätta att använda sig av för att ge fler möjligheter till arbete och försörjning. 138 (S): Det är lite spännande att regeringen tillsätter en särskild utredare, med tanke på att det alldeles kom en rapport från som heter Regional efterfrågan på kompetens och utbildning inom , som statsrådet säkert har läst. I den rapporten, som är på långt över hundra sidor, har varje län, 21 län, i vårt land själva inventerat sitt utbildningsbehov och tittat på vad de behöver. Vilka branscher behövs framöver? Hur kommer näringslivets och den offentliga verksamhetens behov att se ut framöver? Det är lite grann det som den särskilda utredaren ska göra, som jag tyckte att statsrådet sade. Det finns redan en rapport om det. Varje kapitel i rapporten avslutas med en sammanfattning av hur behovet av yrkesutbildningsplatser ser ut i respektive län. Det finns alltså redan framme. Med tanke på att den rapporten finns och har funnits tidigare – det är ingen ny rapport, utan den återkommer – blir jag lite nyfiken: Varför ger man myndigheten i uppdrag att göra sådana här rapporter om man sedan inte använder rapporternas resultat? En annan sak som jag möter när jag reser runt i landet och pratar om vuxenutbildning och yrkesutbildning, men framför allt lyssnar på vad människor säger, är att vi inte kan hålla på med den här ryckigheten. Ena året kommer det några platser, och tar man bort platser. Så kan vi inte hålla på. Man vet att behoven ser ut så här – det visar ju en sådan här rapport. Det behövs oändligt mycket mer platser än de som finns . Hur man än räknar på det har vi socialdemokrater i budget efter budget lagt betydligt fler platser till än vad statsrådet har gjort. Det är också intressant att jämföra riktiga siffror, men det är svårt att få fram siffror på hur det har sett ut bakåt i tiden för . Regeringen säger ständigt att den skapar fler högskoleplatser, men då kan vi titta på högskoleplatserna utifrån antal personer. var det 431 platser per 1 000 ungdomar, och är det 377 platser per 1 000 invånare. Om det ser likadant ut på har man ju inte ökat antalet platser utan minskat antalet platser. Men det är svårt att få fram de siffrorna. Vi måste jämföra rätt siffror, inte slå oss för bröstet över några siffror som kanske inte är riktiga, med tanke på att befolkningen har ökat så oerhört mycket . Jag vill fråga statsrådet: är det viktigare att sänka skatterna än att satsa på utbildning? Det är ändå det som den här regeringen prioriterar – att sänka skatterna i stället för att satsa på utbildning. 139 Statsrådet (FP): Den här regeringen satsar mer på utbildning än vad den föregående regeringen gjorde. Oavsett mantrat satsar på sänkta skatter i stället för utbildning vill jag möta det med mantrat: Den här regeringen har sänkt skatterna och satsat mer på utbildning. På vuxenutbildning har vi gått från 6 miljarder till 8 miljarder . Det tycker jag talar sitt tydliga språk. Den här interpellationsdebatten handlar om . Där har antalet platser ökat från 18 000 till 28 000. Det är tydliga, konkreta siffror. är det 40 000 studenter som utbildar sig till bagare, it-specialister, betongingenjörer och undersköterskor med demensinriktning. Det är konkreta utbildningsplatser som den här regeringen har satt på plats. Vi kan träta om det är tillräckligt många platser och om vi gör rätt satsningar, men vi är ändå överens om att det här är en bra skolform som vi vill satsa på, utveckla och bygga ut vidare. Jag vill då föra över ljuset till en fråga där vi möjligen inte är överens. Just nu bedrivs det 400 olika kurser inom . 200 av dem bedrivs av privata, vinstdrivande utbildningsföretag. Socialdemokraterna har fattat beslut om att avsevärt begränsa vinsterna i välfärdens företag. Det oroar mig. Därför är min första fråga till : Ingår dessa utbildningsanordnare i de företag som ditt parti föreslår ska få sin vinst avsevärt begränsad? Min andra fråga berör som det regeringsparti eller det regeringsunderlag den regering behöver som förordar. De är än mer tydliga. De vet redan nu att de vill förbjuda företag att gå med vinst. Min andra fråga till är därför: Vilka konsekvenser bedömer du att det skulle få för om inga privata företag alls kommer att verka där? Blir det lättare eller svårare att bygga ut utbildningsformen ytterligare om hälften av dem som levererar utbildning inte ska få en krona i vinst? 140 (S): Det viktiga är väl ändå att vi har utbildningsplatser. Svaret på den första frågan är att vi har fattat beslut på partikongressen om att vi ska ha en hög kvalitet på utbildningsplatserna. Det är vårt beslut, inget annat. Svaret på den andra frågan beror på valresultatet. Vi får först avvakta valet och se vilka partier som kommer att samarbeta efter valet. Statsrådet kan näppeligen veta vilka av de partier som ingår i hennes allians som finns i då. Det vet inte jag heller. Det är inte utan att jag blir lite nyfiken på hur statsrådet tänker kring detta med att bara var fjärde utbildningsanordnare får tillstånd att starta sin utbildning, när vi vet att vi har så hög ungdomsarbetslöshet och så hög långtidsarbetslöshet. I stället för att låta människor gå in i återvändsgränder som fas 3, eller sysselsättningsfasen som det heter , vore det väl betydligt bättre att ge dem möjligheter att utbilda sig och komma ut i riktiga jobb. Precis som statsrådet sade är det här en fantastiskt bra utbildning, och ska vi väl satsa på den i stället för att satsa på inlåsningseffekter som inte leder någonstans. Jag tycker att det är jättekonstigt. Man borde verkligen betydligt bättre än ta till vara denna utbildningsform och satsa resurser. Sedan kan man säga, som statsrådet sade, att vi har olika åsikter om skattesänkningarna. Men de finns ju där. Ni har ju sänkt skatterna med över 100 miljarder. Hade de pengarna använts till att skapa utbildningsplatser eller andra välfärdssatsningar hade det naturligtvis gjort skillnad för folks möjligheter att få jobb. fastnar man i fas 3. Det kan väl ändå inte vara bättre än att satsa på utbildningsplatser. 141 Statsrådet (FP): Det är av de utbildningsanordnare som ansöker om att få en utbildning som får det. Det är ett ständigt ökande antal, och det är en rätt fast andel, . Av dem som inte får det är det en del som erbjuder utbildningar som inte är på eftergymnasial nivå. Framför allt är det utbildningar som inte fyller något arbetsmarknadsbehov. Jag ser framför mig en utveckling där antalet platser inom ram kommer att växa . Jag är noga med att vi ska se till att kvaliteten höjs ytterligare, att man efter sina studier får jobba med det man har utbildat sig till och att vi klarar långsiktigheten. Det finns alltså mycket kvar att göra. Det som oroar mig är om vi efter valet har en regering som vill dra undan mattan för hälften av de leverantörer som vi har av de här väldigt efterfrågade utbildningarna. Det tycker jag borde oroa även . Överläggningen var härmed avslutad. 23 § Svar på interpellation 2013/14:195 om bra och jämställda villkor för alla unga 142 Statsrådet (FP): har frågat mig dels hur jag avser att arbeta för att öka antalet attraktiva offentliga mötesplatser för unga oavsett bostadsort, dels hur fördelningen av offentliga medel till unga kan göras mer jämställd. Jag anser att det är mycket angeläget att det finns attraktiva mötesplatser för alla unga i landets olika delar. Regeringen ger stöd för utveckling av mötesplatser för ungdomar genom det verksamhetsutvecklingsbidrag som fördelar. Bidraget syftar till att anpassa allmänna samlingslokaler till ungdomsverksamhet inom kultur- och fritidsområdet samt till att stimulera sådan verksamhet och utveckla ungdomars mötesformer. Även har enligt sin instruktion till uppgift att verka för förnyelse och utveckling av ungdomars fritids- och föreningsverksamheter. Samma myndighet, , är en av de myndigheter som ingår i regeringens särskilda projekt för jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter. Ett av de delmål myndigheten själv har satt upp är att kvinnor, män, tjejer och killar ska ta del av de bidrag som fördelas i lika hög utsträckning. Regeringen har uppdragit åt att fördela stöd till utvecklingsprojekt som bidrar till jämställda offentliga miljöer i städer och tätorter. Flickors och pojkars intressen och behov ska särskilt uppmärksammas. har också i uppdrag att ta fram en vägledning om planering och utformning av barns och ungas utemiljö, bland annat skolgårdar. Därutöver har regeringen gett i uppdrag att genomföra en tematisk analys av unga kvinnors och unga mäns fritid. I genomförandet ska särskilt beaktas arbete och metoder för jämställdhetsintegrering och antidiskriminering inom andra områden. I uppdraget ingår också att beskriva nationella och lokala initiativ som vidtagits för att utveckla analyser, uppföljningar och utvärderingar när det gäller ungas fritid och organisering. Jag delar engagemang för bra mötesplatser och jämställda villkor för det unga föreningslivet, och jag konstaterar att mycket som vi båda två kan glädjas åt nu sker. 143 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Jag återkommer till det. Jag har ställt den här interpellationen med utgångspunkt från ungas likvärdighet, jämställdhet och möjligheter. Jag är säker på att vi framgent kommer att diskutera planering och utformning av barns utemiljöer och skolgårdar, men jag tror att det blir en annan interpellationsdebatt. Det finns säkert anledning att ha den också. Vi ser på flera sätt hur resultaten sjunker i skolan. Ungdomsarbetslösheten är skyhög. Andelen mambor, alltså unga vuxna som bor hemma, ökar i hela landet. Löneskillnaderna mellan män och kvinnor ökar, även om det i ungdomsgrupperna inte är så stora skillnader. Just för ungdomsgrupperna är det kanske de fackliga organisationernas arbete som är viktigast för att lönerna hålls lika och jämställda. Jag har ställt den här interpellationen utifrån att det är under uppväxtåren som förutsättningar skapas för ett gott och jämställt samhälle. redovisar i sin rapport 13 att fritiden är det som värderas högst av unga i åldern 16–. Tjejer och killar är ungefär lika nöjda med sin fritid, men det är vanligare att tjejer i åldern 16–har avstått från att delta i en fritidsaktivitet av rädsla för att bli dåligt bemötta eller för att samlingslokalen anses oattraktiv eller illa placerad. kan se att antalet tjejer och killar ökar bland det totala antalet medlemmar i de ungdomsorganisationer som fördelar statsbidrag till. Men av rapporten kan man också utläsa att fördelningen blir alltmer skev. var av organisationernas medlemmar tjejer och killar. var tjejer och killar av dem som fick ta del av statsbidraget. I fråga om fördelningen av statliga offentliga medel till ungas organisering, idrott och kultur i åldersgruppen 13–kan man utläsa att killar får den största andelen. När det gäller ungas kulturaktiviteter och fritid har vissa initiativ tagits för att öka jämställdheten bland unga. Det finns både lokala exempel och nationella initiativ för att öka jämställdheten inom idrotten och kulturlivet. Undersökningen visar dock att arbetet inom båda dessa områden har en lång bit kvar innan en jämställd fritid för tjejer och killar uppnås. Drogfria offentliga miljöer är ett viktigt komplement för att skapa jämställdhet och bra förutsättningar för unga. Men det offentliga rummet behöver inkludera och välkomna alla oavsett ålder, om de är tjejer eller killar och deras förhållande till alkohol. stämmer väl överens med vad ungdomsorganisationerna framför om bristen på attraktiva mötesplatser. Att uppleva otrygghet och i vissa fall rädsla för att vistas i det offentliga rummet är betydligt vanligare hos tjejer än hos killar. En större andel tjejer än killar upplever även att otryggheten påverkar deras livskvalitet i de delar som ungdomar upplever som allra viktigast. Jag tror, fru talman, att statsrådet har mer att prestera i de här frågorna än hon har visat i sitt svar. 144 Statsrådet (FP): Den rapport, Fokus 13, som citerar ur är ett uttryck för hur vi i regeringen försöker jobba med de här frågorna. Vi satsar på att ta fram kunskap och att sammanställa och sprida den. Vi har den som underlag för fortsatt arbete för att bekämpa och bemästra de könsmaktsstrukturer som jag aldrig skulle drömma om att påstå kommer från Socialdemokraterna – inte från några andra vänsterpartier heller för den delen. Det är någonting som vi gemensamt arbetar med för att göra bättre. Jag tar gärna emot konkreta förslag från på vad vi mer ska göra. Vi tar fram och investerar våra skattemedel i ambitiösa rapporter som visar det som vi nu kan diskutera: det häpnadsväckande och tråkiga faktum att obalansen mellan tjejers och killars organisering har ökat. Vi måste försöka ta reda på vad detta beror på. Kanske beror det på det man också kan läsa i undersökningen: att unga män är mycket aktiva i idrottsföreningar men också i dator- och roll- och konfliktspelsföreningar, som ökar mycket. Vad gör vi då åt det? Ja, att den myndighet som fördelar bidragen nu jobbar med jämställdhetsintegrering, som den här regeringen har satsat miljardbelopp på, är ett klokt och bra steg. Att de själva formulerar som en målsättning för sitt arbete att män och kvinnor, killar och tjejer ska få lika stor del av våra gemensamma resurser när det gäller fritidsorganisering är ett utomordentligt bra steg. Sedan har jag redovisat ett antal uppdrag som ligger på . Jag nämnde också uteplatser. Det kan vi ta bort; det var två andra uppdrag som ligger i linje med det vi diskuterar här. Jag känner mig stolt över det vi gör och tar gärna emot ytterligare förslag från . 145 (S): Ungdomsorganisationerna lyfter på olika sätt fram att skillnaderna i landet ökar. Skillnaderna i landet har ökat mer , och skillnaderna i landet när det gäller förutsättningarna för ungdomars fritidsaktiviteter är större nu under den borgerliga regeringen än de var tidigare. Det kanske är trender och så vidare som gör att det blir en skev fördelning , men visar det sig att man har gått från en sned fördelning till en snedare fördelning. Jag undrar då vad man ser för faktiska förslag från den borgerliga regeringen. Syns det någonting i budgetpropositionen? har man anslagit 10 miljoner för att presentera en ungdomspolitisk proposition , vilket är bra. Kommer man i propositionen som presenteras , enligt vad jag såg i listan, att använda verktyg för att rätta till den snedfördelning som vi kan se ? Både ungdomsorganisationer och pekar på att denna snedfördelning förvärras. Jag tror att och har goda intentioner i dessa frågor. Men har man mandat att föreslå något som verkligen gör skillnad? Eller kommer att sätta stopp för det? Det blir nämligen en budgetpolitisk fråga, och då blir det egentligen som sitter där med facit. Det handlar ju om pengar också. Förutsättningarna ser inte likadana ut i kommunerna. Det är ganska stora skillnader mellan en förortskommun till en storstad, en välbärgad förort eller en glesbygdskommun. Det finns olika möjligheter i de olika områdena, men man kanske inte som ung upplever att man ges de förutsättningar man borde ges i hela landet. Detta är bara något som man borde kunna lyfta fram. Vi vet redan att det är trångt om platser för idrottande ungdomar i storstadsområdena. Många vittnar om sena träningstider, om att det i många storstäder är dyrt att vara med i en idrottsförening eftersom idrottsanläggningarna är för få eller felutformade. Kommunerna väljer i större utsträckning att bygga stora arenor i stället för anläggningar som passar ungdomars idrottande bättre. Om detta är en trend borde politiker kunna göra något åt det, om man vill göra något åt det. Det ger nämligen följdverkningar framöver. De förutsättningar som ungdomar och unga vuxna växer upp med får följdverkningar in i vuxenlivet. Har verktyget till en förändring? Kommer det rejäla förändringar i den ungdomspolitiska propositionen som kan göra skillnad för dagens ungdomsgeneration? 146 Statsrådet (FP): Att vara statsråd, riksdagsledamot och att hålla på med politik handlar om att ha verktyg för att bemästra eller göra det bästa av ganska många förutsättningar och förhållanden som man inte styr över. En av dem är internationella lågkonjunkturer. En annan är urbaniseringens krafter, och en tredje är könsmaktsordningen. Jag kan inte ta på vare sig mina eller regeringens axlar att helt utradera dessa problem. Men jag känner mig stolt över hur vi jobbar med alla dessa frågor. Vi har under , under en av de längsta och djupaste lågkonjunkturerna i historia, lyckats värna de svenska statsfinanserna och den svenska välfärden på ett fantastiskt sätt. Vi har lyckats sänka skatter som välfärden har vuxit. Människor har fått mer i plånböckerna som vi kan se förbättringar på välfärdens alla områden. Det får man vara nöjd med som det alltid finns saker som vi vill arbeta med och som ska bli ännu bättre. På samma sätt är könsmaktsordningen äldre än vad både jag och är. Vi får aldrig ge upp arbetet för att män och kvinnor, killar och tjejer ska ha samma möjligheter att forma sitt liv och att forma samhället. Det gäller ned på nivån för goda fritidsaktiviteter. Jag menar då att en fajt från mitt departement som har gett 10 miljoner till en ungdomspolitisk proposition redan är en vinst. Det leder till att vi kan göra ännu mer, vid sidan av det som jag redan har berättat om. Ett annat steg är att jobba med jämställdhetsintegrering och att satsa resurser och tid för att våra myndigheter som ansvarar för frågorna ska bli ännu bättre på att nå målet att tjejer och killar ska få lika stor del av de resurser vi avsätter gemensamt. Jag kan avslöja att vi i den ungdomspolitiska propositionen, som ännu inte har skickats över till , också kommer att ta upp just frågan om att stödja kommunerna i deras ungdomspolitik. Det är ett viktigt steg för att öka möjligheterna till likvärdighet och goda möjligheter till fritid runt om i hela landet. 147 (S): Tack, statsrådet! Det känns som om vi kommer att få anledning att debattera den här frågan fler gånger, inte minst när propositionen avlämnas till . Det är ganska tydligt att en företrädare för den moderatledda regeringen som vanligt är väldigt nöjd. Det finns mycket att glädja sig åt, vilket statsrådet också lyfter fram i sitt svar. Det är tydligt att man är nöjd med utvecklingen, nöjd med vad man åstadkommit, nöjd med att man prioriterar skattesänkningar före andra viktiga samhällsinvesteringar. Jag känner mig nöjd med att vi föreslår en annan politik. Vi föreslår satsningar för att stärka skolan och för att ge förutsättningar för unga att komma ut i arbetslivet. Vi gör satsningar på kommunerna för att kommunerna ska orka med satsningar på kultur och idrott. Vi föreslår i årets budget förstärkningar på idrotten och friluftslivet med för att underlätta och skapa större tillgänglighet till idrottsanläggningar och friluftsverksamhet för ekonomiskt utsatta barn genom att kunna hålla nere avgifterna och därigenom öka möjligheterna. Det är ett val, fru talman, som vi gör politiskt. Vi gör valet att satsa på ungdomsgenerationen . Det finns all anledning att återkomma till regeringens förslag, till det som regeringen föreslår. Det finns stora skillnader i politiken. 148 Statsrådet (FP): Jag har tillbringat i politiken, de flesta av dem i opposition. Man kan vara nöjd med den politik man presenterar, och det är trots allt rätt kraftfullt att ha möjlighet att inför en framtidsdiskussion kunna jämföra med hur andra länder i vår omvärld har lyckats under en mycket besvärlig period. När resurserna till vård, skola och omsorg fortsätter att öka under en sådan besvärlig tid, som människor får mer i plånboken, tycker jag att man får bygga en trovärdig framtid i samma stil även på den historia som ligger bakom en. Också jag känner mig besviken och oroad över den tendens som vi nu ser till att fler killar än tjejer får del av det offentliga stödet till fritidsverksamhet, och jag är fast besluten att göra vad som står i min myndighetsmakt för att rätta till det så att det blir bättre igen. Vi har redan en plattform med kunskap som vi kan bygga vidare på. Jag ser fram emot fortsatta debatter, inte minst när propositionen har kommit. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: EU-dokument KOM(2013) 937 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 260/2012 när det gäller övergången till EU-omfattande betalningar och autogireringar 25 § Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: