prot · H10954 · 2014-01-15 00:00:00 — Men mitt ansvar är att reda upp den sörja som har skapats i svensk skolpolitik . Det ansvaret tar jag, och det är den mest kraftfulla omläggning som över huvud taget gjorts i svensk skolhistoria. Era ministrar fick avgå, för de gjorde ingenting åt problemen. gör nu den största omläggningen i hela , och det beslutet togs före den senaste PISA-undersökningen. Vi insåg nämligen att det var på väg åt detta håll, och det är därför vi gör alla dessa reformer. ska komma tillbaka, och det är alliansregeringen som har vägen för att komma tillbaka. 68 (MP) replik: började i ett tidigare replikskifte med mig att tala om en gammal valaffisch, så jag tänkte att jag skulle ta med en gammal valaffisch från . På den står det Framtidens nyheter: svenska skolan världsbäst på kunskap, och den är . Det var ju vällovligt, men står vi här 2014. Man kan diskutera vad PISA-undersökningen mäter, men alla lär vara överens om att den inte har utsett till världsmästare när det gäller att ha en kunskapsskola. Min fråga till blir alltså helt enkelt: På vilket sätt ska du få skolan att bli den plats där eleverna får ta plats och får den tid med lärarna som gör att var och en av eleverna känner att de efter sina förutsättningar och behov får tillfälle att bli den där kunskapshungriga, nyfikna elev vi så väl behöver i den svenska skolan? Den eleven ska gå ut ur den svenska skolan, vara innovativ och kunna vara en tillgång på den svenska arbetsmarknaden – och känna sig uppmuntrad att vara det. Det är nämligen det skolan ska göra. Den ska ställa eleverna redo för framtiden, både för en arbetsmarknad och för att de personligen ska kunna växa. Vi – du och jag – vet nämligen inte hur samhället kommer att se ut . Vi behöver kunskapstörstande elever i skolan, och för det behöver vi mer fokus på att lärarna ska ha tid med eleverna och ge dem stöd så att de får detta efter sina förutsättningar. Jag skulle alltså helt enkelt vilja fråga på vilket sätt vi nu ska tro att du vill göra den svenska skolan världsbäst på kunskap? 69 Utbildningsminister (FP) replik: Jag tackar för att du har med dig en folkpartistisk valaffisch, . Jag har faktiskt med mig en miljöpartistisk. På den står det Ge kunskap – inte betyg. Det är förklaringen till att befinner sig där det befinner sig. Nej till betyg är budskap. (Applåder) Affischen är . Det var då ni styrde, och det är detta som är bakgrunden till att vi har problem. Det fördes en skolpolitik som inte respekterade att vi måste ha kunskapskrav i skolan. Jag är uppvuxen i ett textilarbetarhem. Mina föräldrar hade folkskola. Det hade i stort sett alla i det lilla samhälle där jag växte upp. Det fanns nästan inga akademiker förutom lärarna, prästen och provinsialläkaren. En skola för alla måste ta hänsyn till att alla inte är akademiker. Alla ungdomar får inte pushning hemifrån. Då är det väldigt viktigt att skolan har krav. Om skolan är kravlös och man säger att eleverna själva ska ta ansvar eller att föräldrarnas bakgrund ska spela roll kommer det att bli en väldigt ojämlik skola. Skolan måste ha väldigt tydliga förväntningar på alla barn. Skolan måste ha kunskapskrav på alla barn. Man måste hjälpa dem som har svårt att nå kraven. måste man dock ha kraven. Man hjälper ingen genom att vara kravlös i skolpolitiken, . Er politik ihop med de rödgröna, som gick ut på att ta bort alla examina, betyg och kunskapskrav – ta bort den typen av incitament för förkovran och kunskapsribbor som eleverna skulle klara av att passera – är det som har skapat den svenska skolkrisen. Den skolpolitiken har varit så grym mot barn som kommer från underprivilegierade förhållanden. byter nu politik och vänder sig bort från flumskolan. Vi är på väg mot en kunskapsskola. 70 (MP) replik: Det är verkligen fantastiskt hur kan vara den som står i en talarstol i och är den bästa på att skylla ifrån sig. När det gäller ämnet skolan, som har debatterats så mycket och där vi redan har flera forskare som har tittat på ämnet och varit ute i debatten, tror jag inte att det är ärligt att säga att detta att inte hade betyg från sexan har gjort att vi har den skolsituation vi har . Vi har lärare som använder jättemycket av sin tid till byråkrati, bland annat till att följa upp de nationella prov som har införts till höger och vänster för att likrikta skolan på olika sätt. Det har man gjort i stället för att bygga på de metoder lärarna själva sade att de ville ha som verktyg för att kunna följa upp var och en av eleverna när det gäller kunskap. Det är din kunskapssyn, bland annat att estetiska ämnen plötsligt inte har någon roll i skolan, som är förlegad, . Det är det forskarna säger: Vi behöver en bra tydlighet i skolan där bra lärare kan ge även till exempel estetiska ämnen. Det är din kunskapssyn som har förstört, inte betygssystemet. 71 Utbildningsminister (FP) replik: Jag hör från så många lärare på mellanstadiet som sätter betyg i sexan – det är första året – att det har varit ett jättejobbigt år. Jag frågar: Varför då? De svarar: Jo, vi har haft jättemånga möten i skolan. Jag frågar: Om vad då? De svarar: Ja, nu börjar vi diskutera vad eleverna egentligen ska lära sig i de olika ämnena – hur når vi dit, och hur kan vi nå ännu längre? Det har varit möte efter möte, och vi har varit tvungna att diskutera det nu när vi har det nya betygssystemet. Jag frågar: Jaha, men har ni inte gjort det innan då? De svarar: Nej, inte alls – då talade vi om andra saker på våra möten. Det är precis detta vi är ute efter. Betyg skapar en resultatfokusering i skolan, för resultaten blir viktiga för eleverna, för föräldrarna och för skolan själv. Denna resultatfokusering kommer att leda till ökade resultat . Man börjar fundera på varför vi inte har högre resultat. När det gäller PISA-mätningen har du och sagt att kunskap inte går att mäta, men känner ni att ni kan komma åt regeringen och hänvisar till PISA-mätningen. PISA-mätningen är den största kunskapsmätning som finns. Den utgår från och mäter kunskap, och sedan ser vi hur vi ska komma vidare. Det är precis det betyg är: ett sätt att mäta kunskap och fundera över hur vi blir ännu bättre. 72 (SD) replik: Vi går snart in i den första av årets två valrörelser. Det handlar först och främst om Europaparlamentsvalet, och inledde sitt anförande med att tala om EU-frågorna och komma med en massa beskyllningar – bland annat, förmodar jag, mot , eftersom vi är ett av de två partier pekade ut som kritiska till det monsterbygge som äger rum. När vi går in i en valrörelse är det viktigt att vi visar på tydliga skillnader mellan partierna. Det handlar framför allt om vad man vill vara tydlig i, vad man vill med EU-samarbetet och vad man vill med ett europeiskt samarbete över huvud taget. Att är för EU och för EMU råder det ingen tvekan om – det känner vi väl till. Färre känner till vad ni egentligen vill i förlängningen, vad ni har för visioner för det europeiska samarbetet. I oktober månads partiledardebatt här i kammaren tog upp frågeställningar om ordförandes uttalande om att EU måste utvecklas till ett federalt statsbygge där de europeiska länderna reduceras till federala stater. , EU-minister tillika Folkpartikollega till , sade i SVT:s Agenda att hon inte hade några principiella eller ideologiska invändningar mot att utveckla EU mot mer federalism och överstatlighet men att tidpunkten inte var den rätta. fick frågan av om när tidpunkten är den rätta. valde att inte svara på frågan. I stället talades det om att alternativet till EU skulle vara förintelsen och så vidare. Jag skulle vilja veta av och om ni är beredda att löpa linan fullt ut och reducera de nationalstater som finns i till federala stater i en stor monsterstat där påverkar alltmer och bestämmer allting så att nationalstaterna i därmed upphör. Det skulle ändra vårt samhälle, vårt land, fundamentalt. Jag vill att klargör detta. 73 Utbildningsminister (FP) replik: Jag är inte för ett upplösande av nationalstaterna, om det var det som var frågan, men jag tycker att vi ska ha ett starkt europeiskt samarbete. Det är inte bara detta med fred och demokrati som är viktigt. Det är själva utgångspunkten, och det är därför som EU är grundat. Alla dessa länder som har olika utgångspunkter, olika historia, olika bakgrunder, olika kulturer och så vidare har ändå bestämt sig för att samarbeta. Och det var vis av historiens erfarenhet som man bestämde sig för att göra detta. Det var ingen slump, inget lätt beslut för många länder. Länder som hade varit fiender i generationer bestämde sig för att göra detta, för man ville inte tillbaka till den tragiska utveckling som vi har haft . Det är inte bara det, utan det handlar också om jobb och välfärd. Huvuddelen av de produkter som görs i vår exportindustri säljs till . Den inre marknaden har betytt väldigt många jobb i . Lämnar man detta får man ökad arbetslöshet. Just nu är euron under omarbetning, så det är inte aktuellt att gå in just . Men , när eurosamarbetet är reformerat, bör också vara med. Det är uppfattning. Våra främsta industriledare säger också att vi förlorar jobb i på att vi inte är med. Den svenska kronan har fluktuerat kraftigt mot euron under . Vi skäms inte utan står för att vi är för ett europeiskt samarbete, och vi tycker att det ska utvecklas. Det är viktigt för att hålla ihop vår kontinent mot bakgrund av den historia vi har men också för vår ekonomi, jobben och välfärden. Hur ser vision för ut? Kan du inte berätta hur visionen ser ut när EU ska upplösas och ska lämna EU? Vi har upplevt det uppsplittrade tidigare. Hur ser den visionen ut? 74 (SD) replik: Det är glädjande att tar avstånd från uttalande. Det som är oroväckande är att ofta utpekas som kronprinsessan i och eventuell efterträdare till . Med den inställning som hon har är det en oroväckande utveckling inom , om man nu vänder och intar den ställningen i stället. Det är glädjande att tar avstånd från att upplösa nationalstater, för det är det som det i förlängningen innebär när man ska bilda den federala staten. är absolut för ett europeiskt samarbete – vi vill ha frihandelsavtal och så vidare – men vi tror att ett bra samarbete för fred bygger på suveräna stater. Det bygger inte på ett monsterbygge där man tvingar stater till vissa gemensamma värderingar. Vi har sett vad som har hänt i andra unioner. Vi har sett vad som händer när man tvångsansluter länder i olika unioner och kommer med överstatliga propåer. Vi har sett det i , , och så vidare. Allt fler vill ha makt över sin egen vardag. 75 Utbildningsminister (FP) replik: Det är en oerhört grotesk argumentation att jämföra Europeiska unionen med . Det är så magstarkt att man häpnar. var en diktatur, en av världens värsta. Den grundades med våld och hölls ihop med våld. Så fort människor själva fick bestämma valde alla länder att gå ur den efter murens fall. I EU är det precis tvärtom. Vartenda land som har gått in har gjort det av egen fri vilja efter demokratiska beslut i val och folkomröstningar. Varje ökning av EU:s befogenheter sker efter beslut och godkännande i folkvalda parlament. Bara fria demokratier, liberala och öppna länder får vara med i EU. Det är väl där skon klämmer, , att ni är emot öppenheten och öppna gränser. Det som EU bygger på är att vi ska kunna samarbeta mycket och vara tillsammans med andra. Ni vill inte det. Ni vill bygga murar runt . Där står vi väldigt långt ifrån varandra. 76 (V) replik: Fru talman, och åhörare! tog med rätta upp bakslaget i PISA-undersökningen i sitt anförande och uttryckte sin sorgsenhet över resultaten. Det finns faktiskt ett område där är i världstopp, enligt , och det är undervisningen i svenska. Bara är bättre på det. Skämt åsido, svensk skola har enorma utmaningar framför sig för att komma tillbaka till en utbildning där elever inte lämnas bakom de andra, där man klarar kraven, där man går ut och gymnasieskolan med godkända betyg. har hållit ett enormt tempo i sina reformer. har det gått så snabbt att han har fått återta en del av dem. Det är intressant att se att du börjar backa från en del av grundstommarna i det som jag uppfattar som den borgerliga skolpolitiken, och det är själva marknadstänkandet, att skolan är en marknad som andra marknader. Det är ju det som har lett till att man inte litar på skolan längre, att man tänker att man kanske inte kan låta sina barn börja i den närmaste skolan, för de kanske inte får en bra utbildning där. Skolan ska inte vara en marknad. Skolan ska vara jämlik och rättvis och ge alla barn en bra start i livet. Här finns ett ideologiskt dilemma för borgerligheten i att släppa in vinstintresset. Jag har med intresse sett hur du börjar angripa riskkapitalbolagen, som är de mest kortsiktiga ägarna, som olämpliga i skolan. låter du nästan lite grann som jag. Det kommer några följdfrågor här som splittrar regeringen på ett intressant sätt inför valet när det gäller synen på riskkapitalbolagen i skolan. Är det bara de nya riskkapitalbolagen som du är emot? Tänker du också se till att och , som ju är gigantiska aktörer med massor av pengar, får dra sig ur skolan? Eller ska bara vissa riskkapitalbolag få finnas där? Ska de andra som plockar ut massor av vinstpengar i egna fickor och har låg lärartäthet och få specialpedagoger få fortsätta, bara de inte finns i riskkapitalbolagsform? 77 Utbildningsminister (FP) replik: Vi ska nu analysera PISA-undersökningen väldigt noga. Det är inte bara så att poängen gått ned, utan man får också väldigt många förklaringar när man studerar den noggrant på djupet. Vi ber nu en internationell skolkommission att göra detta med framstående experter, men redan i den analys som PISA-ledningen i har gjort ser vi ett antal saker. Alla de länder som ligger bra till inklusive , som nämnde – sjunker något i PISA-undersökningen men ligger hästlängder före – har betyg tidigt, har studiedisciplin och har hög status på läraryrket. De har ett antal saker som vi i har saknat. Man kan sedan titta på ett par andra saker utöver det som tar upp: segregationen och fritt skolval. Enligt är skolsegregationen i bland de minsta i världen. Den har dessutom legat still . Den har inte ökat, vilket ständigt påstår. Det finns inga som helst belägg för det, om vi nu ska hålla oss till vetenskap och forskning. Det finns inga belägg för att skolsegregationen och den socioekonomiska sammansättningen av elevgrupper på olika skolor skulle ha förändrats , när ni själva styrde. Det finns heller inga som helst belägg i för att det fria skolvalet skulle vara orsaken till att resultaten sjunker i . När det gäller riskkapitalbolag kan man diskutera dessa frågor även om det inte påverkar resultaten. Man kan vara för eller emot dem ändå. Jag är för friskolor. Jag tycker att det ska finnas valfrihet. Det är en fantastisk reform att föräldrar får bestämma vilka skolor deras barn ska gå i. Däremot tycker jag, vis av erfarenhet, att ett par saker behöver omprövas. Det handlar om de kortsiktiga ägarna. Det är att förenkla att säga att det är riskkapitalbolag. Det är de företagsägare som är kortsiktiga till sin natur, dock oftast riskkapitalbolag, som inte bör vara ägare av friskolor. Det är en ståndpunkt som vi har kommit fram till, visa av erfarenheterna. Men linje innebär att förbjuda friskolor över huvud taget, och det är inte aktuellt. Valfriheten och friskolorna har kommit för att stanna. 78 (V) replik: Jag tror inte att riktigt hann svara på frågan, så jag ställer om den för säkerhets skull. Det är en väldigt intressant, djupgående och ideologisk splittring som går rakt igenom regeringen nu i synen på vinstintresset i skolan. och står ju väldigt långt ifrån varandra i retoriken . Då är min fråga: Om du inte vill att nya riskkapitalbolag ska in – och jag är överens med dig, – varför ska då få vara kvar? Ska inte han också ut ur den svenska skolan? Eller är det vissa riskkapitalbolag som ska få plocka ut vinstpengar direkt till de öar där de brukar husera? Det är den ena frågan. Den andra frågan är: Om man byter bolagsform och plockar ut lika mycket pengar som i stället för att gå till lärare, lokaler och specialpedagoger går till någon som berikar sig, är det mer okej än att vara ett riskkapitalbolag? linje är retorik, men den är i grunden oklar. Vad menar ni egentligen? 79 Utbildningsminister (FP) replik: Det finns ett antal företag som har som företagsidé att gå in och äga kortsiktigt. Det är själva kärnidén i företaget. Man upprättar en fond, går in och äger 5–och går sedan ur. Det är inte svårt att identifiera dessa ägare, för de säger öppet att det är idén. Vi kallar detta lite slarvigt för riskkapitalbolag. Det är ingen juridisk form utan ett ord vi använder oss av. Formen är dock att de går in och äger kortsiktigt, vilket de säger öppet. Dessa ägare är olämpliga. Att äga skolor ska vara långsiktigt. Jag har dock inga som helst problem med att framgångsrika friskolor går med överskott. Ska vi få friskolor och ägare som går in och investerar och tar risker kan det inte bara vara tillåtet att gå med förlust. Man måste också få gå med vinst. Om det bara är tillåtet att gå med förlust startas inga friskolor. Detta gäller all företagsamhet. Jag begär inte att ska förstå dessa drivkrafter, men de är grunden för hela västerlandets ekonomiska framgång. 80 Näringsminister (C): gjorde ord som twerka, gubbploga och carpa entré i det svenska språket. Det var också året då ordet landsbygd plötsligt dök upp på varje partiledares tunga. Som centerpartist kan jag knappast göra något annat än att välkomna dem in i en debatt som har pågått utan dem . Tyvärr verkar inte taktiken ha åtföljts av särskilt mycket tankemöda från oppositionens fyra partier. Det de säger rimmar nämligen illa med det de föreslår. De talar om lokal utveckling men vill i praktiken göra det svårare att bygga vid vatten, trots att vår strand- och kustremsa tar sig nio och ett halvt varv runt jorden. De säger jobb men menar sysselsättningsplatser. De talar om grön skatteväxling men menar röd skattehöjning. De prisar entreprenörer men tvekar inte med att låta dessa betala priset för en budget med stora hål. Hästlasagne var ytterligare ett nyord i det svenska språket 2013. Det betyder ungefär att innehållet i en produkt inte riktigt stämmer överens med marknadsföringen. Det är dags att oppositionens politik får en korrekt innehållsförteckning. är det val, och förtjänar att få veta vad det köper. En av anledningarna till att landsbygdsborna blir färre är att de är äldre än genomsnittssvensken. En av de största utmaningarna är därför att ge unga som vill en möjlighet att stanna kvar på mindre orter, att flytta tillbaka eller att flytta dit . För att detta ska bli möjligt krävs attraktiva samhällen. Det betyder bra kommunikationer och bra bostäder, men framför allt betyder det jobb. Det går inte att gena i kurvorna. Det finns inga magiska tillväxtpreparat eller glesbygdsdopning. Jobben måste komma först. Här finns ett av de viktiga vägskälen inför valet . Jag är övertygad om att det är låga kostnader för att anställa människor som leder till jobb. Det gäller särskilt unga, som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Oppositionen väljer som bekant en annan väg. Genom att lägga sten efter sten i företagens skatteryggsäck skapar de krökta ryggar, färre jobb och större klyftor mellan samhällsgrupper och mellan stad och land. Den som hävdar att den bryr sig om hela landet, den som kallar sig solidarisk blir svaret skyldig. Hur ska fler jobb skapas om entreprenörerna går på knäna, svettas och sliter under tyngden av 30 miljarder i ytterligare skatt? Ungdomsarbetslösheten finns överallt, men på landsbygden och i många mindre samhällen går det sämre än för landet i övrigt. 140 000 unga människor saknar ett jobb att gå till. Det delar , det gör att vi växer i otakt och det gör att vi får samhällen där ilskan och utanförskapet växer som framtidstron minskar. Det oroar mig. Jag är övertygad om att detta även håller och vakna om natten. Men problemet är som vanligt inkonsekvensen mellan vad de säger och vad de gör, mellan hur de deklarerar varan och vad som finns i den. Ett av de största sveken med Socialdemokraternas hästlasagnepolitik är att den slår undan benen för unga människor och för människor som har jobb i de branscher som växer snabbast, nämligen inom tjänstesektorn. En dubblad restaurangmoms skulle innebära att tusentals småföretag som precis fått näsan över vattenytan åter får börja trampa vatten. Bara för landsbygdens restauranger och turistföretag innebär S-politiken en halv miljard i ökade kostnader. Den verkliga smällen kommer för småorternas företag, som får 2,3 miljarder i höjda kostnader för unga anställda. Totalt handlar den tredubblade arbetsgivaravgiften för unga om 14 miljarder i höjda kostnader för dem som anställer unga människor. Att Socialdemokraterna sedan satsar lite på export och regionala företagsförmedlingar kan ses som en ganska klen tröst i sammanhanget. Det är som att lova en surfplatta till barnet i julklapp och leverera långkalsonger. Till sitt dream team har och rekryterat en mycket offensiv vänsterytter. levererar också lovord över hela . Men även gör saker som inte stämmer överens med vad han egentligen tycker. Förutom välfärdsföretag vill han förbjuda bemanningsföretag. Det är en bransch där mer än en fjärdedel av de anställda är . Många av bemanningsföretagen finns där jobben behövs som mest, på mindre orter och inom industrin runt om i landet. stannar inte där. Eleven ska inte längre få välja skola. Undersköterskan som har tröttnat på den kommunala verksamheten ska inte längre få välja arbetsplats. Kvinnan som ska föda barn ska inte längre få välja barnmorska. förbudslista är snart lika lång som listan på hans skattehöjningar, och det är verkligen en prestation. Det finns som sagt ingen glesbygdsdopning. Den som vill skapa tillväxt i hela landet måste börja med jobben. Vi behöver skapa fler jobb, framför allt i branscher som anställer många unga eller många människor som står långt från arbetsmarknaden. Vi behöver också bli bättre på att matcha de jobb som finns med de människor som saknar arbete. som ungdomsarbetslösheten är hög är behovet av arbetskraft inom vissa branscher och på många orter stort. Det handlar om jobb i många sektorer, inte minst i de praktiska. Tusentals jobb behövs , exempelvis inom de gröna näringarna. Ett bra sätt att matcha efterfrågan är regeringens YA-jobb, yrkesintroduktionsanställningar, som dagen till ära träder i kraft . Det är ett viktigt första steg i möjligheten att skapa jobb till unga där utbildning och arbete kombineras. I ett första steg kommer dessa avtal att gälla endast kollektivavtalsanslutna företag. Det innebär att många små företag som av olika anledningar saknar avtal inte får möjlighet att erbjuda unga människor jobb. vill därför i ett senare skede ge fler företag möjlighet att använda YA-jobb. Det skulle öka möjligheten för riktigt små företag att anställa sin första, andra och tredje kollega. Vi vill också förändra Arbetsförmedlingen i grunden och låta den sökande själv få välja sin arbetsförmedlare genom en så kallad jobbpeng. Det är ett annat sätt att förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlare skulle till exempel kunna nischa in sig på vissa branscher, vissa regioner eller vissa åldersgrupper för att på detta sätt matcha företag mot arbetslös. Ytterligare en viktig reform handlar om att minska avståndet mellan företag som anställer och dem som pluggar. Här behöver vi arbeta vidare på det spår som vi har påbörjat, nämligen ett eftergymnasialt lärlingssystem likt det man har i . Då kan statusen höjas på det praktiska kunnandet som arbetslösheten minskar och matchningen förbättras. Vi behöver helt enkelt göra det enklare för unga människor att ta det där första gyllene steget över tröskeln och in på arbetsmarknaden. Alla unga förtjänar en chans. Att vara ung är, som ni känner till, ett övergående problem. Men de strukturer som stänger många unga ute har varit stora – år . Vi måste fortsätta att sänka trösklarna för unga att komma in på arbetsmarknaden.