prot · H10979 · 2014-03-06 00:00:00 — Att då låsa in vår energi kanske ger kortsiktiga fördelar för men är ingen bra lösning på , då är ett handelsberoende land som är starkt beroende av hur den ekonomiska utvecklingen är i andra länder. Det kanske till och med är så att de mycket kortsiktiga fördelarna med att låsa in energin inte ens finns. Anledningen är att många av våra svenska exportprodukter, exempelvis lastbilar och basstationer för att ge två exempel, består av komponenter som importeras till . Både och våra europeiska grannar har mycket att vinna på att protektionismen bekämpas. Energin har även säkerhetspolitiska aspekter, vilket borde ha blivit klart för de flesta efter de senaste dagarnas utveckling i , där nu har gått in på . Ett land som , som är industriella motor, är särskilt utsatt då de är starkt beroende av rysk energi, som de har beslutat att avveckla en fungerande och koldioxidneutral energikälla som kärnkraften. riskerar nu ett energiunderskott som på något sätt måste kompenseras, antingen genom import eller genom att ny produktionskapacitet tillförs. Även våra baltiska grannar är i en utsatt situation om och använder energivapnet. De baltiska staterna är starkt beroende av rysk el och gas. Byggandet av Nordbalt – en sjökabel som sammanlänkar elnäten i och – som regeringen gav klartecken till är mycket viktigt ur ett energiförsörjningsperspektiv oavsett hur agerar framöver. När jag tittar på betänkandet – och är jag mer inne på motionsdelarna – kan jag när det gäller staten på elmarknaden, elnätsutbyggnad och tillståndsprocesser, elområden samt anslutningskostnader för förnybar elproduktion konstatera att Socialdemokraterna, inte har någon gemensam syn. De reserverar sig i alla fall för olika alternativ. Jag tycker att det är allvarligt, då de gör anspråk på att styra landet under kommande mandatperiod. Det vore hederligare att ge väljarna besked före valet snarare än efter om hur ni har tänkt hantera viktiga energifrågor. Avslutningsvis, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. 19 (S) replik: Med anledning av avslutningen på ditt anförande, , vill jag börja med att säga att det möjligtvis kan finnas en rekommendation om att ta det lite lugnt – som läget ser ut just nu är det nämligen högst oklart vilket regeringsunderlag har efter nästa val. Med det sagt: och jag hade ett replikskifte tidigare, och två gånger ställde jag frågan till henne vad i eller i som gör att vi i inte kan införa ett system med nettodebitering. Du har två inlägg på dig att ge alliansregeringens svar på detta, , och jag hoppas att du kan göra det. Det är min första fråga. Min andra fråga är: Tycker , och Alliansen att ensidigt ska bygga ut överföringsförbindelser och riskera att få importera högre, kontinentala elpriser? Jag kan formulera frågan på ett mer begripligt sätt: Tror att den integrerade europeiska elmarknaden verkligen är på plats ? Jag har en sista fråga. Det är viktigt med långsiktiga och tydliga spelregler, inte minst för basindustrin och inte minst i det län kommer från. är en väldigt kort ledtid när det handlar om att ställa om produktionsprocesser och göra förändringar för att kunna leva upp till de mål vi som folkvalda sätter upp för vilken typ av elproduktion vi vill se i vårt land. Tycker inte att det är rimligt att vi om vi har ambitionen att öka produktionen av förnybar el är tydliga innan vi pekar ut nya målsättningar? Jag tycker det, men jag vet inte vad tycker. 20 (M) replik: Jag kan ändå konstatera att vi har fyra borgerliga partier som är eniga i energifrågan. Vi har en energiöverenskommelse som bas, men jag ser att ni spretar lite grann. Det var min första kommentar. När det gäller nettodebiteringen kan jag inte avgöra vilka juridiska spörsmål det är. Däremot ser jag fram emot att propositionen kommer till , och vi får ta den debatten då. Jag kan inte ge något exakt svar när det gäller juridiken – tyvärr. Jag tror att en europeisk integrerad elmarknad är oerhört viktig för oss, och jag tror att det blir än viktigare om vi nu går in i ett läge där energi används som ett vapen. Vi är beroende av att ekonomi fungerar bra, och energin är ett av de verktyg som behövs för att energimarknaden ska fungera bra. Det kan leda till att vi får högre elkostnader – det kan inte uteslutas – men jag tror ändå att det är viktigt att vi har en fungerande elmarknad för att vi tillsammans ska kunna få tillväxt och en bra ekonomi i . 21 (S) replik: Jag tycker att det är hedervärt av att säga att han inte förstår varför man i propositionen hänvisar till att det strider mot EU-rätt, eftersom regeringen kommer att tala om det . Jag tycker dock att det är lite bekymmersamt att som företrädare för alliansregeringen stå i kammaren och bli ganska avklädd i så vitala frågor som till exempel att möjliggöra för hushåll och andelsägare i som skulle kunna bidra till och tjäna på ett system med nettodebitering. Men det är hedervärt att du erkänner att du inte vet, . När det gäller min fråga om energimarknaden stämmer mycket av det du säger, men att vi ska kunna delta aktivt i integreringen på den europeiska energimarknaden måste väl ändå bygga på att vi gemensamt är överens om att inte ensidigt ska bygga överföringskapacitet och riskera att få betala hela notan genom högre, kontinentala elpriser. Därför var min fråga ganska enkel: Tror och på att vi har en integrerad marknad för energi 2014, det vill säga ? Eller ser möjligtvis en del problem där det går i en helt annan riktning i flera av EU:s medlemsländer? När det gäller ambitionen kring produktionen av förnybar el förstår jag att inte vill tala om det. 22 (M) replik: Vi har stora förhoppningar om att vi kommer att gå mot en europeisk elmarknad. Vi behöver det nämligen, och behöver det. Det handlar nu inte bara om att få överföringskapacitet utan också om att det i alla länder ska finnas en produktion som svarar mot de behov de olika länderna säger att de har. Det handlar alltså inte bara om överföring. Jag hann aldrig svara på den sista frågan ställde till mig, herr talman. Det handlade om förnybar energi, och egentligen elcertifikaten. Elcertifikaten ska utvärderas , och jag tycker nog att vi ska avvakta lite grann tills den utvärderingen är gjord. För mig är det dock solklart att det byggs mer produktion av förnybar energi i – och det måste ske. Mitt hemlän är, precis som sade, väldigt energiberoende. En prishöjning med ökar industrins kostnader i med 32 miljoner. Vi måste ha en stabil elförsörjning och en stabil elproduktion för att kunna bevara jobb och sysselsättning, inte bara i utan i hela . 23 (C): presenterade en granskning av hur elöverföringen fungerar i . Man har tittat , . är det många som har varit inne på det här, så det finns risk för en del upprepningar – jag hoppas att ni har förståelse för det. Upprepning ska ju ändå vara kunskapens moder. Jag tycker att det är jättebra att en utomstående aktör gör sådana här granskningar, för då kan man se vad man behöver bli bättre på, vad olika regeringar har gjort och vilka områden som är nödvändiga att satsa ännu mer arbete och medel på. Jag kommer i det här anförandet inte att lyfta alla rekommendationer från , utan jag koncentrerar mig på några av dem. Jag håller med om att investeringar i stamnätet, det som egentligen kan beskrivas som elnätens motorvägar, har beslutats och påbörjats . I praktiken har exempelvis el som producerats i mina hemtrakter, alltså i norrländska älvar, inte nått användare i i tillräcklig grad. Trots att investeringsbehoven har varit kända ända – när faktiskt mina socialdemokratiska kolleger satt i regeringsställning – har investeringarna ändå släpat efter. Det var först , när alliansregeringen tog över makten, som investeringarna tog fart på allvar. När vi satte oss vid rodret 2006 var nivån på investeringarna i just stamnätet ganska låg i jämförelse med de behov som fanns. Av den anledningen föreslog regeringen att skulle höja anslagen till , vilket också gjordes. Låt oss dock titta lite på hur det såg ut investeringsmässigt . Under den första halvan, när Socialdemokraterna satt i regeringsställning, investerades för att bygga ut stamnätet. När Alliansen tog över höjdes anslagen, och de har stegvis ökat. Intressant att notera är att mer än 3 miljarder avsattes 2012, och satsar vi – det vill säga tio gånger mer än den tidigare socialdemokratiska regeringen. Det är klart att vi inte har alla rätt, men jag tycker att ni socialdemokrater borde ha, vilket jag inte märkte i Socialdemokraternas anförande här, mer självinsikt i frågan och se er egen del i det hela. Även om investeringarna som görs är stora krävs det förstås mer, och det på grund av, som jag sade tidigare, att nödvändiga investeringar helt enkelt inte gjorts. Det är en stor del av orsaken till att vi har valt att göra så stora satsningar på stamnätet som vi faktiskt gör, och det tänker vi också fortsätta med. Det är viktigt för att kunna trygga elförsörjningen och inte minst för att vi ska kunna ta hand om all förnybar elproduktion . Sedan kritiserar också att tillståndsprocesserna har tagit och att det har varit för lite information till om investeringar som har gjort. Vi kan börja med den demokratiska insynen. Vad har regeringen då gjort för att förbättra den? Och hur har regeringen agerat för att ska få en ökad kunskap om de investeringar som har gjort, gör och tänker göra? Ja, har regeringen genomfört några reformer som har gjort att öppenheten mot blivit bättre, till exempel när det gäller stamnätsinvesteringarna. Regeringen lämnar bland annat i samband med budgetpropositionerna en betydligt fylligare information om Svenska kraftnäts investeringsramar. Dessutom har fått i uppgift att ta fram en långsiktig investeringsplan, vilket de också har gjort. Den har presenterats för bland annat näringsutskottets ledamöter. säger att hennes och regeringens ambition är att fortsätta utveckla rapporteringen till om de satsningar som ska göras på stamnätet. påpekar som sagt också att tillståndshanteringen behöver bli snabbare. Även här har det hänt en del . beslutade att godkänna förslaget från regeringen om att tillståndsprövningen för starkströmsledningar skulle hanteras av , något som tidigare som ni vet beslutades av regeringen. Det kommer att minska handläggningstiden. Dessutom tittar på hur man kan snabba på tillståndsprocessen utifrån . Det skulle minska administrationen och även det skynda på tillståndsprocessen. En väl fungerande elmarknad är viktigt för , för svenska företag och för alla elkonsumenter. Vi behöver ha säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser, och vi behöver öka elnätets förmåga att ta vara på alltmer förnybar elproduktion. Därför är utbyggnaden av stamnätet en prioriterad fråga för oss även . Jag tänker bara kort avsluta med att säga att det var lite diskussioner om , förnybart och vindkraft, och det är ingen hemlighet att och jag tycker väldigt mycket om vindkraft. Skulle kunna gifta sig med kärnkraften skulle vi kanske kunna gifta oss med vindkraften. Det kan i alla fall vara intressant att notera att den vindkraft som har byggts ut fram till , nästan , faktiskt motsvarar ett helt . 24 (S) replik: ville inte svara på frågan om vad det är i som gör att vi i inte kan införa ett system med nettodebitering och låta konsumenter eller andelsägare som vill producera förnybar el bidra till det samhälleliga och själva dra nytta av det ekonomiskt. Kanske kan svara på frågan, för jag tror att det är bra för kammaren att få klarhet i vad det är i som gör att regeringen säger att det här vill man inte vara med om, trots att systemet införs i flera andra medlemsstater. Bringa gärna klarhet i detta, . Jag tror att det är viktigt, och det skulle naturligtvis också göra det mycket lättare att ta ställning till regeringens hållning. När det gäller detta med förnybart förstår jag att och inte är intresserade av att bygga ut den förnybara elproduktionen. Det framgår med all önskvärd tydlighet. Så är det också med ett annat litet parti i alliansregeringen. Men har, precis som själv sade från talarstolen, väldigt höga ambitioner att utöka den förnybara elproduktionen i vårt land. Därför undrar jag: Varför blir det ingen ambitionshöjning från regeringens sida? Vi har under nu krävt det från den samlade oppositionens sida. Varför tycker inte att det är rimligt att höja ambitionsnivån till 2030 och att staka ut ett nytt mål ? Jag tror att det vore bra, inte minst också för industrierna och företagen i hemlän, att få ett tydligt besked om de långsiktiga spelreglerna. 25 (C) replik: När det gäller kan jag bara påpeka att vi inte har så stora problem där med att ta del av el och energi. Jag tänker börja med frågan om förnybart. Som känner till har vi sagt att vi ska ha en kontrollstation 2015. Oavsett om man tycker att vi ska ha mer eller mindre förnybart – jag tycker naturligtvis att vi ska ha mer förnybart – tror jag att det är viktigt att det finns sammanhållna spelregler för dem som gör satsningarna på förnybart och andra energimetoder. Därför tror jag att det är helt rimligt att vi väntar till 2015. Hur mycket vi än vill ändra och hur mycket jag än skulle vilja ändra håller det inte i längden att man etablerar ett system där marknaden får besked om att det blir en kontrollstation 2015. Det här tittar på just , så jag tror att vi får återkomma när förslaget läggs fram och analysen är gjord. När det gäller och nettodebiteringen har det kommit till min kännedom att nettodebitering inte är förenligt med . Jag kan villigt erkänna, även om jag kanske kommer att få en salva tillbaka av om att jag borde veta bättre, att jag inte har satt mig in ytterligare i frågan, utan jag har accepterat att det är på det sättet. Jag var glad över att det äntligen skulle komma en möjlighet som fokuserar på konsumenterna. Vi står här och diskuterar regler, men för mig är det viktigt att också elkonsumenterna kan ta del av det förnybara. På det sättet kommer vi också att kunna minska beroendet av de andra två stora kraftslagen. Konsumentfrågan har för mig varit den absolut viktigaste. har vi nått längre än vad vi någonsin har gjort tidigare, och det tycker jag är glädjande. 26 (S) replik: vill eller kan inte förklara och kan inte förklara vad det är i som gör att vi inte kan införa ett nettodebiteringssystem, och tror att det har någonting med momsreglerna att göra. Det är en ganska avslöjande fond över allianspartiernas ställningstagande i frågan om att enskilda konsumenter och till exempel andelsägare ska kunna bidra men också få del av vinsterna med ett nettodebiteringssystem. Det är faktiskt lite pinsamt. Men låter jag det vara, för nu förstår vi ju alla i den här kammaren hur det förhåller sig med detta. Sammanhållna spelregler och en kontrollstation talar om när det gäller vår önskan om att höja ambitionsnivån för förnybar elproduktion. En kontrollstation 2015 – jag tror att både och jag har varit i politiken för att förstå vad det i praktiken innebär. Det innebär nämligen att då ska man utvärdera hur det här systemet har fungerat. Det kommer att ta innan man gör det. Sedan ska man fundera över vilka slutsatser man ska dra av utvärderingen. Det kommer att ta något halvår. Sedan är vi snart framme vid 2020. Jag tror att förstår min poäng. Vi ser nu att det finns ett enormt tryck på att bidra med förnybar elproduktion genom till exempel havsbaserad vindkraft, annan vindkraft, solceller eller för den delen vågkraft, som framhäver. Varför då inte redan nu ge marknaden tydliga spelregler och säga att vi i riksdag vill höja ambitionsnivån till 2020 och staka ut riktningarna ända till 2030? 27 (C) replik: När det gäller är det trist att försöker förringa frågan. Jag har ingen möjlighet att ställa en motfråga, men jag tror att alla här inne måste vara medvetna om vad det nya förslaget gäller. Människor kommer att kunna producera sin egen förnybara el, kunna göra avdrag i deklarationen och kunna få betalt av elbolagen. Det är fantastiskt. Är det någon här inne som har något att säga emot det skulle jag vilja höra det. Det är anmärkningsvärt att Socialdemokraternas företrädare fokuserar på EU-regler när det handlar om konsumenternas bästa och den förnybara energins framtida tillväxt hos enskilda individer. Jag blir chockad och tycker att det är fruktansvärt. har ingen möjlighet att svara på detta, men det finns bland annat en väldigt protektionistisk motion där Socialdemokraterna och inte vill att vi ska integrera oss med den europeiska marknaden för snabbt eftersom det skulle påverka basindustrin och priserna för elen i negativt. säger ni att ni vill ha högre mål för den förnybara energin i och . Hur går det ihop? står för av de totala klimatutsläppen i världen, men klimatet känner inga landgränser. Därför är det märkligt att en sådan motion kommer upp och prioriteras av både Socialdemokraterna och ; jag trodde att ni stod för förnybar energi i hela och dessutom globalt. 28 (KD): Det förtjänar att påpekas att det vi diskuterar är om staten på elmarknaden. Det förtjänar också att påpekas att denna rapport omfattar tiden från avregleringen 1996 . Har jag räknat rätt innebär det att rapporten handlar med rödgrönt styre och med Alliansen. Den passivitet och de problem som orsakades genom stängningen av Barsebäcksverken ligger på de rödgröna. Det framgår klart av rapporten att det var först som det blev aktivitet och investeringstakten tog fart. Det blir lite av en paradox att höra tala om att regeringen har ansvar. Det stämmer att regeringen i juridisk mening är en helhet, men huvuddelen av ansvaret för detta vilar på partis axlar. Det framgick inte riktigt av hennes anförande, men jag kan upplysa kammaren om att det är så det ligger till. Regeringen har varit positiv till de investerings- och finansieringsplaner som har presenterat. Det innebär en kraftfull ambitionsökning vad gäller investeringar i stamnätet jämfört med tidigare mandatperioder. Det är flera som har talat om detta, men det som främst skapade problem med elförsörjningen i och ledde fram till indelningen i elområden var den förtida stängningen av de två Barsebäcksverken. Som mycket riktigt påpekade har överföringskapaciteten byggts ut så att den motsvarar den kapacitet som fanns när dessa verk gick för fullt. Det skedde dock . Det var inte den socialdemokratiska regeringen och dess stödpartier som satte i gång med det. De sov bildligt talat i denna fråga. De var så nöjda med att de hade fått stänga ned verken att de inte gjorde något åt överföringskapaciteten. Det är först , , som investeringarna har tagit fart. Det framgår att investeringsnivån har ökat gradvis . När vi blickar framåt ser vi att de investeringsnivåer som planeras för ligger på 5 miljarder . Det är noga räknat, herr talman, en tiodubbling av de investeringsnivåer som gällde som de rödgröna hade ansvaret för denna politik. Dessutom har regeringen prioriterat koncessionshandläggningen av nya stamnätsförbindelser. Det är ett jätteprojekt att bygga nya stora kraftledningar i . Takten har snabbats upp så att projekten för Sydvästlänken tog att få igenom, vilket var en kraftig nedkortning av tiden. konstaterar också att träffsäkerheten i investeringsplanerna har ökat under den nuvarande regeringen och att har en aktivare arbetsmetod . Det mesta har alltså blivit bättre. Det som pågår på elmarknaden är en utveckling och fördjupning av den nordiska elmarknadsintegrationen. var inne på att det finns motioner i betänkandet som går emot detta. Tanken är att det ska resultera i en gemensam slutkundsmarknad. Dessutom är ambitionerna mycket höga när det gäller att länka samman den nordiska elmarknaden med både och . Om detta ska bli bra för elkunderna i slutändan gäller det att jobba för ökad transparens, marknadsdelning och nätutbyggnad. Här har en viktig roll att spela, och därför står utskottet bakom både regeringens och EU:s positiva hållning till ökad europeisk elmarknadsintegration. Någon av talarna, jag tror att det var , tog upp effekterna av avregleringen. Herr talmannen och ledamöterna minns säkert att det var som en rödgrön majoritet med stöd av drev igenom ett tillkännagivande om att det skulle utredas hur elmarknaden egentligen fungerade. Regeringen tillsatte då två professorer som gjorde en utredning. Även andra utredde detta, bland annat Elforsk och . Det visade sig i rapporten och elprisets utveckling före och efter avregleringen: ekonometriska analyser att det främst är fundamentala faktorer såsom vattentillgång i magasinen och tillgänglighet i kärnkraftverken som påverkar elpriset. Man konstaterade också att avregleringen i sig inte har haft någon prishöjande eller prissänkande effekt. Att elpriset ökat efter avregleringen beror enligt utredningen till stor del på att bnp har ökat som produktionskapaciteten har minskat. Vad var det för produktionskapacitet som minskade? Jo, det var i första hand , och när utbudet minskar ökar såklart priserna. Det är alltså helt fel att skylla detta på avregleringen, vilket har varit en ganska omfattande uppfattning i debatten. Låt oss titta lite på de motionsyrkanden som finns i betänkandet. De handlar till exempel om förändringar av elcertifikatssystemets mål och om hur elcertifikat tilldelas olika produktionsslag. Dessa avstyrks av utskottet beroende på att det pågår flera utredningar som rimligtvis borde få bli klara och analyseras innan det finns skäl för att agera i dessa frågor. Det är god svensk tradition som vi ska hålla fast vid. har lagt fram ett förslag om att se över delar av elcertifikatssystemet inför den kontrollstation som ska genomföras . Som flera har sagt borde detta analyseras grundligt innan fattar något sådant beslut som motionärerna föreslår. Utskottets majoritet instämmer med regeringen i att det nuvarande elcertifikatssystemet fungerar väl och att ökningen av elproduktionen inom ramen för systemet ligger väl i linje med de mål som satt upp. Det finns ett antal socialdemokratiska motioner om elområdesindelningen. Det är nog för svagt att säga att de andas en viss kritik mot införandet. Angående dessa motioner, som är nästan identiska med de motioner som väcktes , kan utskottets majoritet säga samma sak som vi sade då, nämligen att det i stor utsträckning är en konsekvens av tidigare regeringars förtida avveckling av Barsebäcksverken. Det kan knappast ha kommit som en överraskning att det skulle minska elutbudet i . Det tycker jag för övrigt är något som de som vurmar för att stänga ned all kärnkraft i bör tänka på. Det man har att se fram emot är de problem som uppstod då vi testade att stänga och som kommer att uppstå på alla ställen där detta blir aktuellt. Det gäller att bygga mycket kablar och hitta ställen där man kan få annan kapacitet. Det tror jag inte är gjort i en handvändning. Det andra man kan säga om det här är att tillkomsten av elområdena beror på samma regeringars försummelser när det gäller att bygga ut stamnätet. Vi är glada över att den nuvarande regeringen har inlett ett intensivt arbete med att förstärka elöverföringsförbindelserna mellan norra och . 29 (V) replik: Jag måste säga att du, , brukar vara ganska noga och korrekt i dina anföranden, men du hade en liten historieförfalskning när det gäller stängningen av . Det var inte de rödgröna som stängde det, utan det var en uppgörelse mellan Socialdemokraterna, som låg till grund för riksdagsbeslutet, ingenting annat. Det följde dessutom med ett beslut om att se till att produktionskapaciteten skulle ersättas. Detta inbegrep också kablar, och så är det . Rätt ska vara rätt. När det gäller integrationen med övriga och byggandet av kablar blev det väldigt märkligt när jag hörde dels , som inte är här , dels tala om att detta skulle vara någon form av protektionism. Det vi i säger – jag har sagt det här i talarstolen – är att man ska göra rätt saker och i rätt ordning, innan en integrering med övriga sker. Marknaden där fungerar inte . Den är inte avreglerad. Det är så det ser ut.