prot · H109121 · 2014-06-09 00:00:00 — Vad som händer i vårt land om vi skulle tvingas att akut stänga våra kärnreaktorer på grund av ett militärt hot vill jag inte tänka på. Lägg satsningarna där i stället för på . Det har medborgarna mycket större nytta av. 59 (FP): åker flera av oss här i kammaren till för att delta i seminarier, för att lyssna eller sitta i paneler av olika slag. En av seminarieanordnarna, , har sänt oss en inbjudan med titeln är sommaren räddad. De seminarier som erbjuds handlar om skolans arbetsmiljö i en nordisk kontext, hälsosamarbete över gränserna, nordiskt samarbete – slutet för skatteparadis? hållbar gruvnäring, byggande etcetera. Detta är ett axplock av det nordiska samarbete vi har deltagit i under mer än sex decennier. tog Mittengruppen, som är en av de grupperingar som finns i , fram en ny vision för att vägleda vårt arbete. Det är en vision för ett konkurrenskraftigt, välmående och tryggt . är de nordiska länderna och de självstyrande områdena kända runtom i världen som stabila demokratier som har det bästa resultatet när det gäller konkurrenskraft och befolkningens välfärd. Vi är mindre än de flesta, men vi har kunskap som väger mer. Mittengruppens vision för det nordiska samarbetet är att ska bli en integrerad marknad utan gränshinder för personer, varor och tjänster samt att ska bli en enad aktör och en kulturell stormakt i världspolitiken. Det nordiska samarbetet är av stor vikt för de ingående länderna. Att samverka, knyta kontakter och utbyta information är en god nordisk tradition. Det är glädjande att vi till stor del i tycker att detta är värdefullt och delar mycket av det arbete som erfordras för att driva arbetet framåt. Det är också glädjande att det finns en stark folklig förankring för den nordiska gemenskapen. Omkring 25 miljoner människor bor i . Sedan urminnes tider har vi på olika sätt samarbetat – inte alltid fredligt, men vi har delat vår historia. Vi har haft unioner långt innan EU var påtänkt. Redan 1300-talets Kalmarunion fram till tiden för var en tydlig sådan. Det var en försvars- och handelsunion med unionsmöten med riksråd, motsvarande våra ministermöten. Det är glädjande att vi arbetar med de här frågorna på ett tydligt sätt. Vi fick kritik här av som kritiserade Alliansen för ett tunt betänkande. Det är intressant att notera att inte har några reservationer, särskilda yttranden eller motioner i betänkandet – kanske någon, men minst av alla. Vad vill med det nordiska samarbetet kan man fundera över. frodas grannsämjan och utbytet mellan våra länder mer . Handeln är omfattande. Det är inte bara gränshandel i , , och andra gränsstäder med stora köpcentrum. Även i den stora statistiken syns det tydligt att handeln mellan de nordiska länderna vida överstiger handeln mellan och många andra länder. Men trots många goda föresatser och skrivna avtal är det inte alltid lätt att röra sig mellan de nordiska ländernas gränser. Det finns luckor i avtal och tillämpningen av lagar och regelverk som gör att människor ibland kan komma i kläm. Om vi planerar att flytta, studera eller arbeta i ett nordiskt land är det angeläget att upptäcka och undanröja så många gränshinder som möjligt i . Ju fler olika regler, desto krångligare blir det. Det är en sak vi arbetar mycket med. Det nordiska samarbetet är kopplat till förväntningar, förväntningar på att vi inom politiken ska underlätta och göra det så okomplicerat som det bara går att träffas, att utbyta kultur, att arbeta och bo på olika sidor av en gräns. Färre gränshinder är en förutsättning för att ytterligare kunna utöka detta. Att riva gränshinder kräver politisk vilja. Det har vi. Att ytterligare stärka samarbetet och med detta bli en allt starkare röst i resten av är en nödvändighet för framtiden, både för att kunna föra fram vår gemensamma nordiska syn på angelägna frågor och för att möta konkurrensen från andra regionala bildningar som är på gång i olika delar av världen, inte minst inom EU. Det nordiska samarbetet behövs. Det är vårt ansvar att se till att det blir starkt. 60 (C): Ett Nordenbetänkande är som brukligt ett betänkande som liksom glider stilla förbi, utan några högljudda ideologiska skiljelinjer, även om en och annan kanske försöker. Så ska det ju vara vid skrivelser och redogörelser. Men konsensusprincipens styrka är också ett dilemma och blir i medielogiken när det gäller Nordenfrågor ofta bemött med ointresse. firades av inbördes fred. Vid och runt lyftes både historia och framtid. Det svenska presidentskapets vice president deltog i det medieseminarium där man samtalade om det nordiska samarbetets eviga dilemma, eftersom det saknas konflikter. Jag nämner detta eftersom avsaknaden av konflikter må vara ett dilemma för den som söker drama eller utövar makt just genom oroligheter, krig och rädsla. Men att samverka med sina grannar och lösa konflikter på ett pragmatiskt och demokratiskt sätt är i sig, av inbördes fred mellan de nordiska länderna, något mycket unikt och värt att uppmärksamma – men kanske uppmärksamma på ett tydligare sätt än vad som har skett i . Det är unikt i det historiska fredstillståndet, som därmed har skapat unika möjligheter att utveckla välfärd, demokrati och ett mycket starkt rättssamhälle. Det bygger därmed på stor tilltro och tillit till medmänniskorna. Det är dessa samhällen som har stått emot nationalistisk dårskap som har velat stänga gränser och dela upp människor i de och vi. Det är värt att fira. Det är också värt att begrunda när det återigen blåser rasistiska och främlingsfientliga vindar både här och där. Då är det viktigt att vi tar med oss erfarenheterna och utvecklar nordiskt samarbete ytterligare och vidgar och sprider våra erfarenheter, för fred och frihet måste varje generation ta ansvar för, precis som talmannen sade i sitt högtidstal på . Mittengruppen i är en stark pådrivare i reformeringen av det nordiska samarbetet i syfte att vara i takt . Det pågår en utveckling av samarbetet som vi verkligen ser fram emot att vara en del i och också vara ansvariga för. Det sker både i och i . Regeringarna i och den har på ett intressant och framåtsyftande sätt agerat just i syfte att öka samarbetet beträffande försvar, säkerhet och krishantering. Det har antagits en vision för det nordiska försvarssamarbetet som bygger på att finna ökad försvarsförmåga och därmed också minska kostnaderna. II-deklarationen går i samma utvecklande samarbete att stärka det nordiska krisberedskapssamarbetet. Det är två samarbetsområden som ligger helt rätt i tiden, där det är väsentligt att den parlamentariska förankringen och insynen stärks. Därför har också mittengruppen tagit initiativ som syftar till att skapa tydliga, formella, parlamentariska förankringsprocesser. Jag måste säga att vi i mittengruppen inte är nöjda så här långt men ändå ser att är öppet och har varit delaktigt i rundabordssamtal och debatter där försvarsministrar har deltagit. Men jag skulle vid det här tillfället vilja bolla över frågan till samordningsministern och fråga hur ministern ser på parlamentens och parlamentarikernas delaktighet och förankring i de viktiga frågorna, när vi nu vandrar vidare i ökat samarbete vad gäller utrikesfrågor, försvarsfrågor och krisberedskap. Just under det svenska presidentskapet i blev vikten av den parlamentariska förankringen väldigt tydlig. Mitt i mullret och krissituationen i valde det svenska presidentskapet med ordföranden och vice ordföranden att åka i väg och samtala med bland annat de baltiska staterna, just på grund av att vi från hade ställt in en resa och ett studiebesök till . Övriga frågor som är aktuella att följa och som är viktiga från mittengruppen är arbetet kring gränshinder. Där måste jag förmedla vidare och hänvisa till många länders positiva reaktion på den aktiva arbete att utveckla just gränshinderfrågorna för att gå från ord till handling. Det är från mittengruppens sida en av de viktigaste frågorna att nå resultat i, för det är detta som är nära människor och är i människors vardag och har till syfte att minska krångel och öka rörlighet för både människor och företag. av fred har gagnat oss mycket väl. Det är värt att fira. Men det är kanske ännu bättre att ta lärdom av och hantera det som en vaccination mot främlingsfientlighet, mot rädsla och mot instängdhet. Därmed tackar jag för det arbete som jag har haft glädjen att genomföra i den svenska delegationen. Detta är min sista debatt i . Jag kommer att åka hem till gränslandet och fortsätta att följa den gedigna arbete för att lösa gränsproblematiken så att vi kan röra oss lättare över gränserna. 61 (KD): fick jag i en intervju frågan om det nordiska samarbetet har någon större betydelse för människor . Frågan finns nog hos ganska många. Jag tycker att den är berättigad, och jag tycker att det är viktigt att den ställs. Mitt korta svar – som finns i , som journalisten som ställde frågan till mig kom från – var: Ja, absolut. I intervjun får jag också möjlighet att ge några reflexioner kring varför jag tror på det nordiska samarbetet. Under 50-, var ett viktigt samarbete som hyllades. Sedan kom en diskussion kring EG som resulterade i vårt EU-medlemskap. Många gjorde då bedömningen att samarbetet hade förlorat fart och kanske också tappat en del i legitimitet. Så kan vi göra en analys och bedömning. Men det som jag vill hävda just , 2014, när olika regioner växer fram inom EU är att vi i har en region som är naturlig och konfliktfri och som har fungerat när det gäller arbetsmarknad, ekonomi, välfärdsfrågor, miljöansvar och ett försvarspolitiskt samarbete. får allt större betydelse. Våra länder är inte bra bara på just det som gäller arbetsmarknad, gränshinderfrågor, välfärdstjänster och demokrati, utan kommer också att vara viktig för den samlade utvecklingen i och världen. Jag tror på som en viktig kraft för våra länder och för att vi ska få en utveckling när det gäller arbetsmarknad, miljö, klimat och välfärd. Jag tror att detta är betydelsefullt för enskilda människor som bor i – de 25 miljoner invånarna. Men jag tror också att det nordiska samarbetet är viktigt som en kraft för att ge inspiration inom EU-samarbetet och internationellt. Jag har haft förmånen att få vara ordförande i välfärdsutskott. Jag tillträdde efter att det hade varit isländskt val. Det sker skiften period. Sedan får vi en formell utnämning under sessionen. Men får man försöka fullgöra sitt uppdrag. var huvudtemat för välfärdsutskottets arbete sociala investeringar i . Vi tog upp långtidsarbetslöshet och utanförskap bland ungdomar. Frågan behandlades på sessionen i . Utskottet önskade sätta fokus på behovet av en nordisk kunskapsbas med goda exempel från frivilligsektorn, den offentliga sektorn och den privata sektorn, och man baserade detta på just sociala investeringar. Detta är ett sätt, utifrån välfärdsutskottets perspektiv, att skapa en nordisk nytta. Det tema som välfärdsutskott har fokuserat på är välfärdstjänster i distrikten, eller glesbygden som vi säger, med fokus på tillgänglighet, kvalitet, personal, e-tjänster och vårdföretag. Den demografiska utvecklingen och de demografiska utmaningarna är stora för alla våra nordiska länder. De utgör motiv för att vi fördjupar oss i frågor som kan garantera en hög kvalitet i välfärdens tjänster också utanför det som vi kallar storstadsregioner. Detta arbete pågår och kommer att resultera i utskottsförslag på sessionen här i . För mig som kristdemokrat är detta en huvuduppgift när vi talar om välfärd och välfärdsutskottets arbete. Jag tror att frågan kommer att ha stor betydelse under kommande fem . Min förhoppning är att vi kan lära av varandra i och därigenom behålla, utveckla och förstärka hälso- och sjukvården, äldreomsorgen och också i de mindre befolkade delarna av våra nordiska länder. Detta är en grund för att hålla samman och våra länder och visa solidaritet. Mycket av arbetet i handlar om att hitta lösningar och att nå någon form av konsensus. valde även att träffande tala om 101 nyanser av grått och om att lappa och laga. , som är delegationens ordförande, valde att i liknande delar kommentera att det är ett ständigt samarbete och handlar om att ta och ge. Det tror jag är betydelsefullt och viktigt. Men jag vill också säga att när det gäller valfrihet inom äldrevård och när det gäller en gränslös sjukvård står vi nu inför ställningstaganden där vi kan få ange färdväg och där kanske även ideologiska bedömningar blir tydligare i fråga om hur vi vill utveckla ett öppet och fritt för samtliga som bor i våra nordiska länder. Om jag har rätt uppgifter kommer den tidigare riksdagsledamoten och det tidigare statsrådet att redovisa en rapport om det framtida nordiska hälsosamarbetet. har fått ett uppdrag från . Det är ett spännande uppdrag som han har haft, och det är också spännande att hälso- och sjukvårdstjänster och hälso- och sjukvårdens arbete nu sätts i fokus när det gäller nordiskt samarbete. Jag ser fram emot rapporten och den politiska debatt som förhoppningsvis kommer att följa av den. Det finns ett stort antal frågor på hälsoområdet som vi har haft uppe till behandling i välfärdsutskottet. Det handlar om folkhälsofrågor, kunskap och samarbete när det gäller cancersjukvården, den högspecialiserade vården i övrigt, sällsynta diagnoser, funktionshinderfrågor, e-hälsa samt kompetens- och personalförsörjningsfrågor. Jag ser fram emot att många av dem också kommer att följas upp i rapporten från . Könbergrapporten kan förhoppningsvis ge oss en gemensam agenda för välfärdssamarbete i . Jag tror att det skulle vara betydelsefullt. Vid sidan av arbetet när det gäller miljö och klimat och vid sidan av det viktiga arbetet när det gäller försvar och säkerhet är det viktigt att vi också ser till att välfärdsfrågorna står i fokus när vi talar om nordiskt samarbete. Jag ska avslutningsvis referera lite grann till ett ärende som behandlades vid en tidigare session inom i . Det handlar om en socialpolitisk fråga och en sjukvårdspolitisk fråga av stort mått, nämligen alkolhol- och tobakspolitiken. Vad det här handlar om när det gäller alkoholfrågorna är vikten av att minska våld, undvika sjukdom och undvika otrygghet och i stället öka välbefinnande och hälsa. När vi i välfärdsutskottet har jobbat har arbetsmetoden för att skapa enighet mellan partier och mellan länder varit att inhämta synpunkter från alkoholforskningen. Detta arbete, som presenterades , har inneburit att vi har varit och lyssnat på forskare i våra nordiska länder. Vi hade ett Europasamarbete i . Vi var också i och träffade företrädare från WHO. Det som är intressant är att det fanns tydliga besked i dessa forskarrapporter. I rapporterna pekar man på sju punkter om man effektivt vill reducera alkoholskador och alkoholrelaterade problem: alkoholskatter, det statliga detaljhandelsmonopolet, åldersgränser, begränsning av öppettider, förbud mot marknadsföring, tydliga promillegränser för körning av olika fordon samt rådgivning inom primärsjukvården i de olika länderna. Forskarnas bedömningar var entydiga. Det är därför som jag hoppas att det arbete som ligger som bakgrund till förslag ska kunna vara en viktig del när vi skapar ökad välfärd i . Välfärdsfrågorna och hälso- och sjukvårdsfrågorna tillhör det gemensamma framtida nordiska samarbetet. Jag ser fram emot de diskussioner som vi har att vänta, inte minst efter Könbergrapporten som kommer . Med dessa synpunkter vill jag yrka bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande om . 62 Statsrådet (M): Jag vill börja med att tacka för de intressanta och tänkvärda inlägg som har gjorts här i kammaren . Det gläder mig att det nordiska samarbetet och de nordiska frågorna fortsätter att engagera. Jag vill också rikta ett särskilt tack till ledamöterna i delegation för gott samarbete under det svenska ordförandeskapet i . I har vi kulturella, språkliga och historiska band som sträcker sig åtminstone lika långt tillbaka som den skrivna historien. Vi har haft en gemensam arbetsmarknad och passfrihet . Vi har en lång tradition av att samarbeta nära varandra, och vi förstår varandra bra. Vi är innovativa, öppna och utåtriktade. Det nordiska samarbetet vilar på en stabil historisk och beprövad grund, men samarbetet måste utvecklas för att man ska kunna möta en ny tids utmaningar på bästa sätt. Detta har varit vägledande under det svenska ordförandeskapet 2013. och det nordiska samarbetet blir i dagens alltmer globaliserade värld alltmer beroende av omvärlden och de förändringar som sker där. Vi betraktas av många som en föregångsregion, i synnerhet inom områden som innovation, kreativitet, tillväxt och miljö. Det bör vi värna och dra nytta av. Det svenska ordförandeskapet i 2013 har präglats av en stark reformagenda. Målsättningen har varit, utöver det viktiga löpande arbetet, att effektivisera och modernisera organisationen för att därigenom kunna leverera mer nordisk nytta till medborgarna. Det svenska ordförandeskapet har särskilt fokuserat på fem områden: utanförskap, konkurrenskraft, hållbarhet, demografi och i världen. Vägledande har varit en vilja att föra det nordiska samarbetet närmare de enskilda medborgarna, riva gränshinder och förhindra att nya uppstår. ägde närmare tjugo ministermöten och drygt hundra andra möten, seminarier och konferenser rum. Vi förverkligade praktiskt taget alla de tankar och initiativ som fanns med i ordförandeprogrammet , Den nordiska modellen i en ny tid. har under sitt ordförandeskap arbetat med fyra initiativ inom ramen för den prioriteringsbudget som har upprättats för politiskt högprioriterade projekt. Det första initiativet syftade till att stärka gruvindustrins konkurrenskraft och hållbarhet. Ett nytt nätverkssamarbete, Nordmin, har upprättats, och den nya utbildningen Nordic in mining har sjösatts. Vårt andra initiativ syftade till att förbättra de nordiska ländernas inventering av kortlivade, klimatpåverkande luftföroreningar. Vårt tredje initiativ syftade till att utveckla kvaliteten i arbetsplatsförlagt lärande, för att därigenom underlätta övergången till arbetsmarknaden. Slutligen har genom ett fjärde initiativ riktat fokus mot ungdomars arbetslöshet i ett nordiskt perspektiv. Detta har gjorts genom ett stort arbetsmarknadsmöte på i , med ett brett deltagande från berörda delar av samhället och med de nordiska statsministrarna och arbetsmarknadsministrarna på plats. Under det svenska ordförandeskapet har vi samarbetsministrar genomfört en rad informella diskussioner om det nordiska ministerrådets framtid. Bland annat har vi diskuterat vårt internationella samarbete, samarbetsministrarnas roll samt hur våra nordiska institutioner och projektverksamheten fungerar. Bland annat mot bakgrund av dessa framåtriktade diskussioner har Nordiska ministerrådets generalsekreterare efter ett svenskt initiativ inlett ett omfattande arbete med att modernisera och effektivisera det nordiska samarbetet. Detta moderniseringsinitiativ syftar till att granska institutionerna, projektverksamheten, budgetprocessen och övriga beslutsprocesser och administrativ praxis. Målsättningen är att få till stånd mer effektiva styr- och beslutsprocesser. Resultatet av generalsekreterarens arbete presenterades , alltså , och pågår ett intensivt arbete för att förankra och realisera en rad av dessa förslag. Att riva gränshinder och sänka trösklarna för människor som vill bo, arbeta, studera och leva gränslöst i är en av de viktigaste uppgifterna för . Gränshinderforum, som tillsattes av de nordiska statsministrarna 2007, har gjort viktiga insatser . För att ytterligare stärka och effektivisera arbetet sjösattes en ny organisation, , samt en ny strategi- och handlingsplan som trädde i kraft . Ambitionen med den nya formen för det nordiska gränshinderarbetet är att ge större utrymme för ordförandelandets politiska prioriteringar och bättre samordning mellan de olika ministerråden och ämbetsmannakommittéerna. Målsättningen är nämligen att skapa en närmare och därigenom mer effektiv koppling till ländernas regeringskanslier och förvaltningar. har profilerat sig starkt , både inom och internationellt. Satsningen Nordic Cool genomfördes på i mellan och . Festivalens program innehöll runt hundra evenemang och involverade mer än 750 nordiska artister, och de utvärderingar som har gjorts visar att arrangemanget var mycket framgångsrikt – inte minst varumärkesmässigt. har vidare deltagit i FN:s globala konferens om + 20 och kommer givetvis att följa upp konferensens resultat. I samband med Almedalsveckan anordnades en nordisk temadag på där de nordiska samarbetsministrarna deltog bland annat för att diskutera det nordiska samarbetets framtid. Jag vill också nämna att och tillsammans, som ni vet, har fattat beslut om att inrätta ett nytt pris för barn- och ungdomslitteratur. Priset delades ut vid sessionen i och fick stor uppmärksamhet. Det här var bara ett axplock av allt det som har genomförts inom ramarna för det nordiska samarbetet . ser jag fram emot en fortsatt konstruktiv debatt om hur vi kan stärka det viktiga arbetet ytterligare. Med detta vill jag också kommentera några av de ledamöter som har deltagit i debatten före mig. Jag börjar med att tacka flera ledamöter. Först vill jag tacka för att han är så väldigt tydlig med vad vill . vill inte ha tillväxt. Det tycker jag var ganska skrämmande att lyssna på, men det är ändå bra att man rakt ut säger som det är. Jag tror att det vore omöjligt att stänga kärnkraftverk om man dessutom ska ta hänsyn till näringslivet som det ser ut . Jag håller inte heller med om att det är enbart ökade insatser på kulturområdet som är det som ger mest tillbaka, utan jag tror att det är mycket viktigare att vi fokuserar på ett gränslöst – att vi fokuserar på att riva hinder så att det blir lättare för människor att bo, starta företag, utbilda sig och förflytta sig inom . Det skapar tillväxt. Tillväxt är något väldigt nödvändigt om vi ska kunna få fler jobb och om vi ska kunna ha en välfärd enligt den nordiska modellen. Det är framtiden, och jag tror inte på att vi ska arbeta mindre. Jag tror inte heller på friår, och jag tror inte på höjd kilometerskatt, höjd bensinskatt och andra tillväxtfientliga åtgärder som står för – jag tror att man helt enkelt kan vända sig till gruv- och skogsindustrin i de norra delarna av och höra vad de säger. När det gäller försvaret tycker att vi ska ha en internationell diplomati i stället för ett försvar. Då vill jag bara stillsamt ställa frågan: Hur ska vi klara oss utan att ha en militär teknologi? Till att börja med har vi ungefär hundra tusen personer sysselsatta i den industrin . Vi har också väldigt mycket att tacka för när det gäller de civila applikationer som har kommit ur den militära teknologin. Jag tror tvärtom att det fortsatt är viktigt att satsa på de här områdena. Sedan vill jag gå vidare och tacka så mycket för det goda arbete hon har lagt ned i , och jag tackar henne naturligtvis också som tidigare kollega i regeringen för allt det hårda och väldigt goda arbete hon har gjort för vår infrastruktur. Jag vill även tacka för allt det arbete hon har lagt ned. Hon har på sin härliga värmländska alltid varit en tydlig röst för vardagsnära frågor och också ständigt uppmärksammat oss på vikten av precis det jag tycker att vi ska fokusera på, det vill säga att riva gränshinder och göra det lättare för människor i vardagen. Tack så mycket! vill jag naturligtvis vända mig till , ledaren för den svenska delegationen, och tacka för allt gott samarbete vi har haft . Det har varit väldigt konstruktivt och verkligen också visat att står enat när vi talar om nordiska frågor. Det uppskattar jag väldigt mycket. Jag vill önska alla er som har beslutat er för att lämna riksdag stort lycka till. Jag hoppas speciellt att gör något väldigt bra för , som finns i mitt hjärta. 63 (SD) replik: Gällande det nordiska samarbetet har vi lyft fram vikten av ett fördjupat försvarssamarbete.