prot · H10975 · 2014-02-27 00:00:00 — Avslutningsvis: Många ungdomars väg till arbete går, som det ser ut , inte genom Arbetsförmedlingen, och det är ett problem. Vi får se till att den vägen går genom morgondagens skifte av regering och politik. 28 (KD): Vi debatterar om ungdomars väg till arbete. Det är viktigt att vi tar de rekommendationer och bedömningar som har gjort på allvar. Låt mig börja mitt inlägg i en annan ände. från Socialdemokraterna sade att det behövs en aktiv näringspolitik för att fler jobb ska skapas. Jag håller verkligen med och om att det behövs en politik som skapar förutsättningar för att fler jobb skapas i . Det är viktigt med ett företagsklimat där det är enkelt och lönsamt att starta och driva företag. Fyra av fem jobb skapas i små företag. En politik för företagande, en aktiv näringslivspolitik, är en politik för att jobb ska kunna skapas. kunde vi i går läsa i att det bakom och andra socialdemokraters tal finns 4 miljarder i satsningar i aktiv näringspolitik och 25 miljarder i höjda skatter på företagande. Min fråga är då till Socialdemokraterna: Hur ska en skattechock för svenska företag vara i enlighet med en politik som gör det lättare för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden? När det gäller tidiga insatser för ungdomar, herr talman, som har granskat är det centralt att Arbetsförmedlingen tidigt identifierar och ger hjälp till de unga som riskerar att hamna i långtidsarbetslöshet. lyfter fram detta, och regeringen arbetar med fokus på att de unga som står längst från arbetsmarknaden ska få hjälp tidigt och få jobb. För att på ett effektivt sätt kunna avgöra vilka dessa personer är har Arbetsförmedlingen tagit fram ett bedömningsstöd. Verktyget ska stödja arbetsförmedlare när de bedömer vilka insatser den enskilda ungdomen ska få. finns möjlighet till tidiga programinsatser för ungdomar som står långt från arbetsmarknaden, redan innan de kommit in i jobbgarantin. Det är viktigt, herr talman, att de som behöver tidiga insatser också får det och att Arbetsförmedlingen använder den här möjligheten på ett effektivt sätt. fick Arbetsförmedlingen ett förtydligat uppdrag att skyndsamt säkerställa att detta följs. Arbetsförmedlingen ska även stärka uppföljningen av genomförandet av de tidiga insatserna. tar vidare upp den grupp unga som varken studerar eller arbetar. Antalet – det gäller åldrarna 16–– kan enligt uppskattas till mellan 35 000 och 50 000 . bedömer att Arbetsförmedlingens arbete för att nå dessa ungdomar kan både utökas och göras mer strukturerat. Regeringens tillsatta utredning om unga som varken arbetar eller studerar kom med sitt slutbetänkande. Ansvarsfördelningen mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna uppfattas som otydlig. Det är viktigt att förslagen från utredningen, tillsammans med den breda översyn som ska göras av Arbetsförmedlingen, gör att insatserna blir mer effektiva så att varje enskild ung person som behöver stöd ska få det och inte riskerar att hamna i långtidsarbetslöshet, ännu längre. har också gått igenom Arbetsförmedlingens matchning och arbetsgivarkontakter, som har varit uppe i debatten tidigare. Regeringen har gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att öka arbetsgivarkontakterna, och antalet kontakter har ökat med 100 000, enligt Arbetsförmedlingens egna siffror, . När det gäller matchningsproblematiken har Alliansen genomfört reformer på utbildningsområdet. Alliansen arbetar aktivt med de frågor som lyft fram. Men det är förstås viktigt att fortsätta att se hur man kan förbättra matchningen för ungdomarna för att de ska komma in på arbetsmarknaden. Trots en svagt positiv utveckling på den svenska arbetsmarknaden ser vi att ungdomsarbetslösheten ligger kvar på en alltför hög nivå. Det finns mer att göra. Vi kristdemokrater tycker att det är positivt att regeringen nu tillsatt en utredning med uppdraget att göra en bred översyn av Arbetsförmedlingen. Vi tycker att arbetsförmedlandet måste effektiviseras och reformeras. Större fokus behöver vara på varje enskild person som är arbetssökande. Många ungdomar får sitt första jobb via personliga kontakter, vilket visar på också de personliga relationernas, ett nätverks och familjens betydelse för etableringen på arbetsmarknaden. De ungdomar som saknar detta kontaktnät söker i allmänhet hjälp av Arbetsförmedlingen. Det är av största vikt att tidigt hjälpa dessa ungdomar och särskilt dem som riskerar att hamna i långtidsarbetslöshet. Därför har vi kristdemokrater lagt fram ett förslag på en reformerad arbetsförmedling. Vårt förslag bygger på att den arbetssökande får en jobbpeng, vars storlek avgörs av personens risk att bli arbetslös. Arbetsförmedlarna ska ersättas för varje förmedlat jobb, och ersättningen ska betalas ut först när den enskilda personen har varit i arbete i . Vi tror att en väg framåt är att lära sig av länder som har reformerat sin arbetsförmedling, och det är någonting som utredningen bör jobba vidare med. : På matchningssidan tycker vi också att det är viktigt att man arbetar mer med yrkesprogrammen i gymnasieskolan för att stärka dem ytterligare. Vi ser positivt på de steg som regeringen nu tar för att bygga ut en lärlingsanställningsform även i . (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 8 § Statsministerns frågestund 29 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Vi övergår nu till statsministerns frågestund. Jag vill hälsa statsministern välkommen. 30 (S): I går blev den höga arbetslösheten lite extra påtaglig i huvudstad. Arbetsförmedlingen hade av misstag kallat 61 000 arbetslösa till ett möte i . Det blev långa köer, och det blev till och med så mycket kaos att polispatruller kallades till platsen. har väl arbetslösheten blivit så tydlig vid ett och samma tillfälle som i just de bilder som vi såg därifrån. Min fråga handlar om arbetslösheten. Den verkar inte bekymra statsministern och regeringen lika mycket som den har gjort tidigare. Efter sju eller , i högkonjunktur och i lågkonjunktur, har sagt att det mest effektiva sättet att skapa fler jobb i är att sänka skatterna. Det gjorde man 2007 med jobbskatteavdrag 1, under lågkonjunkturen kom jobbskatteavdrag 2, 3 och 4, och kommer jobbskatteavdrag 5. Men det har inte löst problemen. Arbetslösheten har bitit sig fast. Jag vill be statsministern förklara varför regeringen överger sin egen jobbpolitik i ett läge när 400 000 människor går arbetslösa. 31 Statsminister (M): Bilden av vad som sker i är intressant, eftersom sysselsättningen växer över hela landet men framför allt och tydligast i just den här regionen. Det är viktigt att påpeka att vi har markerat ett omslag i svensk ekonomi. När vi nu förbereder budgeten , som vi ämnar lägga på bord , är det tydligt att svensk ekonomi tar bättre egen fart, mycket tack vare de stimulanser som vi har använt för att hålla uppe efterfrågan i svensk ekonomi. Vi balanserar den svagare exportefterfrågan som vi fortfarande känner av. Det är väldigt jobbskapande att ha en konkurrenskraftig ekonomi med ordning i de offentliga finanserna. Det måste ibland överordnas vad man har råd att göra, för oordning är inte grunden för att få fram fler jobb. Vi är till och med beredda att öka några skatter för att ytterligare stärka arbetskraften när det gäller viktiga utbildningsreformer. Men vi kan inte acceptera att göra det på det sätt som Socialdemokraterna gör, nämligen genom att göra det dyrare att anställa eller lägga ökad skatt på arbete. 32 (S): Jag konstaterar att statsministern för det här året har lagt 20 gånger mer på ofinansierade skattesänkningar än på skolan. Jag tror att svenska folket tycker att det var fel prioritering. Det svar jag får från statsministern är att det inte behövs några insatser nu för att bekämpa arbetslösheten. Den insats som statsministern själv har sagt är den mest verkningsfulla för att skapa fler jobb är jobbskatteavdraget. Jag delar inte bilden att jobbskatteavdraget är så jobbskapande som statsministern har sagt, men du har ju sagt att det är den mest effektiva åtgärd som regeringen har använt för att skapa nya jobb. gör regeringen ett temporärt jobbskattesänkningsstopp . Betyder det att de 400 000 arbetslösa får gå och vänta, att regeringen har haft fel politik? Förklara, statsministern! Har du verkligen lagt på något som du inte längre tror på? 33 Statsminister (M): Vi har som sagt haft en växande sysselsättning. Det är över 200 000 fler som är sysselsatta. Vi har ett sjunkande ohälsotal och ett minskat utanförskap på över 200 000 individer. Många av dem som stod närmare arbetsmarknaden har fått jobb. Många av dem som med den politik som fördes under år och socialdemokratins tid vid makten skulle ha blivit förtidspensionerade finns nu i stället i arbetskraften och möter ansträngningar för att få arbete. Det är lite svårt att förstå vad far efter. Menar att det är önskvärt att driva en ekonomi ned i diket, med en okontrollerad utveckling av de offentliga finanserna, och tro att det är jobbskapande? I stället borde bejaka att vi säger att vi följer hur svensk ekonomi utvecklas, att det nu sker ett omslag och att vi tar ansvar för det. Då får vi hålla tillbaka. Då får vi vara mer måttfulla och ansvarsfulla. Vi finansierar de ytterligare satsningar som vi vill göra för att stärka arbetskraften. Det är olyckligt att , när jag markerar vilja att göra mer kring svensk utbildning, inte erkänner att det är jobbskapande. Det är min uppfattning att det är, och det hoppas jag att också Socialdemokraterna tycker. 34 (MP): Jag har en fråga om . efter det att Alliansen sänkte skatten – som vanligt mest för dem som tjänar mest, totalt flera tusen för dem som tjänar 50 000 – säger ni att ni ska sänka studieersättningen för studenter med , alltså sänka ersättningen för dem som har de lägsta inkomsterna och de minsta marginalerna och som slåss mot ockerhöga hyror på en krisande bostadsmarknad. Dagen innan ni föreslog detta kritiserade ni oss för att vi sade att de som tjänar mest, som tjänar , borde bidra med mer till skolan. Vi ser att studenter behöver en trygg ekonomi så att de kan fokusera på sina studier – inte mer lån. Det lämnar en fråga hängande i luften: Hur kommer det sig att har räknat fram att de som tjänar inte har råd att bidra med mer till skolan, medan studenter ska klara sig med mindre ? 35 Statsminister (M): Det förslag vi har indikerat är att öka studiemedlen från genom att helt enkelt ge möjlighet att låna något mer. Det tycker vi är en riktig inriktning. Det förbättrar möjligheterna för studenter att ha mer pengar. Det är också en viktig investering för unga att utbilda sig via högskoleutbildning och universitetsutbildning. Det är också viktigt att reflektera över att detta är morgondagens höginkomsttagare, som har bättre möjligheter än dem som inte har högskolestudier att återbetala. Vår avsikt med den finansiering som vi får fram på det här sättet är att återinvestera pengarna i det svenska utbildningssystemet. Sedan vill jag påpeka att profilen på hur vi har sett till att folk får mer kvar av lönen är att det entydigt har varit låg- och normalinkomsttagare som har fått störst förbättring, en hel månadslön mer för busschaufförer, metallarbetare och undersköterskor. Det har varit en viktig profil att det är just den typen av grupper som har förstärkts via vår politik. 36 (MP): Morgondagens höginkomsttagare säger statsministern till de studenter som ska få mindre för att klara hyran och annat under månaden på för att fokusera på studierna. Säger du det till dem som studerar till att bli lärare, till dem som studerar till att bli bibliotekarier och till dem som studerar till att bli sjuksköterskor? Sanningen är att detta hårdast drabbar de yrken där många kvinnor jobbar . då inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor har ökat slår ni direkt mot jämställdheten på svensk arbetsmarknad. Det är fel politik. Studenter ska få ekonomi så att de kan fokusera på sina studier – inte sänkta studieersättningar. Det är inget svar att säga till den generation som är på väg att bli den mest skuldsatta i svensk politisk historia att de ska skuldsätta sig ännu lite mer. Vi pratar om människor som kommer att behöva skuldsätta sig upp över öronen för att alls få någonstans att bo. Det är fel politik. Ni slår mot dem med de minsta inkomsterna och de minsta marginalerna. Jag tror i stället att den som tjänar 50 000 kan och vill bidra med mer för att skolan ska kunna bli bättre. 37 Statsminister (M): Det vore intressant att få ett besked från de rödgröna partierna om vad som gäller beträffande inkomstskatter. Här pratar om nivåer . Socialdemokraterna har en annan nivå. Det vore intressant att få ett gemensamt besked. I avvaktan på det vet inte folk, och jag tror egentligen inte att någon förstår var en eventuell rödgrön politik landar. Sedan vill jag påpeka att om man ökar studiemedlen från är det mer pengar – inte mindre pengar. Ska man föra den typ av resonemang som för bör man verka för att ta bort lånemöjligheterna helt och bidragsfinansiera studierna helt. Men har inte något sådant förslag. Jag vill också påpeka att vi förmodligen har något av världens mest generösa studiemedelssystem totalt sett. Det är ett faktum att vi har högskolestudier utan avgifter och har generösa studiemedel när vi jämför med andra länder, och det har i grunden fungerat. Vi har en hög och växande andel yngre som söker sig till högskoleutbildningen. Det tycker jag är rätt och riktigt. Folkomröstning om begränsning av invandringen 38 (SD): röstade en majoritet av schweizarna ja till att begränsa invandringen från EU. Reaktionerna från EU mot att schweizarna i det kanske mest demokratiska som finns, nämligen en folkomröstning, valde att säga sin mening om invandring lät dock inte vänta på sig. I likhet med hur man behandlade , när fel parti valde att bilda regering, visar man nu sitt rätta ansikte och det förakt för enskilda länders demokratiskt fattade beslut som tyvärr genomsyrar unionen. EU har svarat med att frysa avtal med , och de ekonomiska följderna kan bli att går miste om mångmiljardbelopp om man inte ändrar sina demokratiskt fattade beslut, detta för att få till stånd en förändring av beslutet. öppnar också de schweiziska socialdemokraterna för ännu en folkomröstning för att människor ska rösta rätt . Min fråga till statsministern blir hur han ställer sig till att en liknande folkomröstning genomförs i och att man låter svenska folket säga sitt om den ansvarslösa massinvandringspolitik som bedrivs här. 39 Statsminister (M): Vi har val , och väljarna kan då ta ställning till politiska partier som tycker olika. Här i finns många partier företrädda som tror på mänsklig rörlighet och att den ska kunna vara fri och öppen över gränser. Här finns också som inte tror på den typen av rörlighet. På det sättet har man demokratiska möjligheter att påverka. Jag tycker att det är viktigt att påpeka att vi hade en folkomröstning om huruvida vi skulle träda in i Europeiska unionen eller inte. Det var tydligt för svenska folket att friheter som upprätthålls inom EU är bland annat den fria rörligheten för människor och individer. Jag tror att det i grunden är bra för hela världen och för att vi har den typen av fri rörlighet. Jag ser en särskilt glädjande utveckling när många kommer till och bidrar till att vår sysselsättning växer. Den växer nu mycket brett och framför allt i grupper av utrikes födda som har kommit hit via arbetskraftsinvandring eller via den fria rörlighet som finns inom EU. De hjälper till att bygga välfärd och välstånd för framtida generationer. De balanserar det faktum att vi har allt fler äldre som lever allt längre, vilket är en glädjande utveckling. Då kan vi med hjälp av många fler som kommer hit och arbetar säkra att de får en bra ålderdom. 40 (SD): Man ska komma ihåg att det EU som svenska folket röstade om när vi gick med i EU inte är det EU som vi har . Statsministern har tidigare avvisat möjligheterna till en ny folkomröstning om det nuvarande EU. I valet röstar man inte bara om enskilda frågor, utan man röstar om väldigt många frågor. Det kan vara andra frågor som är de som väger tyngst. Men varför ska frågan om invandring vara undantagen för svenska folket att bestämma om? Man kan säga att invandringspolitiken och den invandring som har skett till har förändrat det svenska samhället i dess grundvalar. Inte ens när man 1975 tog beslut om att omdana det svenska samhället och frångå assimileringsprincipen och bilda det mångkulturella samhället fick svenska folket säga sitt. Statsministern har också enligt medierna och i likhet med europeiska kolleger uttalat att inte ska få plocka russinen ur kakan genom att säga nej till invandring. Då undrar jag vad statsministern menar med russinen och kakan. Menar statsministern att russinen är minskad invandring? I så fall undrar jag om statsministern kan fortsätta bedriva denna ansvarslösa invandringspolitiken i . Varför vill statsministern undanhålla det svenska folket russinen i kakan? 41 Statsminister (M): Jag vill påpeka att det var fullständigt klart för svenska folket att det som var EG och som sedan blev EU visst byggde på principen om fri rörlighet för människor. Sedan har samarbetet absolut utvecklats, men denna del var inte okänd för svenska folket. Låt mig återigen säga att det är ganska tydligt att det finns åsiktsskillnader här. Det finns många partier i denna riksdag som företräder uppfattningen att världen blir bättre när människor får större möjligheter att röra sig fritt över gränser och att vi förstärker vår ekonomi genom att möjliggöra för människor att söka jobb i andra länder. Det kanske inte finns möjligheter till arbete i det egna landet, men då kan det finnas i ett annat land. Det finns också de som tror på stängda gränser: De som hade lyckan att födas i ett visst land ska få vara där, och de ska helst stanna kvar där, och ingen ska få röra sig över till något annat land. Jag tror att det då blir en intolerant och farlig värld, där vi odlar vanföreställningar om varandra på olika sidor om murar och aldrig lär känna varandra och aldrig har tillräcklig kontakt. Vi vet var denna typ av utveckling landar. Den vägen ska inte anträda. Det privata vinstintresset i skolan 42 (V): Skolan är i kris. Resultaten faller, och skolan blir alltmer ojämlik. Vi har en politik för att vända denna utveckling. Vi vill ta bort det vinstintresse som utarmar skolan, och vi vill satsa på de mest utsatta skolorna. vill ha fler lärare och speciallärare, och vi vill att staten ska ta ett ansvar för skolan. Det vi nu ser är resultatet av av moderat skolpolitik. Vi är bekymrade för vad som händer om detta får fortsätta. Ska ännu fler elever lämna skolan utan att ha klarat de grundläggande kraven? har ni moderater utmanat oss i på skoldebatter. Det uppskattar vi, och vi antar gärna den utmaningen. Vi hoppas att du, , är beredd att möta mig i dessa debatter också – partiledare emellan. En sak har ni börjat ompröva. Ni uttalar er allt oftare kritiskt om vinstintresset som lett till skolkonkurser och till att pengar försvinner. Men ni gör ingenting för att ta bort det privata vinstintresset i skolan. Kommer ni att fortsätta låta och de andra riskkapitalbolagen plocka ut hundratals miljoner avsedda för skoleleverna och låta dem gå till privata vinster i stället? 43 Statsminister (M): vet att det finns en flerpartiöverenskommelse om att möjligheterna att strama upp reglerna kring detta ska ses över. Jag vill bara invända mot den bild som försöker ge av vad PISA-undersökningen och utvärderingarna av svensk skola har visat. De har absolut visat att resultaten faller. Men det sägs att det i mycket stor utsträckning beror på att kunskapssynen i har varit att unga ska få ta hand om mycket av sin egen kunskapsutveckling och att det har blivit för lite lärarledd undervisning och för lite stöd för enskilda, framför allt för dem som har inlärningsproblem. Dessutom påpekas att förväntningarna på vad vi vill att unga ska lära sig är för låga i och att ungdomarna själva fäster för liten vikt vid sin egen insats i relation till hur andra ska förhålla sig. Där tror jag att vi har svaret. Låt oss då lösa det som har påpekats vara problemen. Vad gör man då? Man har mer undervisningstid, och man har fler speciallärare – där är vi överens. Vi förlänger så att den blir tioårig, och vi satsar särskilt i skolan, för att bara nämna några insatser. Lös de problem som har beskrivits och inte andra! 44 (V): Det finns flera orsaker till att den svenska skolan utvecklas så illa. En av dem är att skolan har blivit så ojämlik. Det beror på vilken skola man går i om man får en bra utbildning . Att återupprätta en utbildning som är bra för alla barn är helt grundläggande. Men det står i motsatsställning till att ha en marknadsstyrd skola, alltså det som kännetecknar skolpolitik. Ja, vi behöver fler lärare. Vi behöver fler speciallärare och vi behöver hjälp till läxläsning i varje skola så att varje elev har möjlighet att få det. Det föreslår vi, medan ni prioriterar att sänka skatterna i stället. Statsministern valde att glida undan från det som var min huvudfråga, och det är det faktum att skolor går i konkurs. Det handlar om i skolpeng som var avsedda för att ge eleverna just mindre klasser, fler speciallärare och det som saknas hos de privata vinstdrivna skolorna. De har mycket lägre lärartäthet och färre speciallärare. Hur kan ni försvara att ni i ena stunden säger att vi behöver fler lärare och i nästa stund låter pengarna som skulle ha gått till lärare i stället gå rakt ned i fickorna på riskkapitalister? 45 Statsminister (M): Jag tror helt enkelt inte att detta beskriver den utmaning som svensk skola står inför och inte heller det som PISA-undersökningen har visat. Den visar återigen inte heller att det är det fria skolvalet som är problemet. Vi har för låga förväntningar, det finns hos många unga en felaktig bild av vilken egen arbetsinsats som de behöver göra, och det är för lite individuellt inlärningsstöd för elever som har inlärningsproblem. Låt oss åtgärda problemen så som de ser ut. Vi har till och med sagt att vi är beredda att höja skatten, – stor glädje i ! Vi är beredda att höja skatten för att finansiera riktiga och bra utbildningsinvesteringar. Vi ska återkomma till hur vi vill använda dessa resurser. Men det handlar bland annat om det som så klokt har talat om här, nämligen speciallärare, mer av inlärningsstöd, fler lärare, större satsningar tidigt och en förlängning av så att den blir tioårig. Då får vi ett fyraårigt lågstadium, och då får vi extra på oss att se till att barn och unga har instrumenten på plats för att kunna möta ett alltmer komplicerat samhälle och ett alltmer komplicerat arbetsliv när de blir äldre. Det är den väg som vi ska gå. 46 (M): Jag har en fråga till statsministern mot bakgrund av att vi ser ett omslag, en ny fas, i svensk ekonomi. och är efter de tunga ekonomiska kriserna nu i början av en återhämtning. Vi rör oss gradvis mot en bättre konjunktur som kommer att leda till att vi 2018 får överskott i de offentliga finanserna. vet vi att det är när ekonomin vänder som ansvarstagandet prövas i den ekonomiska politiken och också i skattepolitiken. Det påminner inte minst förre finansministern om i sin bok . måste finansieringen av reformerna säkerställas krona för krona som vi undviker yviga löften, stora finansieringsgap och kraftigt höjda skatter på arbete. Vilken bedömning gör statsministern av konjunkturläget i , reformutrymmet, och kopplat till det den framtida skattepolitiken? 47 Statsminister (M): Vi går från ett läge där tillväxten föregående år låg strax under procenten, inte alls illa i ett som i övrigt i flera hänseenden låg i recession eller där ekonomin låg stilla. Men pekar de flesta bedömare på att det sker en uppväxling till 2 ½ procent och kanske till och med till 3 ½ procent . Hjulen i kommer att rulla allt bättre av sig själva.