prot · H20938 · 2014-12-15 00:00:00 — Har några svar på frågan var man tar pengarna? 11 (M) replik: Jag börjar med det som konkret rör utgiftsområde 1, nämligen anslaget till . Jag tycker att det besked som vi fick från regeringens tjänstemän var ganska tydligt. För det första: De kände till att Alliansen hade aviserat besparingen och var därmed förberedda på att det kunde bli en besparing på på i storleksordningen . De hade alltså börjat vidta åtgärder. För det andra: Vi fick beskedet att personalomsättningen i generellt sett är ganska hög, vilket innebär att det inte tar så att anpassa personalvolymerna till ett något minskat anslag. Låt mig också påminna om att det handlar om en minskning från ungefär 6,9 miljarder till 6,7 miljarder. Det är alltså inte fråga om någon drastisk besparing. Sedan är det naturligtvis sak att återkomma med vad detta konkret innebär. Vad gäller frågan om drivkrafter för arbete är det så att om man beskattar arbete hårdare blir människor mindre benägna att arbeta. Det är väl belagt i forskningen. Det här handlar inte enbart om att gå från arbetslöshet till arbete, utan det handlar om livets alla skiften. Vi fattar ständigt beslut om huruvida vi ska välja ledighet eller arbete eller ta ett mer ansvarsfullt arbete i stället för ett enklare med lite lägre lön. Då är det viktigt att det i varje sådant skede finns en drivkraft som gör att vi väljer att ta det mer ansvarsfulla arbetet, kanske väljer att växla in övertid i pengar i stället för i ledighet och så vidare. Det är sådant som tillför ekonomin extra resurser, ger drivkrafter och ger extra skatteintäkter. Det är viktigt generellt sett att inte beskatta arbete hårt. Jag vill påpeka att oavsett de förändringar som vi nu diskuterar hör till de länder som beskattar inkomster av arbete hårdast i världen. 12 (MP) replik: Jag tycker att det är intressant att få en chans att diskutera jobbpolitiken. När pekar på att ökande klyftor hotar och kan skada tillväxten och att de är chockerade över den stora förändring de har sett i det svenska samhället när det gäller just detta tycker jag att det är viktigt för oss politiker i den här kammaren att lyssna. När det gäller , som vi alla kommer att behöva använda oss av för den kommande regeringen, tror jag att vi kan vara överens om att vi inte fick så mycket svar på var någonstans pengarna ska komma att tas. Om var så mycket att man behövde lägga ned flera ambassader är det svårt att se att 200 miljoner ska vara så lite att det inte ens märks. I detta anförande instämde (S). 13 (M) replik: Vad gäller frågan om inkomstklyftor visar det mått som man brukar använda på inkomstskillnader, den så kallade Gini-koefficienten, att inkomstskillnaderna i knappt har ökat alls under alliansregeringens . Däremot ökade de ganska påtagligt som Socialdemokraterna styrde – större delen av tiden med stöd av och . Då såg vi ökade klyftor, men har vi knappast sett några sådana alls. Fattigdomen, mätt med de mått som EU använder, har också minskat i . Jag tycker därför att vi ska vara varsamma med att tala om att vi är chockerade. Om man tittar på alla de mätningar som görs av fattigdom i världen, fattigdom i EU, inkomstskillnader i världen och inkomstskillnader i EU ser man att hör till de länder som har absolut lägst fattigdom och absolut minst inkomstskillnader. Det är naturligtvis någonting som i grunden är bra; det är bra att vi har ett samhälle som håller ihop och där alla människor har en chans att försörja sig och att leva ett gott liv. Det finns människor i vårt land som lever i ekonomisk utsatthet. Dem har vi naturligtvis ett ansvar för att hjälpa, men generellt sett är ett land med små klyftor och små inkomstskillnader. Låt mig, vad gäller , konstatera att vi inte fick några preciserade beskrivningar exakt av hur varje krona skulle hämtas in. Men vi fick inte heller några preciserade beskrivningar av vad den uteblivna anslagsökningen på 2 miljoner till skulle användas till. Det framstod som ganska oklart vad regeringen hade avsett med denna ökning. Vi föreslår en uppräkning för med index, alltså med pris- och löneomräkningen, men inte någon extra satsning. Jag såg inte heller något argument för denna satsning. 14 (C): Statsbudgeten 2015 för det område vi berett i , , omfattar eller som man också kan säga – . Detta är den ram för budgetområdet som i den nu välbekanta voteringen tog beslut om. Det är 215 miljoner mindre än regeringen har föreslagit i sin budgetproposition. De besparingar vi från allianspartierna har föreslagit motsvarar av totalbudgeten. Den största besparingen ligger på med 186 miljoner. Vi i vill liksom övriga allianspartier överföra 200 miljoner från anslagen till rikets styrelse till en förstärkning av anslagen till försvaret. En viktig del i beredning av budgeten var det möte vi hade för sedan med expeditionschefen för och med andra företrädare för . Vad som framkom vid denna beredning var att det inte kommer att vara några svårigheter för att ekonomiskt klara av den neddragning som vi föreslagit. Vi fick ett tydligt besked från företrädarna för . En annan och viktig del i vårt budgetförslag från är ett tillkännagivande till regeringen från alla partier utom . Detta tillkännagivande grundas dels på en motion som jag har lämnat om presstödet, dels på allianspartiernas budgetmotion om en sammanslagning av för radio och tv. Vi har i tillkännagivandet enats om att delar av det förslag som lämnade bör kunna genomföras redan innan den nuvarande presstödsperioden går ut . De svåra ekonomiska villkoren för många tidningar i landet är naturligtvis grunden för detta. Många lokalredaktioner har lagts ned, och utgivningen av flera tidningar är hotad. För de tidningar som har presstöd var rörelsemarginalen 2013 minus . Det är naturligtvis svårt att driva en verksamhet på dessa villkor. I min motion har jag belyst dessa problem och efterlyst att regeringen föreslår åtgärder som kan minska svårigheterna för tidningar som är hotade. Åtgärder som jag har efterlyst är att även läsarintäkter från digital utgivning ska få inräknas vid beräkning av presstödet, annars hindras ju tidningarna från att genomföra nödvändiga besparingar som är möjliga när fler läsare tar del av tidningarna på nätet i stället för på papper. En annan åtgärd som jag har föreslagit är att kravet på abonnerad upplaga, som är , bör kunna sättas lägre. Det skulle göra det lättare för dessa tidningar att möta konkurrensen från gratistidningarna. Detta tillkännagivande innebär något som faktiskt är mycket sällsynt i motionsbehandling, nämligen att en motion från den allmänna motionstiden bifalles av inom mindre än från att den lämnades in till . Jag är naturligtvis glad och tacksam för det. Men viktigare är naturligtvis att ger ett stort antal tidningar i landet hopp om möjligheter att överleva den kris som finns i tidningsbranschen. De ges bättre möjligheter att klara av de anpassningar till ny teknik och lägre kostnader som är nödvändiga för överlevnaden. Jag har också gott hopp om att regeringen snabbt kommer att genomföra vad kräver i detta tillkännagivande om presstödet. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande på utgiftsområdet , som också innehåller det positiva ställningstagandet till min presstödsmotion. I detta anförande instämde (M). 15 (FP): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och sedan börja i en annan ände. Vårt utgiftsområde handlar delvis om ett annat utgiftsområde, just för Försvarsmakten. Alliansen vill flytta från vårt område till försvaret som en del av en större satsning på och upprustning av vår försvarsmakt. Att detta är ett starkt behov tror jag egentligen inte att det råder några tvivel om, även om våra budgetar skiljer sig åt på området. Vi såg ryskt militärflyg som flög mycket nära civilt flyg och var nära att krocka. För ungefär sedan dök dessa stora ryska bombare som kan vara kärnvapenbestyckade upp i , troligen sedan det slut. Vi har haft en mycket uppmärksammad påhälsning under ytan som med all sannolikhet var rysk. Inte minst har vi det folkrättsvidriga ryska agerandet i . rustar kraftigt upp sitt försvar och sin militär. Det behöver vi göra också i . Att flytta är i det här sammanhanget inte någon stor summa, men det är vårt utgiftsområdes strå till stacken. Värt att påpeka är också att budgeten från S, V och MP dels inte gör detta, dels föreslår skattehöjningar som skulle göra att Försvarsmakten tappade 150 miljoner och året därpå . Det finns också satsningar från Alliansen inom vårt område. Vi har till mer ryskspråkig personal vilket det, som jag nämnde tidigare, ser ut att finnas ett behov av. Vi lägger på att höja säkerheten vid utlandsmyndigheter. Vi lägger bland annat på att stärka bekämpandet av våldsbejakande extremism. Vi ser nu uppdateringar från säkerhetspolisen och andra om att väldigt många svenskar åker ned och slåss för till exempel IS i . Neddragningen av , alltså de pengar som vi använder till att finansiera en höjning av försvarsanslagen, är som tidigare nämnts väl förberedd. Den kommer i huvudsak, fick vi höra , att hanteras med naturliga personalförändringar – människor som går i pension och annan personalomsättning. Det kan ändå vara viktigt att påpeka detta för regeringen: Det blir inga nya möbler . I Alliansens budget kan man sammanfatta det hela med att det blir mer pang för pengarna. I detta anförande instämde (M). 16 SKÅNBERG (KD): Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Tack vare Alliansens med en ansvarstagande ekonomisk politik och en aktiv reformpolitik är på rätt väg. Alliansregeringen har bevisat att man i högsta grad är regeringsduglig. Jobben har blivit över 340 000 fler . är det enda land i EU där den offentliga skulden förväntas minska . Vi har högst arbetskraftsdeltagande och högst sysselsättningsgrad i EU. Alliansen har som mål att över fem miljoner människor ska ha ett jobb att gå genom att sysselsättningen ökar med ytterligare 350 000 personer. Arbetet för att nå dit börjar och slutar med bättre utbildning, en skola fylld av kunskap, kompetens och bildning. Alliansens budget för ett starkare sätter ansvar för ekonomin och reformerna för fler jobb främst. Vi prioriterar kvalitet och tillgänglighet i välfärden framför utbyggda bidragssystem. När nu Alliansens budget har beslutats av står det klart: Vårdnadsbidraget kommer inte att tas bort. Valfriheten det innebär blir alltså kvar. Rätten till avdragsgilla gåvor till ideella ändamål kommer inte att försvinna. Möjligheten att göra pengarna dubbelt värda när man ger dem till välgörenhet kommer alltså att finnas kvar. Rätten för föräldrar att själva bestämma vem som ska ta hand om deras små barn förminskas inte genom ytterligare kvotering. Alliansen presenterar en politik för hur kan nå 1 procents överskott . Genom att bygga skyddsvallar i ekonomin säkrar vi möjligheten att värna jobb och välfärd i nästa kris, och våra reformer är finansierade. För att jobben ska kunna blir fler och komma fler till del föreslår vi ett omfattande paket av regelförenklingar och förbättringar för entreprenörer som vi breddar vägarna in till arbetsmarknaden. Alliansen föreslår investeringar i infrastruktur och bostäder för att knyta ihop och göra det möjligt för människor och företag att bo och verka i vårt land. Inom beredningsområde, alltså en budget för rikets styrelse, föreslår vi att anslaget till ska vara 186 miljoner lägre än regeringens förslag till budget. Är det en katastrof? Nej, naturligtvis inte. Det är motiverat av tre skäl som jag vill lyfta fram. Det första är att försvarsanslaget behöver höjas rejält för att möta den ökande hotbilden från . Vi bidrar bara med en liten del från vårt utgiftsområde. Det andra är att medlen kan avvaras på genom omfördelning. Det tredje är att Alliansens budgetförslag har varit känt länge inom – ända då vi satt vi makten och kunde förbereda regeringens tjänstemän på att denna minskning skulle komma. Minskningen kommer alltså inte som en överraskning utan har planerats för. Vi fick kvitto på detta när tjänstemän besökte inför dagens beslut och meddelade att den aviserade minskningen kunde mötas genom omfördelning av tillgängliga medel, anslagssparande. De var förberedda . Däremot gavs det inga svar på hur de hade tänkt sig att regeringens ökade anslag till exempelvis skulle lösas. Låt mig avsluta med att säga några allvarsord. Det ligger inte inom vårt utskottsområde, men likväl bidrar vi från . Hotbilden från behöver tas på största allvar. Vi har sett bli alltmer aggressivt i sitt närområde, såväl till lands och i luften som till havs och under havsytan. En regeringsduglig regering måste snabbt omprioritera medel för att möta hotbilden. I det korta perspektivet bidrar med något lite genom att ta medel från . Det är väl motiverat, mer kommer att behövas och det drabbar inte verksamheten. I detta anförande instämde (M). 17 HANS (S): Vi behandlar nu budgeten för rikets styrelse, betänkande KU1. Huvuddragen i vår kritik mot det förslag som de borgerliga partierna tillsammans med drivit igenom har gått igenom, och jag tänker inte gå in på det. Vad vi ser bakom oss är av ökade klyftor. Det är intressant att de borgerliga partiernas företrädare som varit uppe i talarstolen inte har talat något om de skadliga ekonomiska effekterna för tillväxten det enligt oberoende ekonomer har. Man talar bara om drivkraft för arbete men inte om att ökade klyftor har skapat lägre tillväxt. Man väljer vilka fakta man vill se, för det stärker den egna verklighetskartan. av borgerligt regeringsinnehav har hotet från öster ökat, men först när blir försvarsminister börjar vi se att det händer något. Under de borgerliga regeringarna med som finansminister har moderata försvarsministrar avgått i protest mot den egna regeringens försvarspolitik. Det väljer man att inte se . är hotet stort, men det har det tydligen inte varit . Det är konstigt att avgående moderata försvarsministrar har sett det. Jag satt i KU under förra mandatperioden och vill påminna om en ingången överenskommelse som de borgerliga nu sviker. De borgerliga partierna har påmint om att överenskommelser ska vårdas för att framtida samarbete ska kunna ske inom olika politikområden. Under förra mandatperioden föreslog vi en betydande nedskärning av , som valde att stödja. De borgerliga i och i regeringen var då mycket upprörda och menade att vi saboterade för regeringsmakten och att nedskärningarna skulle få allvarliga effekter på svensk utrikesrepresentation. Det uppkomna läget resulterade i att våra gruppledare i KU gjorde en överenskommelse om att den som äger regeringsmakten måste kunna se till att rikets styrelse fungerar och att man därför är bäst skickad att bedöma behovet av resurser. Vi är därför mycket förvånade över att denna överenskommelse bara gäller när det är borgerliga regeringar och inte . Ingångna överenskommelser ska tydligen inte hållas. Som gammal kommungubbe har jag gjort många överenskommelser med ansvarsfulla borgerliga kommunpolitiker som vi vårdat från båda håll. Jag trodde att det gällde i riksdag också. 18 (M) replik: Låt mig börja med debatten om anslag. Det är riktigt som säger att det året efter att oppositionspartierna under förra mandatperioden hade berövat på ett oväntat och oförklarligt sätt, utan att motivera vad pengarna skulle användas till, ingicks en överenskommelse om att återföra dessa medel till . Vi välkomnade denna överenskommelse och tyckte att det var ett bra och ansvarsfullt steg. är läget ett annat. gick Alliansen till val på en politik som innehöll en satsning på Försvarsmakten. Den hade vi tydligt anvisat finansiering för, bland annat genom en neddragning med på . Vi gick alltså till väljarna och sa: Detta är vår politik. Vi föreslår att ska spara 200 miljoner för att vi ska få ökade resurser att satsa på Försvarsmakten. Detta var inte okänt för vare sig väljarna eller Socialdemokraterna när valrörelsen och valet ägde rum. Efter valet måste vi naturligtvis följa upp och hedra den politik vi gick till val på. Det vore orimligt om vi efter valet skulle säga att vi står för en helt annan politik än den vi presenterade för väljarna. indignation klär honom därför inte så väl, för om vi hade gjort på något annat sätt hade väljarna blivit indignerade. Låt mig ställa en fråga till : Tycker egentligen inte också att det är viktigare att satsa mer pengar på vårt försvar än att behålla varje tjänsteman i ? 19 HANS (S) replik: Vi tycker att försvaret ska stärkas, till skillnad från vad ni gjorde av borgerligt regeringsinnehav när inget skedde och dina partikamrater avgick som försvarsministrar, , på grund av att ni slaktade försvar så att saknar den försäkring vi behöver. har vi en försvarsminister som återinför repövningar och annat. Det är en stor skillnad. Vi tycker att vi som tjänar bra kan bidra med en högre medlemsavgift till riket. Vi tycker att vi har råd med rikets försvar. Det ska finansieras genom ökade medlemsavgifter från oss som har råd med det. Vi hade också ett syfte med våra nedskärningar under förra mandatperioden. Vi satte välfärden främst och ville satsa ökade resurser på välfärden. Vad säger är att ett vallöfte om försvaret ska hållas men att ett vallöfte om välfärden inte är motiverande nog. Jag trodde att en överenskommelse gällde. Vi hade gjort upp om att den som satt vid regeringsmakten var tvungen att kunna göra en bedömning av vilka resurser rikets styrelse krävde. Det är den beskrivning vi hade i KU . Det var vad överenskommelsen innebar, . sviker ni den. 20 (M) replik: Jag vet inte om åhörarna riktigt kunde följa den röda tråden i slängiga argumentation. Låt mig bena ut några saker. Först och främst gick vi till val på att sänka anslagen till med 200 miljoner. genomför vi den politiken. Det är väldigt tydligt. sluggar sedan vilt när det gäller tillståndet i Försvarsmakten. Fakta är att Socialdemokraterna tillsammans med V och MP gick till val 2010 på att skära ned 2 miljarder på försvaret, det vill säga rakt motsatt till det som nu ger sken av. Vad som hände under Alliansens var att en mycket stor omställning av Försvarsmakten inleddes, från ett värnpliktsförsvar med mobiliseringsförråd till en försvarsmakt som ska vara redo att möta hot mot integritet men också kunna göra insatser utomlands. Det var en mycket stor förändring som fortfarande inte fullt ut har genomförts men som är på god väg. Enligt överbefälhavarens rapporter har försvarsförmågan stärkts jämfört med när reformarbetet inleddes. Vi har fortfarande en lång bit kvar innan försvarsreformen är fullt ut genomförd. Alliansen har tydligt sagt att vi behöver öka försvarsanslagen därför att hotbilden har förvärrats mot . Det är väl alldeles tydligt att det har skett en gradvis försämring av det säkerhetspolitiska läget i vårt närområde under de år som närmast har förrunnit. Den ryska annekteringen av och inblandningen i inbördesstriderna i är ett tydligt exempel på hur allvarligt säkerhetsläget nu har blivit, vilket gör det motiverat att vidta omfattande åtgärder. Det är vad vi föreslår, och vi finansierar det fullt ut utan en skattechock på jobb och företagande, som är kärnan i politik. 21 HANS (S) replik: vill säga att omställningsarbetet nu har pågått av borgerligt regeringsinnehav. Egentligen är det en omställning som började . Efter började försvaret ändra sin inriktning. Det är alldeles riktigt. Vad jag påpekar är att ingenting hände av borgerligt innehav. Hotbilden har inte kommit . Det är först nu det händer någonting, och det ska finansieras. Där har vi en skillnad i finansieringen av den upprustning som måste ske. Vi tycker att vi som har råd – och jag – ska bidra med högre medlemsavgift till landet. Jag tycker att vi har råd med det, . Du tycker att vi ska se till att till exempel rustar ned sin utrikesrepresentation. Det gör att svenskt näringsliv får mindre möjlighet att sälja utomlands. Det tycker jag är fel. Där har vi olika uppfattning. 22 (S): Vi debatterar KU1 Utgiftsområde 1 . Jag tänkte tala lite grann om och då specifikt i , där jag hör hemma. När vi tittar på fjällmiljön har uppdraget att samordna det regionala arbetet för att uppnå de svenska miljömålen. har beslutat om en samlad miljöpolitik för ett hållbart . Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Utöver generationsmålet finns 16 nationella miljökvalitetsmål med preciseringar samt etappmål. Det kanske viktigaste är att vi ska ha en luft som är så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Detta mål kommer vi inte att uppfylla . Dessutom beräknas att vi missar ytterligare 13 av de 16 miljömål som är uppsatta. Vi behöver en ny strategi för att komma i hamn. är landets näst största län efter och utgör en dryg åttondel av hela landareal. Mer än halva länet utgörs av skogsmarker. av befolkning bor i just vackra . är till största delen oexploaterade. Här finns goda möjligheter att uppleva såväl djur som växter. Det är en utmaning att så många olika verksamheter måste samexistera. Kulturmiljöerna behöver uppmärksammas mer. Klimatförändringarna är ett stort problem. Regeringen har godkänt ett avtal som och större markägare ingått om byte av mark för att skydda värdefulla skogar. Markbytena innebär att ca kan skyddas som naturreservat varav ca utgör produktiv skogsmark. I finns 267 befintliga naturreservat. Länets fjällvärld tillhör sista orörda natur. naturreservat är största skyddade område, och här forsar en av outbyggda nationalälvar, , fram. träffade jag vår landshövding med det vackra namnet , länsrådet och de olika enhetscheferna för i , bland annat enhetschef på naturvårdsenheten. Jag tänker referera honom. Han sa: För norra del och fjällen låg vi långt framme med planer på att göra stora insatser på just leder och anläggningar i fjällen. Bara i hade vi en lista på extrainsatser på nära i anläggningsarbeten. Vi brukar grovt räkna på att cirka två tredjedelar av anläggningsåtgärder går till arbete och en tredjedel till materiel. Bara det skulle då ge ett flertal ytterligare arbetstillfällen i . En stor del skulle gå till att lösa in mark för reservatsbildningen. Detta behövs verkligen och skulle i sin tur bland annat resultera i bättre tillgänglighet för friluftsliv, rekreation och inte minst möjligheter för besöksnäringen. Exempel på detta är upprustning av ledsystem och stugor. Jag tänker nu tala om miljömål i . I har utsläppen av växthusgaser minskat , men det krävs stora insatser för att de ska fortsätta att minska. Länet är stort, och befolkningen bor över hela länet. Därför har bra kommunikationer en särskilt stor betydelse för länets invånare och näringsliv. Vi har också längsta allmänna vägnät, sex flygplatser med trafik på och fem hamnar. Genomförandet av och planeringen av Norrbotniabanan är våra största projekt. har förhöjda halter av miljögifter, högt exploateringstryck samt lokala problem med övergödning. När dessutom traditionella näringar längs kusten minskar gör det att miljökvalitetsmålen blir svåra att nå. Många av våtmarker har skadats av utdikning och annan påverkan. Skogen omvandlas från ett naturliknande skogstillstånd till en brukad skog. Arealen jordbruksmark minskar i länet. I stora områden av länet finns det få eller inga betesdjur som håller gräsmarkerna öppna. Jag övergår nu till att tala om miljöenheten. Hit hör även Blajken och Svartträskgruvan. Dessa gick i konkurs 2008. I Svartträskgruvan bröts sulfitmalm, zink. Det blir enorma rester av gråberg. Det lakar väldigt mycket, det vill säga ger förorenat vatten. Vi talar om kostnader på för att för att städa upp. Vad gäller Svartträskgruvan finns ordnande finanser för detta. Det allvarliga är att vi talar om vattenrening framåt i tiden på detta område . Det får enorma konsekvenser för vår miljö. Jag vill peka på att den nya budgeten innebär besparingar på i mitt hemlän.