prot · H109131 · 2014-06-25 00:00:00 — Följ gärna det gemensamma arbetet inom branschen! Det tror jag nämligen är oerhört viktigt. Om fler är inblandade i arbetet och är med och tar ansvar var och en för sin del kan det bidra till att vi får ett mycket bättre resultat. Med det får jag önska en god sommar. Jag hoppas på återseende här i kammaren. Överläggningen var härmed avslutad. 25 § Svar på interpellation 2013/14:521 om E4-omdragning i 117 Statsrådet (M): har frågat mig om jag avser att tidigarelägga en omdragning av genom . Alliansregeringen genomför nu en historisk satsning på infrastrukturen i . Av en total planeringsram på för planperioden –2025 går till att utveckla transportsystemet. Stora investeringar görs i väginfrastrukturen för att tillgodose medborgarnas behov av arbetspendling och näringslivets behov av transporter. finns det inget investeringsobjekt i den nationella planen som rör E4 förbi . bedömer i förslag till nationell plan 2014–2025 att det finns brister kopplade till bland annat överskridande av miljökvalitetsnormer i tätort som kvarstår efter 2025. Det finns en vägutredning för E4 förbi som bygger på att en ny centrumbro anläggs över . Konsekvenserna av att en centrumbro inte byggs är inte analyserad av . har kommuninvånarna i sagt sitt och röstat nej till att bygga en centrumbro. Jag har full förståelse för att en omdragning av är ett prioriterat projekt för kommunen och regionen. Men mot bakgrund av den rådande situationen och planeringsläget är det för tidigt att säga något mer konkret om det eventuella behovet av efterfrågade åtgärder. Regeringen har genomfört viktiga förändringar för att knyta ihop budgetprocessen med den fysiska planeringen. Genom propositionen Planeringssystem för transportinfrastruktur skapar regeringen förutsättningar för ett mer flexibelt och transparent planeringssystem. fattar regeringen, förutom beslut om den tolvåriga transportplanen, även årliga beslut för byggstarter och förberedelse för byggstarter av investeringsobjekt för de kommande sex åren. På så sätt kan regeringen även i fortsättningen hålla ordning och reda i de statliga finanserna samt hantera nya förutsättningar. Det medför också klara förbättringar i underlagen inför regeringsbesluten. Men för att systemet ska fungera bra ställs vissa krav på när ett investeringsobjekt är klart för byggstart. 118 (S): Jag tackar ministern för svaret. Det var ett tydligt svar, och naturligtvis var det väntat. Jag vet nämligen vad som står i planen. Jag ska villigt erkänna att jag skrev interpellationen i besvikelse över resultatet i den lokala folkomröstningen, där det alltså blev ett rungande nej till en ny centrumbro. Jag ville dock få det bekräftat av ministern själv. är en vacker stad. Vi har två barriärer. Den ena går i öst–västlig riktning, och det är . Det är en vacker och på många sätt mycket värdefull älv, men den försvårar stadsplaneringen. Sedan har vi den andra barriären, som går i nord–sydlig riktning. Det är E4:an, som skär igenom centrala delar av . Det E4:an gör för är att ge oss en mycket sämre miljö. Det är mycket avgaser på grund av långa bilköer vid tre fyra trafikljusstopp i staden. Det gör att vi inte kan bygga bostäder vid dessa punkter, som ligger mitt i centrala stan. E4:an försvårar också tillgängligheten för gångtrafikanter och cykeltrafikanter som ska tvärs igenom staden, alltså i öst-västlig riktning. Det här gör att det är besvärligt att utveckla centrum. Vi trodde att vi skulle klara att göra det enklare om vi fick centrumbron. blir det inte så, utan nu får vi gilla det läge som är. Jag tror att det är nästan bara och som fortfarande har en som går genom staden. Vi har försökt i 20–, med flera regeringar, att få en omdragning utanför stan, men vi har inte lyckats. E4:an genom och – men talar vi om – har mycket tung trafik, godstrafik med malmråvaror och skogsråvaror av olika slag och naturligtvis även annat gods till våra tunga industrier. Min fråga till ministern blir: Vad är det för kriterier som prioriteras och för faktorer som ni tar utgångspunkt i när ni lägger fast planerna? Är det miljöfrågor, tillgänglighet, utvecklingsmöjligheter eller vad det nu kan vara? Jag skulle önska att ministern svarade mig på den frågan. 119 Statsrådet (M): Vi gav direktiv till när de skulle arbeta fram förslaget och underlaget till transportplanen och utvecklingen av hela transportsystemet som har antagits av . När transportplanen togs fram var vi noga med att infrastruktur måste vara gränsöverskridande, gå över en kommungräns, över en länsgräns och också över en landgräns och att den ska se till alla trafikslag och hur de kompletterar varandra. När man bygger samhällen är det viktigt att infrastruktur och kollektivtrafik hänger ihop med bostadsbyggande. För att hela ska leva, för en ökad konkurrenskraft och särskilt för jobben är det viktigt att ha fokus på våra större stråk, godsstråk, nationella vägar och stambanor men också att se till arbetspendlingen. Ungefär så skulle man kunna sammanfatta det. Vi gör nu en otroligt stor investering, inte minst för att vårda den infrastruktur vi har men också för att utveckla transportsystemet. Den här regeringen tycker att det är viktigt att satsa både på väg och på järnväg. förstod jag av att hon visste vad som skulle stå i den nationella planen och att hon tolkat den som att dragningen av i inte skulle finnas med. Det är alldeles riktigt, eftersom förutsättningarna har ändrats ganska sent. Men som jag försökte beskriva blir det med den nya planeringsprocessen, som är beslutad av , förutsättningar för flexibilitet på ett sätt som inte varit möjligt tidigare när omständigheter förändras. Jag kan konstatera att den prioritering som regeringen har gjort med tydligt stöd av Socialdemokraterna i trafikutskottet har bifallits. Man uttrycker till och med i sin motion att man stöder de prioriteringar som har gjorts vad gäller objekten, och det är i grunden bra. Jag har också förstått att lokalt i har Socialdemokraterna , kanske så som , varit motståndare till en omdragning av . har folkomröstningen sagt sitt, och kommunstyrelsen ska fatta beslut om detta. Vad jag förstår har man inte ens haft ett samtal med om vad som händer nu efter den folkomröstning som har varit. Men vad jag har förstått av det moderata oppositionsrådet där uppe har socialdemokrater och moderater kommit överens om att samarbeta på ett konstruktivt sätt för att bidra till att E4:an dras utanför centrala . När jag träffar kommuner och regioner, framför allt när det gäller planering, och när de ska fästa fokus på rätt saker framhåller jag vikten av att börja med en bred överenskommelse lokalt, eller ännu hellre regionalt, för att komma fram till vad man ska prioritera. Det kommer också in som en viktig faktor när vi sedan fastställer nationella planer. 120 (S): I 25–har vi försökt få E4:an omdragen utanför . Vi har inte avvisat en omdragning. Det måste vara ett missförstånd. Vi kanske kan reda ut det. När folkomröstningsresultatet kom sade vi: har medborgarna sagt så här. får vi gilla läget. Det innebär att vi har stoppat centrumplanerna som var i gång, för vi ska naturligtvis respektera folkomröstningsresultatet. Jag blir ändå lite fundersam. är jag ju part i målet, men när jag åker omkring i bil på vägarna – vi har inte så mycket kollektivtrafik uppe hos oss – i både Norr- och och i andra delar av funderar jag över vad det är som gör att prioriterar vissa sträckor men inte andra. Jag tycker att det borde vara självklart och prioriterat att få undan en som går igenom ett samhälle. För del skulle det inte räcka. Vi behöver ändå göra något åt älvbarriären. Men är ju en stor väg med väldigt mycket trafik, och det är klart att det skulle underlätta för oss om den leddes om men också för och andra samhällen som en skär rakt igenom. Det är en mycket viktig fråga. Jag förstår alla skäl som ministern räknade upp som finns i transportplanen, som ökad konkurrenskraft och allt vad det är. Men jag menar att miljöfrågorna och det faktum att vi har en som skär genom ett samhälle borde vara en viktig prioritering. Det här gör också att miljöarbetet försvåras för kommun. Man får svårt att bygga gång- och cykelvägar som blir funktionella. Människor har svårt att få tillgänglighet till alla delar av staden. På många olika sätt försvårar det här. Det kanske återigen är ett missförstånd. När jag sade att svaret var väntat var det för att jag har läst det som faktiskt är beslutat. Jag ville ändå lyfta fram frågan, för jag tycker att den är viktig. Av alla 500 miljarder som är satsade och som regeringen säger är den största satsningen någonsin, med 280 miljarder till vägar, kan jag bara konstatera att Norr- och , med behovet av Norrbotniabanan och många vägar, har fått . Av skälet att hela ska leva kan jag inte låta bli att fundera – jag är inte bitter – över vad det är som gör att vissa saker prioriteras och andra inte. 121 Statsrådet (M): Man kan naturligtvis ha många synpunkter på de analyser som görs när det ska göras stora reinvesteringar, investeringar, samhällsekonomiska kalkyler och nettonuvärdeskvoter. Men de finns trots allt, och de utvecklas alltmer. Det är ett underlag när man bestämmer vilken typ av infrastruktur som ska göras. Sedan kan det finnas andra skäl som vägs in och bedöms. Jag förstår verkligen att tycker att det är viktigt att få ordning på en som går igenom en stad. Jag kan också förstå den oro som många skelleftebor har: När ska vi få ordning på det här? säger: Visst borde det komma till mer infrastruktur, visst borde vi ha en Norrbotniabana, och vi har fått alldeles för lite pengar. Jag vill bara rikta uppmärksamheten hos den lyssnar på den här debatten på att Socialdemokraterna inte har mer pengar i sin budget till några vägar än vad regeringen har anslagit. Socialdemokraterna kommer att få en ganska tuff utmaning om det skulle vara så att Socialdemokraterna blir tvungna att bilda regering med och . Då borde skellefteborna bli oroliga eftersom det är partier som vill dra ned väganslagen drastiskt. Vi talar inte om 1 eller 2 miljarder, utan för hela planeringsperioden handlar det om i storleksordningen 30 miljarder. Det finns också partier som har uttryckt att man inte alls ska satsa på motorvägar. Många av våra Europavägar är motorvägar. E4:an i synnerhet är i långa sträckor motorväg. Alliansregeringen fortsätter att satsa på både väg och järnväg. Vi vill hitta stråken i den takt och tid som finns den närmaste tolvårsperioden för att underlätta för gods som går på järnväg. Det gäller inte minst sådana råvaror och andra produkter som kommer norrifrån och bidrar stort till vår bruttonationalprodukt. Vi vill också satsa på våra vägar. Det handlar också om de stora stråken för både gods och arbetspendling. är det ett nytt läge i efter folkomröstningen där majoritet och opposition i kommunen är villig att arbeta gemensamt och konstruktivt för att få till en ny diskussion och analysera vad konsekvenserna blir om man inte har den centrumbro man först skulle ha. Hur kan regionen vara med och bidra med påfarter och avfarter för att få till en annan sträckning? Det är viktigt inte minst för luftkvaliteten och annat. Det finns egentligen ingen motsättning i det arbetet, utan det känns konstruktivt. Innan en regering, vilken som helst, kan fatta ett beslut i en nationell plan i den nya planeringsprocessen måste förutsättningarna först tas fram. Först efter det kan man veta när man kan ge klartecken för byggstart. Det är sådan processen är . är det objekt som är helt klara, även med finansiering. År tre till sex är det förberedelser för byggstart. Här har man inte ens börjat, utan det vill till att man gör en ny åtgärdsvalsanalys eller studie för detta. Jag har förstått det som att detta arbete tar man nu gemensamt initiativ till i tillsammans med . Det är precis denna ordning det ska vara. 122 (S): Ministern behöver inte oroa sig för diskussionerna med mitt parti. Dem kan jag ta där. Det är ni som sitter i regeringen. I har vi lyckats samarbeta över partgränserna i de flesta frågor. har vi egen majoritet. Vi gick till val på bron, och vi vann. Det är historia. Det är klart att vi ska arbeta tillsammans, och jag tror att vi kommer att lösa det. kommer inte att gå under. Jag ville få höra av ministern hur man prioriterar när man planerar och anlägger sådana här stora objekt som Europavägar. Vi är så desperata att vi till och med har erbjudit oss att vara med och finansiera med så mycket som 300 miljoner. Det tycker jag i princip är fel, men så är det. Det har dock inte hjälpt, för vi har ändå inte fått igenom det. De faktorer som påverkar människors liv och vardag borde sättas högre upp på listan tillsammans med de viktiga miljöaspekterna. Det handlar om utvecklingsmöjligheter för kommun. Vi ska göra vad vi kan, men regeringen och har givetvis också ett ansvar. Vi har fått åtgärdat av en farlig E4-sträckning mellan och , vilket är bra. Vi har dock inte fått något genom staden, och det måste åtgärdas. 123 Statsrådet (M): Om förutsättningarna har varit att det ska byggas en centrumbro men så sker det en folkomröstning som tydligt säger att man inte vill ha en centrumbro så ändras ju förutsättningarna. Då är det rimligt att det ges tid och möjlighet att analysera vad de nya förutsättningarna innebär. Folkomröstningen hölls ju ganska , och kommunen har ännu inte hunnit ta en kontakt med utifrån de nya förutsättningarna. Av de kontakter som jag har med har jag förstått att man är överens om att lägga brodiskussionerna bakom sig och fokusera på ett konstruktivt samarbete för att komma fram till hur E4:an ska kunna dras utanför centrala . Med den nya planeringsprocessen finns det bättre förutsättningar än tidigare för rimliga objekt som kommer in och är klara för byggstart att bedömas och prioriteras. Detta planeringssystem finns det en bred politisk enighet om, vilket jag tror är bra för . Det som också vore bra för är en fortsatt alliansregering, för till skillnad från alternativet vill vi satsa också på väg. Överläggningen var härmed avslutad. 26 § Svar på interpellation 2013/14:524 om felaktiga underlag som grund för regeringens transportplan 124 Statsrådet (M): har frågat mig varför jag har byggt min åtgärdsplanering på missvisande trafikprognoser hur stort räknefelet är vad gäller järnvägsunderhållet i underlag när jag fick information om att räknat fel hur jag avser att agera för att åtgärda konsekvenserna av att regeringen använt ett felaktigt underlag när man har fattat beslut om hur mycket pengar som ska avsättas för banunderhåll under kommande planeringsperiod. Jag vill inleda med att säga att regeringen fäster stor vikt vid kvalitetssäkring av underlag och har därför genomfört förändringar avseende framför allt systematiken kring prognosarbetet. Det är dock viktigt att komma ihåg att prognoser på intet sätt är en absolut sanning utan en indikator på vilken utveckling som kan komma att ske. Jag är dessutom övertygad om att invånare, oavsett vad prognoserna säger, skulle vilja slippa sitta i bilköer på vägarna runt , som på , att de förväntar sig säkra trafikmiljöer för dem som bor och färdas längs och att samhällsviktiga transporter på ska komma fram säkert och . Jag vill med det säga att trafikprognoser är ett viktigt verktyg i prioriteringarna men inte det enda verktyget. Som ett led i regeringens arbete för att förbättra prognosarbetet har fått i uppdrag att redovisa hur de arbetar med utveckling och förvaltning av metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser inom transportområdet. I samband med detta gavs Trafikanalys i uppdrag att kontinuerligt följa arbete med att utveckla modeller för samhällsekonomiska analyser och följa den internationella modellutvecklingen på området. Den nya planeringsprocessen med en separat granskning av underlag skapar förutsättningar för en bättre kvalitetskontroll och kvalitetsstyrning. Jämfört med tidigare prognosuppdateringar en gång per mandatperiod görs detta numera i och med den nya planeringsprocessen. Prognosuppdateringar utgör en viktig grund för regeringen när regeringen ska fatta årliga beslut om vilka väg- eller järnvägsobjekt som ska få byggstartas den närmaste treårsperioden, vilket är en av anledningarna till att den nya planeringsprocessen är så viktig. Regeringen satsar stora resurser på järnvägens underhåll och har fördubblat anslagen jämfört med när fick vara med och påverka. Jag ser allvarligt på de uppgifter som funnits i medierna. generaldirektör har dock klargjort att det inte fanns några räknefel i de underlag som låg till grund för den nationella planen och att det inte saknas några pengar. I fanns dock ett fel gällande mängden kontaktledningar. Detta fel upptäcktes, och i de underlag som ligger till grund för den nationella planen redovisas också det korrekta antalet kontaktledningar. Regeringen har precis lagt fram en plan där vi rekordsatsar på järnvägen, både på underhåll och nya investeringar. Vi stoppar förstås inte där utan kommer även fortsättningsvis arbeta med att förnya, förbättra och rusta hela vår infrastruktur. Till skillnad från är regeringen övertygad om att är i behov av investeringar inte bara på järnväg utan även på väg. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 125 (MP): Först vill jag tacka infrastrukturministern för svaret på de frågor ställt. Tyvärr återstår många frågetecken efter svaret. Efter gårdagens debatt om järnvägsfrågor och regeringens transportplan då statsrådet inte var med hoppas jag att vi kan reda ut en del . Det handlar om oerhört viktiga investeringar för framtiden – 522 miljarder till infrastruktur. Hur dessa pengar används är avgörande för framtiden för hur människor kan resa, gods transporteras och vilken klimatpåverkan transporterna ska ha. Självklart måste beslutsunderlaget för en så viktig plan vara så gediget som möjligt, men de trafikprognoser som används har visat sig vara rejält missvisande. De överskattar kraftigt vägtrafiken och underskattar järnvägstrafiken. Så har det varit , vilket har lett till att det har byggts för mycket vägar och för lite järnväg. Så fortsätter det om regeringens transportplan blir verklighet. Redan här är det problematiskt. Värre blir det efter SVT:s avslöjande att det finns allvarliga felräkningar på järnvägsunderhållet i underlag till regeringen. Myndigheten har bland annat räknat med bara halva längden av kontaktledningsnätet när man har räknat ut kostnaden för att byta ut kontaktledningarna. Ett lika grovt fel har gjorts när det gäller spår och spårväxlar, enligt interna dokument som SVT har fått kännedom om. Vi i trafikutskottet fick reda på detta via tv-nyheterna. Dessa dokument diariefördes på innan det felaktiga underlaget lämnades över till regeringen . Jag upprepar vår fråga som statsrådet inte har svarat på. När fick hon veta att räknat fel? Om hon visste något utan att säga något är det illa. Om hon inte visste är det också illa. Regeringen beslutade att avsätta till järnvägsunderhåll för att komma upp i en lägsta godtagbar nivå utifrån underlag, som alltså sedan visat sig vara felräknat. I maj året efter visade det sig saknas 6 eller kanske 10 miljarder. Ändå är summan 86 miljarder oförändrad , trots att självt har sagt att det med hänsyn till att bara hälften av kontaktledningarna har räknats med saknas 6 miljarder. Det finns inget hål i underhållsbudgeten, upprepar allianspartiernas företrädare. Men 6 miljarder mindre får naturligtvis konsekvenser. generaldirektör sade på ett möte med trafikutskottet att det inte är något problem eftersom har en prioriteringsordning så att man prioriterar underhåll på de mest trafikerade banorna. Det innebär rimligen att man prioriterar ned de banor som trafikeras mindre och också rimligen att den lägsta godtagbara nivån som definierades 2012 inte nås. Något måste bort! Vilka banor är det som prioriteras ned, och vilka konsekvenser får det? Vad tänker göra för att åtgärda konsekvenserna? Det har hon inte heller svarat på. Jag upprepar också vår fråga om varför statsrådet har byggt åtgärdsplaneringen på dessa missvisande prognoser. Statsrådet sade i sitt svar att trafikprognoser är ett verktyg för att prioritera, men inte det enda. Det skulle också vara intressant att få veta: Vilka fler verktyg? Det framgick inte riktigt. Jag ser fram emot svaren. 126 Statsrådet (M): Själva diskussionen om felräkning eller inte uppmärksammades jag på via medierna. Däremot är det intressant att veta vilka fakta som framkommer och vilken diskussion som äger rum när en sådan uppgift kommer fram. Prognoser är just prognoser. Om det är något som har varit ett problem är det att hitta bra modeller för prognoser. Just därför har fått ett extra uppdrag att jobba med att utveckla prognosmodellerna. Till skillnad mot tidigare när prognoser redovisades görs de nu . läggs de upp transparent och öppet på verkets hemsida, vilket är bra eftersom många kan reagera. Det är lätt för att säga att det har byggts för mycket väg. Antingen säger man så rent sakligt eller så är det rent känslomässigt. Jag är inte så säker på att människorna som köar i timmar på upplever att det har byggts för mycket väg i . Jag är inte heller säker på att skåningarna eller Blekingeborna tycker att det har byggts och gjorts för mycket på . Det gäller säkert inte de som är på väg till och och sitter vid och undrar när förbifarten ska byggas. Det är skillnaden mellan det upplevda och det faktamässiga. Tänk om det hade byggts mer järnväg . Det har också visat sig att allt fler vill åka järnväg i mycket högre utsträckning än vad det har byggts . Det är till och med så att järnvägsunderhållet har varit alldeles för eftersatt. Regeringen har sett till att fördubbla underhållet och anslaget till just järnväg för att vårda den järnväg vi har. Det är också den regering som har tagit initiativ och sett till att ordna finansiering så att en ny järnväg kan påbörjas. När det gäller underhållet på järnvägen måste man förstå att behovet inom järnvägen verkligen är en ögonblicksbild. Behovet behöver inte alls se likadant ut eller i övermorgon, men järnvägen behöver ha långsiktighet. Därför är det nu inplanerat i tolvårsperioden i anslag. Dessutom tillkommer egentligen mer pengar i takt med att banavgifter tas ut och att jobbar med egna effektiviseringar. Egentligen är vi uppe i betydligt mycket högre belopp som kan användas till järnvägens drift och underhåll, framför allt för att fokusera mer på det förebyggande underhållet. Det är klart att man måste prioritera. Det går faktiskt inte att göra allt överallt och . Hur gärna man än skulle vilja går det inte. har därför fått ett mycket tydligt uppdrag att framför allt fokusera på de stora godsstråken. Det är viktigt för konkurrenskraft. Det handlar om jobben. ska också titta på arbetspendlingen och var flest människor arbetspendlar. Det kan knappast vara rätt prioritering att jobba med underhåll på banor där inga tåg kör. Däremot ska områden där riktigt många åker prioriteras. Se exempelvis på ett stopp vid . Det är inte bara stockholmarna som blir lidande utan hela järnvägssystemet för i stort sett hela . Därför är det A och O att förebygga så att det inte sker incidenter vid , och om något sker ska man se till att få tillbaka tågen i normaltillstånd . 127 (MP): Det är utmärkt att metoderna förbättras och att det blir årliga uppdateringar av prognoser framöver. Men det hjälper knappast för att få ordning på den transportplan som är aktuell och som tyvärr baserar sig på felaktiga prognoser och räknefel. Vi menar att det är ansvarslöst att lägga på en plan som inte bidrar till att uppfylla klimatmålen utan tvärtom leder till ökade utsläpp av växthusgaser. , , , Transportstyrelsen och regeringens egen utredning om en fossiloberoende fordonsflotta, , har uppmärksammat detta och gett regeringen bakläxa. kallar till och med planen för olaglig. Vi gröna kan bara instämma i kritiken.