prot · H20926 · 2014-11-25 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för justerades. att (S) avsagt sig uppdraget som ledamot i finansutskottet, att (S) avsagt sig uppdraget som ledamot i utrikesutskottet, att (S) avsagt sig uppdragen som ledamot i trafikutskottet och som suppleant i finansutskottet samt att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i utrikesutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 3 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som ledamot i finansutskottet, som ledamot i utrikesutskottet, som ledamot i trafikutskottet, som suppleant i finansutskottet och Serkan Köse som suppleant i utrikesutskottet. vice talmannen förklarade valda till Serkan Köse (S) § 4 Utökning av antalet suppleanter i utskott Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, föreslagit att antalet suppleanter skulle utökas enligt följande: från 25 till 26 i från 25 till 26 i finansutskottet från 25 till 26 i justitieutskottet från 28 till 29 i utrikesutskottet från 26 till 28 i socialförsäkringsutskottet från 24 till 26 i kulturutskottet från 26 till 27 i utbildningsutskottet från 25 till 27 i trafikutskottet från 26 till 27 i miljö- och jordbruksutskottet från 25 till 26 i näringsutskottet från 27 till 28 i arbetsmarknadsutskottet Kammaren biföll valberedningens förslag. § 5 Val av extra suppleanter Val av extra suppleanter företogs. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till Shadiye Heydari (S) suppleant i miljö- och jordbruksutskottet § 6 Anmälan om återkallelse av motioner vice talmannen meddelade att talmannen avskrivit de av (M) och (M) i skrivelse återkallade motionerna 2014/15:2329 och 2014/15:2331 Lokalisering av statliga myndigheter och bolag. § 7 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2014/15:118 Interpellation 2014/15:118 Regionalt arbete för bättre integrationsinsatser av (FP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:147 Interpellation 2014/15:147 Kommunala särkrav vid byggnation av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmål är redan inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:148 Interpellation 2014/15:148 Reglering av stöd för energieffektiviseringar av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. § 8 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2014/15:FPM11 Meddelande om europeiska gassystemets förmåga att klara försörjningsavbrott KOM(2014) 654 till näringsutskottet § 9 Anmälan om granskningsrapport vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från : RiR 2014:23 Informationssäkerheten i den civila statsförvaltningen § 10 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2014/15:UU5 Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan 2014/15:UU6 Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan 2014/15:UU7 Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan 2014/15:KU2 Proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val (vilande grundlagsbeslut, m.m.) 2014/15:CU4 Ett stärkt konsumentskydd vid automatisk avtalsförlängning 2014/15:CU5 Lagvalsregler på civilrättens område – I- och II-förordningarna 2014/15:JuU2 Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott 2014/15:JuU3 Utökade befogenheter för civilanställda inom och 2014/15:TU2 Sanktionsavgift för överträdelse av cabotagebestämmelserna 2014/15:TU3 Åtgärder vid hindrande av fortsatt färd 2014/15:TU4 Tydlig prisuppgift vid taxiresor 2014/15:SfU5 Genomförande av det omarbetade skyddsgrundsdirektivet 2014/15:FiU8 Resultatskrivelse avseende det finansiella systemet § 11 Svar på interpellation 2014/15:121 om turordningsregler i LAS 1 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig om jag avser att lägga fram förslag som tar bort undantaget i turordningsreglerna. Regeringen anser att arbetsrätten ska skapa förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Regeringen aviserar i budgetpropositionen en rad åtgärder inom såväl arbetsmarknads- som arbetslivsområdet. Regeringen planerar inte att göra några ändringar i lagen om anställningsskydd avseende undantagen från turordningsreglerna. 2 (M): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Det var skönt att höra att det inte kommer att göras några förändringar, i alla fall inte , som det står i svaret. Detta kommer att glädja väldigt många av de småföretagare som har varit oroliga . Att själv kunna bestämma vilken kompetens som krävs för den fortsatta produktionen och kanske till och med för den fortsatta överlevnaden när orderingången sviker är nämligen en viktig möjlighet för landets småföretag. Undantagsreglerna kom till genom en ändring i LAS. Det var någonting som Alliansen gjorde tillsammans med , och det har tjänat väl. Det är många företag som har berättat hur de har kunnat klara sig tack vare den regeln. I en enkät som gjorde säger många att de skulle tveka att anställa om det hade blivit en förändring i de här undantagen, och det säger även många av de företagare som jag har träffat. Därför tror jag att det är viktigt att undantagen får fortleva. är det ju så att högkonjunkturer svänger allt snabbare ned i lågkonjunkturer. I många branscher går det fort både upp och ned. De allra flesta arbetsgivare är jag övertygad om vill både heltidsanställa och framför allt behålla sin personal. Men ibland går det bara inte när det finns för lite att göra. Det är också viktigt att påpeka att det måste få finnas en flexibilitet för arbetsgivare. Arbetsgivare anställer ju personal för att man är i behov av fler, har mycket att göra eller vill expandera, man har fått in en order eller vad det kan vara. Man gör det ju inte för att man är snäll eller av något annat skäl. Detta gäller även ett annat ärende, och det gäller visstidsanställningar, som vi också kommer att diskutera här i kammaren. Det är också en form av flexibilitet som inte alla vill ha men som ibland blir nödvändig, till exempel för att kunna ersätta någon vid sjukdom eller föräldraledighet men också för att kunna ta in personal vid vissa toppar. Jag är som sagt var glad att arbetsmarknadsministern här har gett positivt besked angående turordningsreglerna i LAS, och jag hoppas att vi kan lita på att beskedet gäller. 3 BORIANA (M): Det skulle ha varit förödande för de små företagen om möjligheten att undanta två personer från turordningsreglerna skulle tas bort. Därför är det glädjande att så inte är fallet. Ändringar i turordningsreglerna är efterlängtade, dock åt det andra hållet. Lagen om anställningsskydd måste reformeras. Som den är utformad blir människor med svag förankring på arbetsmarknaden diskriminerade eller förfördelade. Ungdomar och nyanlända invandrare är nämligen bland de första som får lämna en arbetsplats vid uppsägningar. Även i större företag finns möjlighet till undantag från turordningsreglerna via överenskommelser mellan arbetsgivaren och facket. Dock är ungdomar numera sällan medlemmar i facket, och då är frågan om facket verkligen tar dem i försvar när det gäller. Den senaste tidens volatila marknader visar att konjunktursvängningar lär vara det normala . Anpassningar av personalstyrkans storlek till följd av internationella marknadssvängningar lär därför öka i både omfattning och frekvens. Den framtida tryggheten på arbetsmarknaden ligger därför inte i att stanna hos en och samma arbetsgivare utan i förmågan att vara anställbar på arbetsmarknaden. Kompetensutveckling och mobilitet blir därför nyckelkomponenter för den framtida arbetstagaren. Tanken med LAS är att den ska skydda arbetstagaren från godtyckliga uppsägningar och också från en förhandlingsmässigt starkare arbetsgivare, vilket är bra. Men i praktiken har det uppkommit en oönskad situation där LAS motverkar mobilitet och flexibilitet på arbetsmarknaden. Därför är det önskvärt att reformera lagen så att den inte bidrar till att det byggs höga murar runt arbetsmarknaden som minskar människors benägenhet att byta jobb och dessutom minskar möjligheten för arbetslösa och studenter att komma in på arbetsmarknaden. 4 Arbetsmarknadsminister (S): Jag har svarat på den fråga som har ställts på ett tydligt sätt. Jag kan väl lägga till att regeringens uppfattning är att det är viktigt med flexibilitet på arbetsmarknaden. Det är också viktigt att de anställda känner sig trygga och åtnjuter rättssäkerhet. Det är regeringens uppfattning att lagen om anställningsskydd på ett bra sätt balanserar detta. Jag delar inte Boriana Åbergs uppfattning att turordningsreglerna i LAS skulle vara ett hinder för nytillträdande på arbetsmarknaden. Det är, som Boriana själv säger, viktigt att ha en lagstiftning som förhindrar godtyckliga uppsägningar. Min erfarenhet är att man ofta kommer fram till bra lösningar i de förhandlingar som i allmänhet sker när det ibland, tyvärr, blir fråga om uppsägningar. 5 (M): Jag noterar att arbetsmarknadsministern i sitt svar sa att regeringen vill skapa förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Det är något som vi ställer oss helt bakom. Det är den svenska modellen, och den hyllar vi också. Det får gärna bli mer av flexibilitet, trygghet och inflytande. Det är bra. är det viktigt att påpeka att det är behoven som styr när en arbetsgivare eller företagare anställer. Det är viktigt med en rörlighet på arbetsmarknaden. Det behöver inte betyda att det är negativt för den som ibland tvingas att gå eller som inte alltid får vara kvar fast man hade hoppats på det. Det kan också vara ett bra sätt att bygga upp sin kompetens. Det kan vara betydligt enklare för den personen att få nästa jobb. Det är viktigt med ordning och reda på arbetsmarknaden, och det ställer vi oss helt bakom. Vi menar att till exempel lagen om anställningsskydd ibland har en obalans där det ställs hårda krav på arbetsgivare. Lagen är kanske inte helt anpassad till ett modernt arbetsliv. Jag hade gärna sett att man kunde se över en och annan del i lagen för att bättre anpassa den till ett modernt arbetsliv där både trygghet och flexibilitet kan finnas med. Det är viktigt. står inför en snabbare förändring . Det råder stark konkurrens utifrån. Det gäller att hänga med, och det gäller att reglerna på den svenska arbetsmarknaden gynnar båda sidorna. Man anställer inte om det inte finns behov, och man säger inte heller upp någon om det inte finns skäl för det. I de flesta fall handlar det om att det inte finns tillräckligt med arbetsuppgifter för dem som finns på arbetsplatsen. Jag litar på att undantaget kommer att fortsätta att gälla. Jag är tacksam för att vi fick ett positivt svar på frågan. Vi återkommer säkert när det gäller andra regler på arbetsmarknaden. 6 BORIANA (M): Turordningsreglerna kan vara problematiska inte bara för företag utan även för offentliga arbetsgivare, till exempel kommuner. När antalet elever minskar tvingas kommunerna att avskeda de senast anställda lärarna, som har de nya idéerna och undervisningsmetoderna. Det kan ställa till med problem. Turordningsreglerna kan vara problematiska även för arbetstagare med långa anställningstider eftersom de invaggas i en falsk trygghet att det är antalet år som räknas, inte den egna kompetensen. De riskerar att fastna i vantrivsel, som kan leda till sjukskrivningar och döda arbetsglädjen. Jag vill tipsa ministern om att det infördes en ny modell i som benämns flexicurity. Det var faktiskt en socialdemokratisk statsminister, , som införde modellen. Den danska modellen innebär att det är lättare att bli uppsagd men också att det är lättare att få ett nytt jobb. Arbetslöshetsperioden blir kortare, och därmed blir arbetslöshetsersättningen också högre. Kanske det är något för att ta efter. 7 (C): Tack för svaret, arbetsmarknadsministern! Det är glädjande och bra att regeringen avser att behålla de undantag som finns i turordningsreglerna . Precis som mina allianskolleger nämnde tidigare är det verkligen viktigt för de små och växande företagen att få behålla den kompetens som behövs för att driva vidare verksamheterna även i tuffa tider. Turordningsreglerna är också viktiga för människorna ute på arbetsmarknaden. Förrförra helgen presenterades en undersökning där det framgick att av alla yrkesverksamma vantrivs på sin arbetsplats. är det få av dessa människor som är beredda att byta arbetsplats. Det beror på de regler och den lagstiftning som skapar inlåsningseffekter på arbetsmarknaden. Det är viktigt att se över dem så att vi kan skapa en trygg och flexibel arbetsmarknad så att människor vågar byta arbetsplats och kan känna sig trygga med den kompetens de har. I slutändan är det vad som behövs för att hitta ett nytt arbete eller få vara kvar på sitt gamla jobb. Statsrådets svar är glädjande, och jag hoppas att vi kan fortsätta att diskutera frågorna. Som nämndes tidigare finns flexicurity i . Det är ett intressant exempel på hur en trygg och flexibel arbetsmarknad skapas där fler människor kan få ett arbete och fler människor kan trivas på sin arbetsplats. 8 Arbetsmarknadsminister (S): Jag delar uppfattning att det är viktigt att man är trygg i sin kompetens för att man ska våga och kunna byta arbete. Vi behöver en större rörlighet på svensk arbetsmarknad. var också inne på att det behövs en större rörlighet. Jag delar den uppfattningen. Vi måste se till vad som krävs för att människor ska vara trygga i sin kompetens och för att vi ska få den större rörligheten. Ett viktigt svar på den frågan är utbildning. Det gäller reguljär utbildning, återkommande kompetensutveckling och yrkesutbildningar utformade i nära samarbete med arbetsgivarna. Det behövs stora satsningar på utbildning eftersom kompetensbehoven är stora så att företagen kan få tag i rätt kompetens och så att människor ska kunna, vilja och våga byta arbete. En annan viktig fråga är hur Arbetsförmedlingen fungerar. Matchningen behöver bli mycket bättre. Det är ett av skälen till att regeringen satsar stort på utbildning och gör om stora delar av arbetsmarknadspolitiken och Arbetsförmedlingens uppdrag. Det är för att vi vill se en större rörlighet på arbetsmarknaden. Boriana tar upp exemplet med kommuner som behöver säga upp lärare. Min egen fackliga bakgrund är just som facklig företrädare för lärarna. Min erfarenhet är att det brukar gå bra att komma överens om att det ska vara rätt kompetens på rätt plats och att det är viktigt att säkerställa att personer inte sägs upp på osakliga grunder. Jag har varit med om att förhandla i liknande situationer. Min erfarenhet är att sådana situationer i princip alltid går att lösa på ett pragmatiskt och flexibelt sätt där kompetensen tas till vara. Jag noterar ändå, herr talman, att nu uppmanar en socialdemokratisk arbetsmarknadsminister att förändra turordningsreglerna i LAS. Det är något som med en moderat arbetsmarknadsminister inte var på tapeten. 9 (C): Tack än en gång för svaret! Problembeskrivningen är vi rörande överens om – en trygg och flexibel arbetsmarknad. Vad vi däremot lägger i orden trygg och flexibel arbetsmarknad är där vi skiljer oss åt. I grund och botten handlar det om att ta bort de hinder som har skapats med turordningsreglerna som säger sist-in-först-ut, som gör att människor inte vågar byta arbetsplats eftersom de hamnar sist i turordningsreglerna och riskerar att bli uppsagda först om företaget eller arbetsgivaren blir tvungen att säga upp personal. Arbetsmarknadsministern nämnde att Arbetsförmedlingen behöver förändras i grunden. Det är ett bra steg. Men det viktigaste är att se till att få ett system som fungerar . Därför vill vi också ha privata arbetsförmedlingar. Utbildningen och kompetensen är viktiga, och det är viktigt att man kan validera kompetensen. Ett sätt att utbilda sig är genom arbetsgivaren och genom att arbetsgivaren betalar utbildningar. Att se till att vi får en validering som fungerar för de utbildningar som är attraktiva på arbetsmarknaden tror jag också är väldigt viktigt. Det är som sagt positivt att arbetsmarknadsministern vill låta undantagen finnas kvar, men jag hoppas att vi fortsättningsvis kan diskutera vidare undantag eller att slopa turordningsreglerna . 10 Arbetsmarknadsminister (S): Vi delar uppfattningen att det behövs rörlighet, trygghet och flexibilitet på arbetsmarknaden. Vi delar inte uppfattningen att turordningsreglerna skulle vara ett hinder mot detta. Jag vill tacka för debatten. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2014/15:122 om lex 11 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig dels om jag avser att riva upp eller förändra lex , dels om jag är beredd att äventyra den svenska modellen med att driva förändringar inom . Jag kan försäkra om att jag inte vill äventyra den svenska arbetsmarknadsmodellen. Regeringen vill göra tvärtom. Vi jobbar för att stärka modellen. Och det är ett jobb som måste göras både här i och inom EU. Arbetstagare här i ska ha goda arbetsvillkor, och då krävs att både svenska och utländska arbetsgivare i grunden behandlas lika. Det är inte så att jag vill ställa andra och hårdare krav på utländska arbetsgivare. Jag vill att arbetstagare ska ha goda villkor. Regeringen vill att oavsett var man kommer ifrån ska principen vara att lika arbete ska ge lika lön här i . Goda arbetsvillkor i kräver att alla arbetsgivare följer tillämpliga svenska lagar och kollektivavtal. För att lyckas med detta vill regeringen att den svenska utstationeringslagen, inklusive lex , ses över och skärps inom ramen för vad tillåter. Det kan också krävas förändringar av . 12 (M): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret, även om svaret kan göra mig och en del andra något oroade. Vi kan vara överens om en hel del i svaret. Vi vill båda värna den svenska modellen, och vi vill att alla som arbetar i ska ha goda arbetsvillkor och bra löner. Men både ministern och jag vet att det inte är någon enkel materia med , där öppenhet, en inre marknad och en fri rörlighet av varor och tjänster är övergripande många andra krav och önskemål från enskilda medlemsländer. När domen kom mot var regeringen nödgad att vidta åtgärder och stifta en lag. Det blev lex . gjordes det rejäla utredningar och avvägningar, så lagen kom inte till på måfå. När nu ministern skriver i sitt svar att man vill se över utstationeringslagen och lex – och till och med skärpa lagarna inom ramen för – kan det bli mer ord än realitet. Att ge sig på och ändra här kan öppna slussar som ingen av oss vill se. Att få 28 medlemsländer att enas kring något som ska ge svenska krav mer inflytande och som stärker den svenska modellen är verkligen inte enkelt. Det kan ju bli tvärtom. Vi lever i en alltmer globaliserad värld, och är inne i en av de snabbaste omvandlingsfaser som vi någonsin har upplevt. Då går det inte att backa tillbaka till då hade stängda gränser, då LO bestämde vem som skulle få komma hit och jobba och då konkurrensen var nästan noll i vissa branscher. Internationalisering och öppenhet ställer svåra krav, på oss och på andra länder. Men ett syfte med EU var just den fria rörligheten. Att försöka bygga upp hinder är inte längre möjligt. Självklart ska alla ha goda villkor, men vem säger att en polsk arbetare som har ett eget avtal med samma miniminivå som svenska kollektivavtal inte har goda villkor? Det finns inte endast en modell som är den enda rätta. För att människor i andra länder ska kunna komma ur sin fattigdom och för att ska fortsätta att utvecklas behövs en öppenhet. Vi ska ha en mycket god kontroll av dem som arbetar här och hur det går till på svenska arbetsplatser, och det ska ske av myndigheter. Men även parterna har en viktig roll att spela. Alla som kan och vet om något som är dåligt ska anmäla detta. Det är helt oacceptabelt att människor utnyttjas – där tror jag att arbetsmarknadsministern och vi är helt överens. Men protektionism och särregler för utländska företag kommer inte att hålla i EU. Det visar de domar som fallit, och där även dömdes efter skandalen i . Detta är verkligen svår materia, och ju mer man tränger in i den, desto mer förstår man att det är väldigt små marginaler man har att röra sig inom. Vi, liksom många andra länder, kan ha synpunkter på både det ena och det andra inom , men vi har att rätta oss därefter. Att ändra i fördrag eller i är nog inte möjligt – det tror inte jag i alla fall. Jag tror att det är farligt att göra som ministern gjorde före valet, innan hon var minister, att gå ut och lova när LO pressar på och säger att man måste riva upp. Jag tror att det är ett önsketänkande som inte kommer att bli en realitet, men självklart kommer vi här i kammaren att följa det arbete som regeringen gör på detta område. Jag tror att det som alliansregeringen gjorde är ungefär så långt man kan komma. Det är mycket små förändringar, som är rimliga om man ska hålla sig till . 13 (S): Redan under förra mandatperioden med den förra regeringen var riksdagsmajoriteten för att vi måste göra en förändring på det här området. Det första problemet är såklart det som hände och Elektrikerna. Det var inte nog med att deras strejk förklarades olaglig, eller vad man ska kalla det, utan de fick även betala skadestånd. Sedan finns det också reella problem med den här lagen. Det handlar om att man till exempel inte kan kräva försäkringsskydd för arbetstagare som kommer hit och arbetar. Det innebär att det är arbetsgivaren som ska bevisa att det finns missförhållanden som strider mot grundläggande svenska rättigheter för arbetstagare. Men man släpper inte in någon annan på arbetsplatsen, till exempel fackliga organisationer, som är en part i andra sammanhang. En stor del av dem som omfattas av den svenska modellen släpps inte in för att kontrollera. Vi vet att det finns lönedumpning – det är ett faktum. Det handlar om likabehandling oavsett varifrån man kommer, om man kommer från eller från ett annat land, och även rätt till fackliga rättigheter och stridsåtgärder. Därför är jag glad att regeringen och aviserar att vi måste se över de här regelverken. Vi har fått kritik från , . Det intressanta där är att vi har fått kritik utifrån att vi har skrivit under en konvention om att vi ska ha strejkrätt men bryter mot den genom lex . Det har underkänts av . Det är förvisso en expertkommitté inom , men jag tycker ändå att man bör ta kritiken på allvar för att vi har en lagstiftning som strider mot internationella konventioner som vi har skrivit under. Även har genom en kommitté för den sociala stadgan riktat kritik utifrån att vi inte kan upprätthålla strejkrätten och förhandlingsrätten, framför allt. Jag tycker att det är fullständigt naturligt att regeringen nu ser över lagstiftningen, ser till att vi följer gällande internationella konventioner och ser till att det råder likabehandling oavsett vilket land man kommer ifrån och grundläggande fackliga rättigheter inte minst här i . Jag är lite förvånad över kritiken mot bakgrund av att en riksdagsmajoritet redan förra gången gav regeringen i uppdrag att göra någonting åt det här. Vi kan se att det är reella problem på arbetsmarknaden, så det är inte bara ett påhitt. Det fungerar inte i praktiken. Jag är som sagt glad att regeringen ser över det här. Man får såklart titta på också, men där kan vi jobba på två fronter: se till att vi kan förbättra regelverket utan att det bryter mot EU:s reglemente men driva på för ett bättre regelverk på EU-nivå.