prot · H20919 · 2014-11-11 00:00:00 — Vi pratar om att vi behöver arbeta längre, och varje förlorad månad i början av arbetslivet måste ju tas igen . Det är också ett allvarligt problem för individen. Vi tycker nog alla att eller längre är väldigt . Och många av oss är ganska gamla och har kanske ett annat perspektiv . När man är ung och ska träda in på arbetsmarknaden är väldigt . Det händer mycket med unga människor som står utanför arbetsmarknaden så . En del är väl rustade med självförtroende och annat, men många tappar tilltron till sin egen förmåga, tappar tilltron till framtiden och tror kanske att det är omöjligt att komma in på arbetsmarknaden. Jag har inlett en konferens om de EU-fonder som har tillgång till. någonsin får nu EU-stöd för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Jag tycker ärligt talat att det är lite skämmigt att vi hör till de länder i Europeiska unionen som inte själva klarar av att bekämpa arbetslösheten utan behöver stöd från andra länder. Vi är egentligen tillräckligt väl rustade för att kunna klara det själva. Regeringen har prioriterat arbetet mot ungdomsarbetslösheten högst. Därför tänker jag hålla mig till det i anförandet. Men låt mig först säga något om vilken arbetsmarknad ungdomarna ska ut på. Ett normalt år i tillsätts 1,3 miljoner jobb – 1,3 miljoner anställningar – på en arbetsmarknad som har ungefär 4,8 miljoner jobb. Det är en otroligt stor omställning och förändring. Jag ska vara ärlig och säga att alla de här inte är en ny person på jobbet. Det är nämligen ofta en ny visstidsanställning – dessvärre. Men en stor andel av dem är också en ny person på jobbet. Det betyder att omställningstakten på arbetsmarknaden är mycket hög. har vi definitivt förnyat i praktiken vartenda jobb på arbetsmarknaden. I den här förändringstakten är det tydligt att jobb som inte kräver gymnasiekompetens försvinner. De blir färre och färre. Jobb som kräver gymnasial yrkesutbildning har vi fortsatt stark efterfrågan och brist på inom många yrkesområden. Och för jobb som kräver någon form av högre utbildning såsom yrkeshögskola eller högskola finns det en stark tillväxt. Att ta sig in på arbetsmarknaden och att hålla sig kvar på arbetsmarknaden är svårt för ungdomar. På den här arbetsmarknaden med höga kompetenskrav och stark förändringstakt behöver man åtminstone gymnasiekompetens för att som ung inte bara ta sig in på utan också hålla sig kvar på arbetsmarknaden. Därför är det viktigt för regeringen att se till att unga klarar gymnasieskolan. Det gör vi genom stora investeringar i skolan, tidigt i och i gymnasieskolan, men för de arbetslösa ungdomar som inte har gymnasiekompetens kommer vi också att erbjuda ett utbildningskontrakt. Vi vet att många av de unga människorna inte längtar tillbaka till gymnasiet. Så är det. Därför måste vi möta människor individuellt. Det handlar om att hitta lösningar som gör det möjligt att tillsammans med en anställning, kanske tillsammans med folkbildningen, ta sig igenom gymnasiet så att man rustas med den grund som är nödvändig på den svenska arbetsmarknaden. Vi inspireras av den modell som har använts i . Vi kommer att utveckla den modellen i flera varianter tillsammans med kommunerna. är det också för få ungdomar som utbildar sig inom gymnasiala yrkesutbildningar, vilket leder till att vi har brist inom många yrken som inte kräver högskoleutbildning. Därför är det viktigt att satsa mer på yrkesvux och att rusta ungdomsgymnasiet så att fler väljer en yrkesutbildning. Vi behöver också få många fler ungdomar att välja att läsa vidare inom högskola, universitet och yrkeshögskola. Därför satsar regeringen stort på utbildning. Jag vet att det ibland höjs röster, här i kammaren och på andra ställen, för att utbildning skulle vara en inlåsningseffekt. Låt mig vara väldigt tydlig: Den här regeringen anser inte att det är att vara inlåst om du som ung skaffar dig en utbildning som rustar dig för arbetsmarknaden! Det är ett av de allra klokaste besluten en ung människa kan ta. Att välja att utbilda sig för att kunna klara de höga krav som finns på arbetsmarknaden är att själv påverka sin egen framtid på arbetsmarknaden. Trots att vi har hög arbetslöshet är det många jobb som inte tillsätts. Stora utmaningar i hela arbetsmarknadspolitiken och i förändringen av Arbetsförmedlingen är att se till att de lediga jobben kan tillsättas, att personer kan få hjälp och att arbetsförmedlare kan använda sin professionalitet till att göra bedömningar och inte styras av stela tidsgränser. Jag tänker inte utveckla det den här gången, men jag återkommer gärna till detta vid ett annat tillfälle. När det gäller ungdomsarbetslösheten vill regeringen sätta en bortre gräns för hur länge vi accepterar att en ung människa lämnas i sticket, i arbetslöshet. Vi vill inte att en enda ung människa ska vara långtidsarbetslös. Det är en stor utmaning med tanke på de siffror som jag inledde med. Men vi vill successivt pressa ned gränsen så att ingen ung människa är arbetslös i mer än max . För att lyckas med det är det helt avgörande att ingen ung placeras i någon ”pysselsättning” eller meningslös åtgärd. Jag tror inte att något annat är så dåligt för självförtroendet och tilltron till framtiden som att sättas i någonting som man inte själv tror leder till arbete. Därför är det viktigt att göra det på ett sådant sätt att varje insats är en riktig insats som leder till ett riktigt jobb eller till en utbildning som rustar för arbetsmarknaden. Många unga har goda förutsättningar på arbetsmarknaden. När de har vänt sig till Arbetsförmedlingen har de tyvärr mötts av: Du har inget här att göra förrän du har varit arbetslös . Det är onödigt . Många ungdomar som är väl rustade kan få jobb snabbare än de får . Därför ska de kunna få träffa en kvalificerad arbetsförmedlare som ger goda råd om hur man tar sig vidare, hur man snabbt kan ta sig in på arbetsmarknaden och matchas mot de lediga jobben. Om det krävs ska de uppmanas att flytta för att de ska kunna använda sin kompetens på rätt sätt. Många ungdomar vill också ha hjälp med att få den kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden. Yrkesintroduktionsanställningar är en bra modell för detta. Tyvärr är det bara 776 ungdomar som har en sådan anställning . Jag tycker att det är väldigt få i förhållande till behoven på arbetsmarknaden, och jag tror att det också är få i förhållande till ungdomars egentliga efterfrågan. Det blir en viktig sak för regeringen att tillsammans med arbetsmarknadens parter och utbildningssystemet försöka rigga bättre lösningar så att fler ungdomar kan komma in på arbetsmarknaden via en yrkesintroduktionsanställning. Vi vet att många företag vill anställa unga. Då är det viktigt att vi kan möta dessa företag med den kompetensförsörjning som ofta krävs för att man ska vara anställbar. Vi har stora behov av en generationsväxling i välfärden. Jag ser att de yrkesintroduktionsavtal som finns inom till exempel område är ett mycket viktigt verktyg för att klara detta. talade tidigare här om att man borde ha anställningar där anställning kombineras med utbildning. Ja, det är precis det som vi vill göra, och vi utvecklar det gärna tillsammans också med . Det är precis det som är yrkesintroduktionsanställningar, och jag tror också att man kan finna fler modeller där man kombinerar riktigt arbete och avtalsenlig lön med olika former av utbildning som ger rätt kompetens för de lediga jobben. De traineejobb som vi föreslår i budgetpropositionen är yrkesintroduktionsanställningar, men med något högre subventionsgrad än vid de befintliga yrkesintroduktionsanställningarna. Vi tror att det kan vara nödvändigt för vissa ungdomar att ha en högre subventionsgrad än den som finns inom yrkesintroduktionsanställningar. Det är möjligt att det inte behövs så hög subventionsgrad. Det är en diskussion som man får ta med kommunerna. Men jag tror att det kommer att krävas. Regeringen bjuder nu in samtliga kommuner för att samarbeta om att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Jag kommer personligen att träffa alla kommunledningar och erbjuda dem att vara med och tillsammans lösa ungdomsarbetslösheten. Jag genomförde en gång någonting som hette när jag hade ansvaret för utbildningspolitiken i en tidigare regering. Då hade vi just ett sådant samarbete i en ny form mellan stat och kommun. Jag vill inbjuda kommunerna till en liknande, ny form av samarbete för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Det handlar om att samarbeta mellan Arbetsförmedlingen, staten, kommunerna, det lokala näringslivet, folkbildningen, yrkesutbildningen och den kommunala vuxenutbildningen så att vi tillsammans kan kraftsamla för att lösa situationen också för de ungdomar som har det svårast på arbetsmarknaden. Om man menar allvar med att inbjuda till samarbete måste man också vara beredd att lyssna och genomföra förändringar utifrån de synpunkter som kommer in. Och jag hoppas, herr talman, på en bred uppslutning när jag bjuder in till detta samarbete. Jag kan lova att regeringen kommer att vara flexibel och lyssna på de synpunkter som vi får för att vi tillsammans ska kunna rigga det som krävs för att man ska kunna klara en av vårt lands största utmaningar: ungdomsarbetslösheten. 48 (M) replik: verkar ha ett väldigt driv för att unga ska få sitt första jobb. Det tycker jag är bra. Det som däremot oroar mig är att nästan all energi och allt engagemang läggs på att dessa ungdomar ska in i just offentlig sektor. Jag nämnde tidigare besöksnäringen. Den verksamheten lämnar inte landet, men vi vill gärna att människor kommer hit. Där är en tredjedel av dem som jobbar under . Det är väldigt få som har gymnasieutbildning eller eftergymnasial utbildning. Besöksnäringen behöver rekrytera någonstans mellan 40 000 och 50 000 personer . Min fråga till är: Varför vill då regeringen göra det dyrare att anställa en ung? Och varför tänker man ens tanken att stänga , det som gör att besökare kan komma hit? 49 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Jag tror att lyssnade lite dåligt. Jag sade just att många ungdomar är väl rustade, men de behöver hjälp att matchas mot de lediga jobben. Detta är Arbetsförmedlingens viktigaste uppgift. Det kommer att bli en förändring vid mötet med arbetslösa unga. ska man få kvalificerad hjälp för att kunna matchas mot de lediga jobben och flytta dit där det finns lediga jobb, om det krävs. När det gäller besöksnäringen besökte jag själv hotellbranschen i . Man ville ha ett samarbete med Arbetsförmedlingen om hur personer med erfarenhet från hotellbranschen kulle kunna rekrytera – detta för att ungdomar skulle kunna rustas för att ta de lediga jobben. Hotellbranschen i upplevde då att man inte fick till något samarbete med Arbetsförmedlingen, utan man vände sig i stället till kommunen för ett samarbete. Det är precis det här som jag vill ändra på. Arbetsförmedlingens uppgift ska vara att se till att de lediga jobben kan tillsättas. Inte minst inom besöksnäringen och på många andra områden är det viktigt att man får hjälp att hitta den kompetens som företagen behöver. 50 (M) replik: Jag fick inget svar på min fråga varför regeringen tycker att det är så viktigt att göra det så mycket dyrare att anställa en ung. Just hotell- och restaurangbranschen och besöksnäringen behöver anställa någonstans mellan 40 000 och 50 000 . Vi fick inte heller något svar på varför regeringen tycker att det är så viktigt att stänga , det som är nerven för att människor ska kunna komma hit och besöka oss. Snarare handlar det om att ta tillbaka som inte är sjukpenninggrundande eller pensionsgrundande och som vi inte heller vet om EU kommer att godkänna. 51 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Låt mig göra ett korrigerande: Det blir inte dyrare att anställa unga än någon annan. Det vi gör är att vi successivt återställer arbetsgivaravgiften så att den är lika för alla. Hotell- och restaurangbranschen är ju en bransch som har många unga anställda, och det hade man också före den stora sänkningen av arbetsgivaravgiften. Där har vi inte sett att andelen unga har ökat, trots de många miljarder som den tidigare regeringen satsade på skattesänkningar. 52 (FP) replik: Jag konstaterar att ministern inte svarade på frågan hur det kan bli fler jobb till unga när man gör det dyrare att anställa dem. Men det är möjligt att hon kommer att svara på den i repliken till mig. I mitt anförande pekade jag på hur vi vill bygga upp en arbetsmarknad. Den generella vägen ska vara att det blir enklare och fler vägar in genom att man har lärlingsanställningar där man kombinerar arbete och utbildning. Det är också någonting som du själv tog upp i ett anförande, att det är viktigt att de insatser som vi gör leder till riktiga jobb. Då är min fråga: Vad är det i de konstgjorda jobben – traineejobben – som leder till riktiga jobb? I själva verket har vi en modell som gäller på hela arbetsmarknaden, inom både privat och offentlig sektor, som handlar om lärlingsanställningar, men då väljer regeringen att ensidigt införa konstgjorda jobb i vård och omsorg inom sjukvården, någonting som uppenbarligen inte efterfrågas av och andra. Vad är det i detta som leder till riktiga jobb när det i själva verket är konstgjorda jobb? 53 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Yrkesintroduktionsanställningar är inga konstgjorda jobb, anser jag. Det är helt riktiga anställningar som följer de avtal som har träffats inom stora delar av arbetsmarknaden. Man kombinerar anställning och avtalsenlig lön med utbildning. Utformningen av yrkesintroduktionsanställningar är lite olika för olika branscher, och det tycker jag är klokt. Vägen in till jobben i olika branscher ser olika ut. Jag tycker att det är lite nedsättande att kalla det för konstgjorda jobb. Jag ska nu ta en diskussion med kommunerna som står inför en viktig generationsväxling som jag menar är avgörande för att vi ska klara att upprätthålla kvaliteten i välfärden , inte minst i äldreomsorgen. Det är på tok för få ungdomar som utbildar sig till undersköterska. Då måste vi hitta fler vägar för att man ska kunna bli en utbildad undersköterska. Om arbetsgivarna i kommuner och landsting inte tycker att det behövs någon högre subventionsgrad i sina yrkesintroduktionsanställningar, så tack, då kan vi använda pengarna till annat. Men låt mig ta dialogen med dem först. 54 (FP) replik: Det som den rödgröna regeringen gör är att man tar pengar genom att göra det dyrare att anställa ungdomar på hela arbetsmarknaden. Dessa pengar lägger man på konstgjorda jobb i offentlig sektor. Min fråga till ministern är: Hur blir det fler jobb till unga när ni gör det dyrare att anställa dem? 55 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Jag hann i min tidigare replik inte säga att jag träffade i går. har inte problem med den typ av yrkesintroduktionsanställningar eller traineejobb som vi föreslår och som redan finns inom avtalsområde; det är ju som är den avtalsslutande parten och tillsammans med arbetsgivarna har ansvar för att upprätthålla kvaliteten i anställningarna. De skattesänkningar som den tidigare regeringen genomförde var dyra och ineffektiva, och då bör man ändra sig och i stället satsa på sådant som fungerar. 56 (M) replik: Det finns inte en enda proposition i den propositionslista som kom med posten från departementet. Det visar att vi har en regering som är ganska oförberedd, eller så finns det inga idéer om hur man ska skapa jobb, framför allt inte hur man ska skapa jobb utanför offentlig sektor. Det finns inte ett enda förslag i budgeten heller. Det är stora ord och litet resultat. Om det är så enkelt att det är gammal S-politik som ska fixa jobben, varför var arbetslösheten då så hög ? Varför var så många ungdomar trots 100-dagarsgarantin arbetslösa ? Jag vill fråga arbetsmarknadsministern hur regeringen med den politik man nu för ska fixa fler jobb utanför offentlig sektor. 57 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Jag vet inte riktigt vad jag ska svara på drapa. Arbetslösheten är högre än den var innan den av henne stödda regeringen tillträdde. Långtidsarbetslösheten bland unga är ungefär så hög jämfört med vad den var innan alliansregeringen tillträdde. Det har varit en turbulent tid och vi har genomgått en finanskris, men arbetslösheten är högre, , och ingenting annat. frågar hur vi ska skapa fler jobb. Låt mig säga att arbetsmarknadspolitiken inte skapar jobb. Det tror jag att man måste vara ärlig och säga. Det arbetsmarknadspolitiken kan göra är att se till att de lediga jobb som finns tillsätts. När de lediga jobben kan tillsättas inom och med kompetent personal driver det i sin tur den ekonomiska utvecklingen framåt. De företag som vill rekrytera kan då åta sig nya order och också expandera sin verksamhet. Arbetsmarknadspolitiken är till för att arbetsmarknaden ska fungera väl. 58 (M) replik: Det var många vackra ord i arbetsmarknadsministerns tidigare inlägg. Det är traineejobb, extratjänster och mycket annat som ska till. Ingenting är klart vad gäller hur, hur många eller vad resultatet ska bli. Arbetsmarknadspolitiken skapar inga nya jobb. Det var intressant att höra. Nej, vi tror inte heller att den nu förda arbetsmarknadspolitiken kommer att göra det, framför allt inte utanför offentlig sektor. Frågan är om det kommer att bli några nya, friska, färska jobb ens inom offentlig sektor. Det är bara statligt subventionerade jobb som har föreslagits, vilket är ganska dåligt av en regering som kallar sig en arbetsregering. 59 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Den nuvarande regeringen föreslår stora resurser för att vi ska kunna nyanställa personal i äldreomsorgen, skolan, förskolan och sjukvården eftersom välfärden behöver rustas upp med nya anställda. Det är inte arbetsmarknadspolitik. Det är investeringar i välfärden, och de är helt nödvändiga. uttalar sig nedsättande om att använda subventionerade anställningar inom arbetsmarknadspolitiken. Jag är förvånad över det. har fler än 40 000 personer en subventionerad anställning på arbetsmarknaden. Jag tycker att det är ett väl fungerande sätt som man kan använda inom arbetsmarknadspolitiken och som vi även fortsättningsvis bör använda med omdöme. 60 (C) replik: Tack, arbetsmarknadsminister , för ditt brinnande engagemang för ungdomar! Jag instämmer i konstaterandet att det är oerhört viktigt att förkorta tiden i arbetslöshet. Sedan är vi kanske inte riktigt överens om vägen dit, men målet delar vi i allra högsta grad. När det gäller sänkningen av arbetsgivaravgiften för ungdomar har det varit ett sätt att ge ungdomar möjlighet att snabbare få in en fot på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsministern beskriver det som en ineffektiv, dyr och dålig åtgärd. Därför är det intressant att fundera på om den sänkning vi haft inte spelat någon roll. Många forskare bedömer att om den tas bort kommer det att ha en negativ effekt. Jag ser att man i budgeten kompenserar kommuner och landsting. Om man inte tror att det har någon effekt, varför väljer ni i regeringen då att kompensera kommuner och landsting? 61 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Den sänkta arbetsgivaravgiften för ungdomar har varit och är en dyr och ineffektiv åtgärd. Det betyder inte att den inte har haft någon effekt, men det har varit väldigt dyrt per jobb – om det har gett jobb. Om det är i princip alla utvärderingar, och varenda ekonom, tror jag, överens. Det är ett mycket trubbigt och dyrt instrument. Om man badar i pengar kan man ägna sig åt stora skattesänkningar även om de har låg effekt. Det gör inte vi. Det är ont om resurser, och då måste man använda resurserna på bästa sätt. Då är det viktigare att kunna rusta de ungdomar som är arbetslösa så att de får möjlighet att kliva in på arbetsmarknaden, får fotfäste på arbetsmarknaden och kan stanna kvar på arbetsmarknaden, detta i stället för att fortsätta med skattesänkningar som inte har haft särskilt stor effekt. 62 (C) replik: Jag konstaterar att arbetsmarknadsministern inte svarar på min fråga. Om det nu är så ineffektivt och inte spelar någon roll över huvud taget, varför väljer man att kompensera kommuner och landsting? har fyra av fem jobb tillkommit i de små och medelstora företagen. Det är inte bara någonting som sker här och , utan det har skett över . Det är där jobben växer fram. Men de ska inte kompenseras. I regeringens beskrivning beror det på att det varit ineffektivt och inte spelar någon roll om man får det eller inte. Min fråga är: Varför kompenseras kommuner och landsting om det inte spelar någon roll? 63 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Om man lyssnade på vad jag sade kunde man höra att jag sade att det är en dyr och ineffektiv åtgärd; jag sade inte att det inte spelar någon som helst roll. Därför avskaffar vi den till förmån för satsningar på insatser för de ungdomar som är arbetslösa. Man kan lyssna på arbetsgivarna, på dem som söker personal. uppger att var femte rekrytering misslyckas. Jag träffar oerhört många arbetsgivare som har svårt att få tag i personal med rätt kompetens. Deras stora problem är inte att de inte har råd att betala kostnaden och lönen för dem som de vill anställa. Deras stora problem är att de inte får tag i personer med rätt kompetens. Här kan arbetsmarknadspolitik och utbildningspolitik göra skillnad på riktigt. 64 (KD) replik: Tack, arbetsmarknadsministern, för en bra debatt! Jag har en del frågor om ungdomsarbetslösheten. Det är en jätteviktig fråga, och det är bra att vi alla har ett engagemang i den. En sak som jag tog upp med generaldirektören för Arbetsförmedlingen när han var i utskottet var om inte traineejobben ger inlåsningseffekter. Han höll med om att det till viss del blir inlåsningseffekter. De ungdomar som egentligen skulle söka jobb på den reguljära arbetsmarknaden riskerar att bli inlåsta i traineejobbet. Det andra handlar om de undanträngningseffekter som det kan få för dem som verkligen vill till en viss sektor men inte kan komma in på grund av traineejobben. Hur ser arbetsmarknadsministern på risken med traineejobb vad gäller både inlåsningseffekter och undanträngningseffekter? 65 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Varje gång man använder subventioner som en del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna uppstår frågan om det leder till undanträngningseffekter. Det är en fråga man alltid måste ställa sig, och det finns inget glasklart svar på hur den avvägningen görs på bästa sätt. finns personer som behöver ”inträngningseffekter”, för att ta sig in på arbetsmarknaden. Det är därför vi använder subventionerade anställningar och har, åtminstone , gjort det i ganska stor enighet i riksdag. Så har det varit i svensk arbetsmarknadspolitik . Yrkesintroduktionsanställningarna bygger på avtal mellan parterna. De är uppbyggda på lite olika sätt inom olika avtalsområden. Min erfarenhet är att när man baserar anställningar på kollektivavtal, där det är två parter som bär detta, brukar det vara en god garant för att det inte leder till undanträngningseffekter. Det är också en god garant för kvalitet i anställningarna. Jag tror att det är ett av de bästa sätten att säkerställa att man inte får arbetsgivare som utnyttjar subventioner på ett felaktigt sätt. 66 (KD) replik: Vi tyckte att det var en mycket smartare idé att göra det lite billigare att anställa ungdomar, eftersom de inte har så mycket erfarenhet. På så sätt kan de sälja sig själva. Min slutfråga gäller fas 3. Arbetsmarknadsministern säger att det måste finnas en bortre gräns; unga ska inte vara arbetslösa . Det har vi i Alliansen också sagt. Men vad händer med dem som är sjuka ? De löper nu risk att inte få hjälp att komma tillbaka i arbete på det sätt som fas 3 innebär. 67 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Personer som befinner sig i fas 3 är inte någon helt annan sorts människor än du och jag, . Men det är människor som är drabbade av arbetslöshet. Många av dem är drabbade av fattigdom. De har varit drabbade av en inhuman politik . Det är människor som kan och bör rustas för att kunna ta jobb på den ordinarie arbetsmarknaden. Det är oerhört viktigt att vi inte förminskar människor och deras förmåga. 68 (M) replik: