prot · H10979 · 2014-03-06 00:00:00 — Det ska dock påpekas att det i alla olika slags program ofta är svårt att bevisa vad som skett inom ramen för ett förbättringsprogram och spillovereffekter på övrig industri. Vi får ju skäl att diskutera energieffektivisering när beslut ska fattas om genomförande av energieffektiviseringsdirektivet. Jag vill gärna yttra några ord kring de delar i betänkandet som tar upp olika energislag. Om vi börjar med biogas är det en bra energikälla främst för drift av fordon som kan medverka till att vi i får en fossiloberoende fordonstrafik eller fordonsflotta. Själv kör jag en biogasbil . Regeringen har redan stora ambitioner på biogasområdet. När det gäller stöd till ny teknik ska det ges i ett initialt skede för att kunna sprida och etablera tekniken. I förra årets budgetproposition avsattes just till detta ändamål. Vi måste också slå vakt om den funktion som reglerkraft som vattenkraften utgör. Vattenkraft är en utmärkt förnybar energikälla, och dessutom är den lagringsbar i kraftdammar. Det är därför av yttersta vikt att vi slår vakt om den även . Jag säger det eftersom det dess värre hopar sig tunga orosmoln över vattenkraften. Det delbetänkande som den statliga lade fram kommer att allvarligt ifrågasätta den svenska vattenkraften om den skulle genomföras. Speciellt oroande är den nyprövning av i stort sett all vattenkraft som föreslås. Visst ska vattenkraften leva upp till dagens miljöregler, men det vore förödande om alla givna tillstånd måste omprövas. Allra värst skulle de ca 2 000 små vattenkraftsanläggningarna drabbas av detta. Det känns också bra att oppositionen fått upp ögonen för energikällor som inte påverkar miljön som vindkraften trots allt gör. Jag har länge talat om vågkraft som en framtida energikälla. Vågornas energitäthet är ungefär tio gånger större än vindens och hundra gånger större än det ursprungliga solljusets. En annan fördel med vågkraften är att den inte syns eller förstör landskapet. Den stör inte de närboende och använder sig inte av miljöfarliga ämnen. Vågkraften som vi känner den mest är de bojar som finns utanför där företaget nu har en stor provanläggning med lovande resultat. Men det finns också annan vattenkraft. Minesto är ett Göteborgsföretag som går i spetsen för att utvinna vattenkraft ur tidvatten och långsamt strömmande havsströmmar. Just Minesto fick ett bidrag från det brittiska på för att utveckla teknik kring vågkraft. Företaget omnämndes dessutom på en lista över världens åtta främsta innovationer och genombrott inom kraftteknik . Dessa havets motorvägar är enorma energidepåer av kraft som hitintills varit obrukbara som energikälla. Kortfattat kan man säga att kalla djuphavsströmmar med hög salthalt rör sig åt öster och ytliga havsströmmar med lägre salthalt åt väster. Skillnaderna mellan ebb och flod är som störst i och utmed . Just nu har man flera stora försöksprojekt just på dessa platser. Låt oss inte hamna i samma fälla som andra länder runt omkring oss har gjort genom mindre lyckade energibeslut. Det är inte ovanligt att man numera har så kallade energifattiga, energy poor. Detta är inte något påhittad braskande tidningsrubrik utan bistert allvar . I , som jag nämnt i tidigare debatter, finns det numera uppgifter om att ca 30 000 människor dör . 10 000 av dessa dödsfall relateras direkt till dåligt uppvärmda bostäder på grund av att människor inte har råd att betala de höga energiräkningarna. Energiproduktion kan alltså vara en fråga om liv eller död. Principer på papper väger ganska lätt när man står inför en krass verklighet där människoliv kommer att gå till spillo. Denna fattigdom har också nått . av alla tyska hushåll befinner sig nu i energifattigdom. Tidningen skriver om en kostnadsexplosion när det gäller energi. Överallt har , av de rödgröna beundrade, energirevolution gjort landets energi dyrköpt och opålitlig och förstört de idylliska landskapen. På de farliga koldioxidutsläppen har den däremot haft omvänd nytta, och koldioxidutsläppen ökar i stället i . Enligt uppgifter får 600 000 människor i sin el avstängd för att de inte längre har råd med de ständigt högre elräkningarna. Låt oss slippa detta i ! Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. (forts. 11 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats CU19 Familjerätt Punkt 2 (Talerätt i mål om fastställande av faderskap) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) Votering: 275 för utskottet 19 för res. 2 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 S, 95 M, 23 MP, 17 FP, 18 C, 18 V, 16 KD För res. 2: 19 SD Frånvarande: 24 S, 12 M, 2 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 4 (Adoption) 1. utskottet 2. res. 4 (SD) Votering: 275 för utskottet 19 för res. 4 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 S, 95 M, 23 MP, 17 FP, 18 C, 18 V, 16 KD För res. 4: 19 SD Frånvarande: 24 S, 12 M, 2 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 5 (Översyn av vårdnadsreglerna) 1. utskottet 2. res. 7 (SD) Votering: 147 för utskottet 19 för res. 7 127 avstod 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 1 MP, 16 FP, 18 C, 1 V, 16 KD För res. 7: 19 SD Avstod: 88 S, 22 MP, 17 V Frånvarande: 24 S, 12 M, 2 MP, 8 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 6 (Vårdnaden vid våld mot den andra föräldern) 1. utskottet 2. res. 9 (S, V) 3. res. 10 (SD) Förberedande votering: 107 för res. 9 19 för res. 10 168 avstod 55 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 167 för utskottet 106 för res. 9 20 avstod 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 21 MP, 17 FP, 18 C, 16 KD För res. 9: 88 S, 18 V Avstod: 1 MP, 19 SD Frånvarande: 24 S, 12 M, 3 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 7 (Riskbedömningar vid vårdnadstvister m.m.) 1. utskottet 2. res. 11 (SD) Votering: 275 för utskottet 19 för res. 11 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 S, 95 M, 23 MP, 17 FP, 18 C, 18 V, 16 KD För res. 11: 19 SD Frånvarande: 24 S, 12 M, 2 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 9 (Automatisk gemensam vårdnad för ogifta föräldrar) 1. utskottet 2. res. 13 (SD) Votering: 275 för utskottet 19 för res. 13 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 S, 95 M, 23 MP, 17 FP, 18 C, 18 V, 16 KD För res. 13: 19 SD Frånvarande: 24 S, 12 M, 2 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 13 (Överförmyndare) 1. utskottet 2. res. 19 (V) Votering: 165 för utskottet 18 för res. 19 110 avstod 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 M, 1 MP, 17 FP, 18 C, 19 SD, 16 KD För res. 19: 18 V Avstod: 88 S, 22 MP Frånvarande: 24 S, 13 M, 2 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD (MP) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 19 (Tvångs- och barnäktenskap) 1. utskottet 2. res. 27 (SD) Votering: 274 för utskottet 19 för res. 27 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 S, 95 M, 23 MP, 17 FP, 18 C, 18 V, 16 KD För res. 27: 19 SD Frånvarande: 25 S, 12 M, 2 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU7 It-politiska frågor Punkt 3 (Tillgång till elektroniska kommunikationer) 1. utskottet 2. res. 3 (S, MP, V) Votering: 164 för utskottet 129 för res. 3 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 M, 17 FP, 18 C, 19 SD, 16 KD För res. 3: 88 S, 23 MP, 18 V Frånvarande: 24 S, 13 M, 2 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU10 Cykelfrågor Punkt 1 (Infrastruktur och förutsättningar för cykling) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 165 för utskottet 128 för res. 1 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 17 FP, 18 C, 19 SD, 16 KD För res. 1: 88 S, 22 MP, 18 V Frånvarande: 24 S, 12 M, 3 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 2 (Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 166 för utskottet 128 för res. 2 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 95 M, 17 FP, 18 C, 19 SD, 16 KD För res. 2: 87 S, 23 MP, 18 V Frånvarande: 24 S, 12 M, 2 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU18 Mervärdesskatt Punkt 1 (Skattesatser) 1. utskottet 2. res. 1 (MP) 3. res. 2 (SD) Förberedande votering: 24 för res. 1 19 för res. 2 250 avstod 56 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 235 för utskottet 23 för res. 1 36 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 S, 95 M, 17 FP, 18 C, 1 V, 16 KD För res. 1: 23 MP Avstod: 19 SD, 17 V Frånvarande: 24 S, 12 M, 2 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU20 Skatteförfarande och folkbokföring Punkt 1 (Skatte- och avgiftskontroll) 1. utskottet 2. res. 3 (V) Votering: 164 för utskottet 18 för res. 3 111 avstod 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 93 M, 17 FP, 18 C, 19 SD, 16 KD För res. 3: 18 V Avstod: 87 S, 1 M, 23 MP Frånvarande: 24 S, 13 M, 2 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Per (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 4 (Månadsuppgift) 1. utskottet 2. res. 4 (S, SD, V) Votering: 170 för utskottet 124 för res. 4 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 23 MP, 17 FP, 18 C, 1 V, 16 KD För res. 4: 88 S, 19 SD, 17 V Frånvarande: 24 S, 12 M, 2 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 6 (Beloppsgränserna för beskattning och kontrolluppgift) Eftersom det hade yrkats på en av två motioner som ingick i res. 6 måste förslagspunkten och reservationen delas upp i två voteringar. Kammaren hade först att ta ställning till mot. Sk280 av (S) och därefter till mot. 3 och 4 av m.fl. (S). Punkt 6delvis (Förtryckta uppgifter om mäklararvode) 1. utskottet såvitt avser mot. Sk280 av (S) 2. res. 6 såvitt avser mot. Sk280 Votering: 148 för utskottet såvitt avser mot. Sk280 (S) 146 för res. 6 såvitt avser mot. Sk280 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag såvitt avser mot. Sk280 av (S). Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:95 M, 2 MP, 17 FP, 18 C, 16 KD För res. 6:88 S, 21 MP, 19 SD, 18 V Frånvarande:24 S, 12 M, 2 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 6 delvis (Beloppsgränser) 1. utskottet såvitt avser mot. 3 och 4 2. res. 6 såvitt avser mot. 3 och 4 Votering: 183 för utskottet såvitt avser mot. 3 och 4 111 för res.6 såvitt avser mot. 3 och 4 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag såvitt avser mot. 3 och 4. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:95 M, 17 FP, 18 C, 19 SD, 18 V, 16 KD För res. 6:88 S, 23 MP Frånvarande:24 S, 12 M, 2 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 16 (Synliga skatter och avgifter) 1. utskottet 2. res. 9 (SD) Votering: 275 för utskottet 19 för res. 9 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 S, 95 M, 23 MP, 17 FP, 18 C, 18 V, 16 KD För res. 9: 19 SD Frånvarande: 24 S, 12 M, 2 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 21 (Personnummer och samordningsnummer) 1. utskottet 2. res. 11 (MP) Votering: 183 för utskottet 23 för res. 11 88 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 17 FP, 18 C, 19 SD, 18 V, 16 KD För res. 11: 23 MP Avstod: 88 S Frånvarande: 24 S, 12 M, 2 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 22 (Skydd för folkbokföringsuppgifter) 1. utskottet 2. res. 12 (S, SD, V) Votering: 169 för utskottet 125 för res. 12 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 23 MP, 17 FP, 18 C, 16 KD För res. 12: 88 S, 19 SD, 18 V Frånvarande: 24 S, 12 M, 2 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 24 (Registrering av äktenskap som har ingåtts utanför EU) 1. utskottet 2. res. 14 (SD) Votering: 275 för utskottet 19 för res. 14 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 S, 95 M, 23 MP, 17 FP, 18 C, 18 V, 16 KD För res. 14: 19 SD Frånvarande: 24 S, 12 M, 2 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU22 Informationsutbytesavtal med biföll utskottets förslag. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde NU11 Marknadskontroll av varor och annan närliggande tillsyn Kammaren biföll utskottets förslag. NU9 om staten på elmarknaden Punkt 1 (Staten på elmarknaden) 1. utskottet 2. res. 1 (S, V) 3. res. 2 (SD) Förberedande votering: 108 för res. 1 19 för res. 2 167 avstod 55 frånvarande Kammaren biträdde res. Arhe Hamednaca (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. (KD) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 168 för utskottet 107 för res. 1 19 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 22 MP, 17 FP, 18 C, 16 KD För res. 1: 88 S, 1 MP, 18 V Avstod: 19 SD Frånvarande: 24 S, 12 M, 2 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 2 (Elcertifikatssystemet) 1. utskottet 2. res. 4 (MP, S, V) 3. res. 5 (SD) Förberedande votering: 128 för res. 4 19 för res. 5 147 avstod 55 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 146 för utskottet 129 för res. 4 19 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 17 FP, 18 C, 16 KD För res. 4: 88 S, 23 MP, 18 V Avstod: 19 SD Frånvarande: 24 S, 12 M, 2 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 3 (Nettodebitering av el) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 6 (MP, S, V) Votering: 147 för utskottet 129 för res. 6 18 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 17 FP, 18 C, 1 SD, 16 KD För res. 6: 88 S, 23 MP, 18 V Avstod: 18 SD Frånvarande: 24 S, 12 M, 2 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 7 (SD) Votering: 148 för utskottet 19 för res. 7 127 avstod 55 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 2 MP, 17 FP, 18 C, 16 KD För res. 7: 19 SD Avstod: 88 S, 21 MP, 18 V Frånvarande: 24 S, 12 M, 2 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § (forts. från 8 §) om energieffektivisering inom industrin (forts. NU10) 117 (C): Vi är många som tycker att energieffektivisering är ganska svårt och komplicerat. Men det behöver det inte vara. Det handlar mycket om vad vi som privatpersoner gör för val i vår vardag. I det lilla kan det handla om bättre information till konsumenter om energiåtgång när det är dags att köpa ny tv eller kylskåp. Det kan handla om enkla saker som att byta till lågenergilampor, tilläggsisolera, byta till energieffektiva fönster eller se över sin ventilation. I det stora kan det handla om att erbjuda tydliga ekonomiska morötter för industriföretag att jobba strategiskt med energibesparingar. Oavsett storlek eller omfattning har insatserna två saker gemensamt: att se till att vi använder våra resurser mer effektivt och att ta till vara den stora potentialen för energieffektiviseringar som finns i vårt samhälle. Dessutom finns det möjlighet att spara pengar, både för den enskilde och för industrin. När det gäller det sistnämnda har vi , , jobbat med PFE, det vill säga Programmet för energieffektivisering i industrin. Programmet, där del 2 nu pågår, innebär att industrin i utbyte mot energibesparingar får lägre energiskatt. Tack vare detta sparade vi under den första, nu avslutade, programperioden nästan en och en halv terawattimme el, vilket motsvarar elförbrukningen i ungefär 60 000 villor. Energieffektivisering är helt enkelt smart, både för klimatet och för ekonomin. Därför är EU:s mål att öka energieffektiviteten en av de viktigaste frågorna vi jobbar med just . har granskat energieffektiviseringsinsatsen inom industrin, det vill säga PFE-programmet. Det gäller främst den första och avslutade programperioden, och de kommer med både ris och ros. Regeringen påpekar att det kan finnas skäl att se över formerna för mål, tillsyn och kontroll om ett liknande program införs igen, vilket jag hoppas. Det kommer i så fall att ske i samband med den energi- och klimatpolitiska kontrollstationen 2015. Regeringen kommer då att presentera en analys och rapport av effekterna av de senaste årens energi- och klimatpolitiska styrmedel, till exempel energieffektivisering, det vill säga PFE-programmet för industrin, energiskatter, elcertifikat, utsläppsrätter med mera. Det finns ganska mycket att säga om . Men dagen har varit lång, och många har redan sagt mycket om detta. Jag tänker därför bara peka på vad regeringen säger om den referensgrupp har använt sig av. När det gäller energieffektivisering har jämfört PFE-företag med en referensgrupp och säger att PFE-företagen inte sparar in mer energi än referensgruppen. Men det är kanske lite tokigt att jämföra äpplen och päron. i referensgruppen var nämligen inte energiintensiva företag utan har väsentligt annorlunda förutsättningar för energieffektivisering än energiintensiva företag. Generellt anser dock regeringen att analys är värdefull att ta med sig när styrmedel för energieffektivisering inom industrin utformas . har i flera rapporter pekat på att världen inte kommer att klara att begränsa ökningen av jordens medeltemperatur till två grader. Snarare riskerar vi en temperaturökning med så mycket som fyra grader till 2060, om inget annat görs, vill säga. , , ger i sina senaste årliga rapporter, World Energy Outlook, exempel på vad som kan och måste göras för att världen ska klara tvågradersmålet. De betonar särskilt att vi måste använda energin mer effektivt och att det också är ett bra sätt att stärka konkurrenskraften. I fjolårets World Energy Outlook visar IEA att vi, om vi är målmedvetna och jobbar med tydliga energieffektiviseringsåtgärder, kan minska den beräknade globala ökningen av efterfrågan på energi med hälften till 2035. Men om vi inte gör mer än vi gör för att använda energin mer effektivt kommer efterfrågan på energi att öka med en tredjedel jämfört med dagens nivåer. En sådan ökning av världens energibehov är lika stor som och sammanlagda energianvändning. I har vi redan gjort en del för att använda energin mer effektivt, men vi har enorma möjligheter att göra ännu mer. Ett av de senaste förslagen från och regeringen handlar om att vi framöver vill att det ska bli obligatoriskt för alla stora företag att göra en energikartläggning av sin verksamhet. Vi vet att det finns många energieffektiviseringsåtgärder som är lönsamma att göra men som inte görs därför att man – som enskild eller företagare – inte vet hur den egna förbrukningen ser ut eller hur stor nyttan med en viss insats skulle vara. En första förutsättning för att man ska kunna minska sin energianvändning är faktiskt att veta vad man har för användning. Därför har regeringen gett stöd till exempelvis energikartläggning i små och medelstora företag. Det gör den fortfarande. Det är därför vi har infört möjligheten att få sin el mätt och debiterad . Jag hoppas och önskar att många stora företag, när det nu blir obligatoriskt för dem att återkommande göra en energikartläggning, kommer att spara rejält, både i pengar och när det gäller energi och miljö. Som vi alla här inne vet är ju den billigaste kilowatten den man aldrig behöver använda. 118 (KD): behandlar vi som alla har märkt om energieffektivisering inom industrin och främst statens insatser i det program som kallas PFE och som riktas till energiintensiva företag. Här granskas under första programperioden 101 företag. Det var framför allt företag från massa- och pappersindustrin som stod för den största delen av PFE-företagens energianvändning. konstaterar att det är något oklart hur stora energieffektiviseringar PFE egentligen har bidragit till. Man menar att effekterna av PFE är svåra att skilja från effektiviseringar till följd av bland annat höjda priser. blickar också framåt och rekommenderar i sin rapport regeringen att lägga fast mer kvantifierade mål om den skulle föreslå att införa ett nytt frivilligt program och ställa krav på ytterligare energieffektivisering för de företag som tidigare deltagit i PFE-program. tycker också att regeringen ska se till att det preciseras på vilka grunder företag som inte uppfyller kraven på energieffektivisering skulle kunna uteslutas från programmet. Dessutom föreslås att regeringen ska analysera hur styrmedlen för att nå klimat- och energimålen påverkar företagen ekonomiskt och i vilken utsträckning styrningen ger incitament för företagen att minska utsläppen. Sedan föreslås också att regeringen bör ta hänsyn till utsläppens inverkan på EU:s system för handel med utsläppsrätter. Allt detta är klokt. I regeringens skrivelse med anledning av om energieffektivisering inom industrin redovisar regeringen sina bedömningar av de iakttagelser och rekommendationer som för fram i sin granskningsrapport. Där tycker regeringen att rapporten innehåller värdefulla synpunkter för utformning av styrmedel mer generellt, men den tycker att slutsatserna om effekterna av programmet för energieffektivisering kan vara väl långtgående. Risken är helt enkelt att det inte går att jämföra de företag som ingår i PFE och den referensgrupp som har använt i sin analys och som också innehåller icke energiintensiva företag. Man kan inte bortse från att energiintensiva företag, till exempel de företag som ingår i PFE, har väsentligt annorlunda förutsättningar för energieffektiviseringar än icke energiintensiva företag. Dessutom tycker regeringen att själva utgångspunkten för granskningen är delvis bekymmersam. Den verkar i hög grad utgå från hur mycket programmet antas minska utsläppen av växthusgaser, medan det ursprungliga motivet till att införa programmet tydligt var att den energiintensiva industrin skulle bibehålla sin konkurrenskraft i en allt tuffare global konkurrens. skulle verksamheten naturligtvis bli mer energieffektiv. Visst har regeringen framhållit att energieffektiviserande åtgärder allmänt sett kan ha en positiv effekt på klimatutsläpp. framgår väldigt klart av det ursprungliga beslutet att införa PFE att det huvudsakliga motivet för programmet var att bibehålla konkurrenskraften för svenska energiintensiva företag. Här finns också anledning att lyfta fram och stryka under att eleffektivisering har en relativt obetydlig inverkan på utsläppen av växthusgaser. Jo, eftersom all el i produceras med obetydliga utsläpp av växthusgaser genom att det i första hand handlar om vattenkraft, kärnkraft och lokal kraftvärmeproduktion blir effekterna av minskad elförbrukning i industrin försumbar för utsläppen. Jag tycker inte att detta har beaktats tillräckligt i . Därför är det beklagligt att rapporten lägger så stor vikt vid utsläpp av växthusgas och ger ett så relativt litet utrymme för energieffektiviseringens effekter på svensk energiintensiv industris konkurrenskraft. Regeringen har löpande rapporterat till om de åtgärder den har vidtagit för att öka kostnadseffektiviteten i klimat- och energipolitiken och om de konsekvensanalyser som har genomförts av den förda energi- och klimatpolitiken.