prot · H109128 · 2014-06-18 00:00:00 — Vi i anser att det måste bli bättre ordning på de frivilliga avsättningarna. De måste vara permanenta . Man ska inte kunna flytta runt bland olika avsättningar. Det måste vara bevisat höga naturvärden på dessa avsättningar. Självklart måste vi också kunna granska de frivilliga avsättningarna, så att vi vet att de tillför ett additionellt biologiskt mervärde för svenska folket. Jag skulle vilja fråga moderaten vad föreslår för att vi ska få bättre kvalitet i de frivilliga avsättningarna. 156 (M) replik: Låt mig börja med att ge 330 000 skogsägare en eloge för det stora arbete som de har gjort på frivillig väg med att avsätta en mycket stor del av sin mark i naturvårdssyfte. Jag kan konstatera att under den förra regeringens tid, innan Alliansen tillträdde 2006, var tempot i skyddsarbetet när det gäller att nå delmålet Levande skogar mycket lågt. Men på den frivilliga sidan lyckades man faktiskt nå dubbelt så långt som man hade sagt. Det förtjänar att uppmärksammas. Den utvärdering som har gjorts av de frivilliga avsättningarna visade att en klar majoritet av avsättningarna höll ett mycket högt naturvärde och att övriga marker hade potential att utveckla höga naturvärden. I till exempel mina trakter i har vi mycket skog som historiskt genomgående har brukats med ett produktionsperspektiv. Det är rena granplanteringar och så vidare. Där finns kanske inte de absolut högsta naturvärdena. Men genom att skogsägare frivilligt avsätter en del av sin fastighet och spar den i naturvårdssyfte utvecklas högre värden där när de till exempel väljer att gynna ett ökat inslag av lövskog och ser till att det blir alltmer äldre skog på fastigheten och så vidare. Vad vi föreslår i denna proposition är ett nationellt skogsprogram som är ett viktigt verktyg för att bland annat hantera frågan om hur vi ska öka transparensen när det gäller de frivilliga avsättningarna. De stora bolagen har påbörjat ett bra arbete med att på en webbplats publicera var i landskapet deras avsättningar finns. Jag vet att familjeskogsbruken har ett intresse av att försöka göra någonting liknande. Men det är naturligtvis lite svårare när det gäller alla de privata skogsägarna som är just små och kanske inte äger mer än en handfull hektar skogsmark. 157 (V) replik: Jag skulle vilja fråga mer specifikt om och regeringen är beredda att vidta lagstiftningsåtgärder, så att de frivilliga avsättningarna blir permanenta, så att man inte kan flytta runt och byta skog när man tycker att det passar, och så att det är bevisat höga naturvärden som man skyddar. Det tycker jag skulle vara intressant att få svar på. När den största delen av skyddet handlar om frivillighet är det mycket viktigt att vi får bättre ordning på detta skydd. Det vore en sak om det bara var lite grann i marginalen som detta arbete gjordes. Då skulle jag kunna leva med det, för då skulle vi ha ett så stort statligt åtagande med nationalparker, naturreservat och så vidare. Men när detta är nästan den bärande delen i regeringens skyddspolitik för skogen är det mycket viktigt att vi får kvalitet. Skulle ni vara beredda att vidta dessa åtgärder som vi i föreslår? 158 (M) replik: Låt oss först konstatera att lejonparten av målet om att skydda totalt sett av land- och sötvattenområden kommer att nås med formella avsättningar. Men det handlar inte bara om skogsmark utan om olika naturtyper, bland annat värdefulla fjällmiljöer och andra naturtyper. I mina öron låter det lite konstigt att vi, när vi har frivilliga avsättningar och har sett att skogsbruket har tagit ett stort ansvar och har avsatt nedanför den fjällnära gränsen, så att säga skulle möta detta engagemang med lagstiftning från riksdag. Då är det som tar över ansvaret. Från att det har varit överenskommelser i certifieringsorganisationerna flyttar vi beslutsmakten till riksdag. ska diktera hur de frivilliga avsättningarna ska se ut och reglera desamma. Jag tror inte på den lösningen. Jag vill i stället uppmuntra frivilligheten. Det tror jag inte att man gör genom att komma med politisk klåfingrighet. Man måste faktiskt försöka jobba vidare i dialogform. Återigen vill jag konstatera att den analys som har gjorts visar att det är höga naturvärden i de frivilliga avsättningarna. Men det är faktiskt också en poäng i att det finns möjligheter att flytta på de frivilliga avsättningarna i landskapet. Det kan vara så att man faktiskt hittar områden med högre naturvärden. Då är det på sätt och vis bra att man har den möjligheten till ett lite mer flexibelt skydd. Men, som sagt, bolagen har tagit flera viktiga steg för att öka transparensen när det gäller var de har sina avsättningar. Och familjeskogsbruken är mycket intresserade av att göra detsamma. Jag ser därför med tillförsikt , men jag tycker att det är jätteviktigt att vi faktiskt uppmärksammar och ser de frivilliga insatserna. 159 (FP): Bevarandet av den biologiska mångfalden är en hörnsten och en grundförutsättning för ekosystemens långsiktiga kapacitet att bidra till människors välbefinnande och överlevnad. Därför är fortsatt skydd, förvaltning och restaurering av värdefulla naturområden nödvändiga. Men det är också nödvändigt att vi säkrar det ekologiska sambandet i landskapet. Ekosystemtjänsterna är en bas för samhällsekonomin och välfärden. Både den offentliga och den privata sektorn är direkt eller indirekt beroende av de tjänster som ekosystemen levererar. Det finns både ekologiska och ekonomiska argument för att värna miljön. Men i grunden är det ett annat argument, nämligen det moraliska. Det är ett moraliskt ansvar vi tar på oss inför framtida generationer. Vi har inte rätt att lämna över en värld till våra barn och barnbarn som är fattigare än den värld vi ärvde av våra föräldrar. Denna förvaltarskapstanke bottnar i en liberal idétradition som syftar till ett ansvarsfullt nyttjande av naturens resurser. Senast regeringen antog en proposition om biologisk mångfald var 1993. Inte undra på att jag känner en stor tacksamhet här , och jag utgår från att vi alla delar glädjen att vi nu har denna proposition på bordet. Propositionen, som behandlas i betänkandet, är en strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster med syfte att intensifiera arbetet för att stoppa förlusten av biologisk mångfald och ekosystem. Strategin är framtagen i linje med den strategiska plan som togs fram i , och där för övrigt var mycket drivande. Den är också i linje med för biologisk mångfald som antogs 2011. Dessutom finns Miljömålsberedningens betänkande som en bas och som en grund i detta arbete. Jag ska gå in på olika detaljer och kommer in på skogsfrågorna som har varit aktuella här. I betänkandet tas den ökade andelen formellt och frivilligt skydd upp. Det har vi hört här i replikskiften. Men där tas även den nationella dialogen upp som omfattar ekologiska, ekonomiska och sociala värden. Vi har inte lyft fram de sociala värdena så mycket här , men de är och kommer att bli oerhört viktiga. Det är bra att regeringen nu tydliggör det här arbetet och att man tydligt och klart slår fast att de höga naturvärdena ska skyddas långsiktigt. skulle jag vilja säga någonting som det är viktigt att även oppositionen lystrar till, nämligen att regeringen också säger att frivilliga avsättningar ska vara transparenta så att deras geografiska läge, varaktighet och biologiska innehåll är möjliga att redovisa. Jag tycker även att det är viktigt, herr talman, att regeringen genom detta – och mycket med Miljömålsberedningens goda minne och medskick – tar bort de hinder som fanns för att kunna bedriva alternativa skogsbruksmetoder. Trots allt det positiva jag nu har lyft fram hade i den bästa av världar önskat att vi använde ännu mer. Det handlar både om att använda innehav mer som skydd och om att använda det som utbytesskog. Givetvis finns det alla möjligheter att vad gäller skogsvårdslagen också gå vidare och bli ännu skarpare och tydligare med den. Det är väl frågor vi får anledning att återkomma till i ett annat sammanhang. Ett ekosystem där många arter har försvunnit är känsligare för till exempel parasitangrepp och står emot effekterna av klimatförändringar väsentligt mycket sämre. Det är därför oerhört värdefullt att nu få en nationell samordnare på plats för att ta tag i det här med ekosystemtjänster. Det är viktigt att denna samordnare ska kunna fungera som en sammanhållande aktör mellan stat, kommun och näringsliv, för vi behöver den här kunskapen för att kunna arbeta framöver. Ekosystemtjänsternas värde ska kunna nå ut till samhällets alla aktörer. Ett ekologiskt sammanhang i landskapet utgör en förutsättning för att bevara landskapets biologiska mångfald och främja de viktiga ekosystemtjänsterna. Några av oss härifrån hade i går möjlighet att lyssna till en oerhört intressant forskare från SLU. Hon heter , och hon beskrev vikten av naturen ur ett folkhälsoperspektiv. Det är väldigt viktigt att bli påmind om vad skogen och naturen bidrar med för att vi människor ska må bra och för att vi ska få möjlighet att läka kropp och själ. Det är för övrigt en fråga friluftslivet har lyft fram åtskilliga gånger, och man har gjort beräkningar på hur mycket vi som samhälle skulle tjäna inte bara mänskligt utan även rent ekonomiskt. För folkhälsans skull är det alltså också viktigt att det finns attraktiva, upplevelserika natur- och kulturmiljöer i alla delar av landet och att allemansrätten tas till vara på ett rätt och riktigt sätt. Flera myndigheter och branscher har själva uppmärksammat det sociala värdet av våra skogar. Att tillgängliggöra skog och mark genom vandringsleder, ett varsamt brukande, stadsnära tillgänglighet och tecknade naturvårdsavtal är metoder vi borde använda oss av. I det här sammanhanget är jag alldeles övertygad om att skogsprogrammet och de dialoger som pågår har stor betydelse. För att komma in på ett helt annat ämne: Efter narkotika och vapen är miljöbrott den största illegala verksamheten i världen. Det internationella samarbetet mot smuggling och olovlig jakt måste därför fördjupas. Tack vare mycket av det regeringen bidrar med sker nu en förstärkning för att koordinera arbetet mot artskyddsbrott, där regelefterlevnaden när det gäller internationell handel med utrotningshotade arter kommer att kunna skärpas. Avslutningsvis, herr talman, vill jag än en gång konstatera att miljöområdet är ett av de områden som tydligast påvisar att det inte fungerar att vara nationalist. Man måste samarbeta över nationsgränserna. måste fortsatt vara en stark röst i EU och visa att vi har höga miljöambitioner. Vi ska vara redo att fatta de skarpa, bindande besluten – inte minst inför 2015. Vi ska vara med och driva på resten av världen. Varje människa har ett eget ansvar för sina handlingar i rollen som ägare, brukare, producent eller konsument, men det handlar också om att vi nationellt har ett stort och viktigt ansvar. Kunskap måste till. Ett samhälle som främjar kunskap och nytänkande har bäst möjligheter att ta sig an miljöutmaningarna. Det är därför vi ska bidra med det här i EU-samarbetet, som ett instrument. EU:s ambitioner på miljö- och klimatområdet måste därför höjas, och regelverken måste skärpas. Fler gemensamma beslut på EU-nivå och på global nivå är också nödvändiga, inte bara för miljöns skull utan också för att skapa en rättvis konkurrens och rättvisa möjligheter. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 160 (MP) replik: försöker få det att låta som att det är första gången det görs någonting i fråga om biologisk mångfald . Det är inte riktigt sant; inte ens om man nöjer sig med de propositioner som har orden biologisk mångfald i titeln stämmer det. Jag gjorde en sökning medan talade. Det viktiga är dock inte vad man skriver i titeln, eller ens vad man skriver i den vackra brödtexten, utan vad man faktiskt gör. Jag tycker att det är ett problem att den här regeringen har pratpropositioner där man skriver väldigt vackert om biologisk mångfald medan det man gör går åt helt motsatt håll. Vi talade om uppluckringen av strandskyddet alldeles , och i den här propositionen föreslår man uppluckringar av biotopskyddet. Vi ska inte ens nämna rovdjurspolitiken – eller det kan vi göra, förresten! Vi har en miljöförening, , som har granskat naturvårdspolitiken under den här regeringens mandatperiod. De har tittat på sådana saker som bland annat rovdjurspolitiken – så klart – men också skydd av natur både på land och i hav, däggdjur, strandskydd och sådant. De sammanfattar kort och gott så här: Granskningen visar stora brister inom samtliga granskade områden i relation till beslutade mål och internationella åtaganden. Regeringen har, med få undantag, i praktiken inte drivit en politik som stärker skyddet för naturen och de grundläggande ekosystemtjänsterna, även om retoriken ofta handlar om behovet av just detta. Tvärtom finns ett flertal exempel på beslut och åtgärder som har försämrat förutsättningarna för en stark naturvårdspolitik. Så säger alltså . Tycker man att de är extremister kan man ju lyssna på , den statliga myndigheten som säger att vi misslyckas med 14 av 16 miljömål. Att då stå här och slå sig för bröstet klingar lite ihåligt. Jag vet att personligen vill väl – det tvivlar jag inte på – men det viktiga är ju inte att vi har en bra retorik utan att vi har en bra politik. Det ser inte jag att vi har, och det ser inte heller att vi har – i sin granskning av miljöpolitiken säger de att de saknar ett trovärdigt svar på frågan hur vi ska klara miljömålen. Klarar vi miljömålen med det här? 161 (FP) replik: Absolut, det handlar både om att vara ödmjuk och om att våga lyfta fram och vara stolt över de positiva saker som händer och sker. Vi kommer ju att ha ett betänkande till, som tar upp miljömålen. I det samlade arbetet i Miljömålsberedningen har vi nu kommit överens om ett antal etappmål, och flera av dem är och blir skarpa förslag i regeringen. Det handlar om en giftfri miljö. Det handlar om avfallsfrågor. Det handlar om den biologiska mångfalden. Det gör att jag har all anledning att känna att vi har tagit viktiga steg framåt. Vi har också på ett sätt som inte har skett tidigare kunnat jobba inom EU med till exempel en hållbar fiskeriförvaltning och kunnat ha en internationell dialog men också i de stora internationella sammanhangen med tredje världen. Jag tycker att vi har anledning att lyfta fram alla dessa positiva saker. Sedan är jag fullständigt medveten om att vi har ett antal utmaningar framför oss, och dem ska vi ta steg för steg. Men vi har en plattform vad gäller ekosystem och ekosystemtjänster. Jag tycker att den tidigare dialogen vad gällde hållbarhetsindikatorer var intressant. Det ligger oerhört mycket i det som sades. Förhoppningsvis, herr talman, kommer det att kunna bli nästa steg som vi tar. Men det som har tagits upp , som handlar om invasiva främmande arter, hotade arter, genetisk mångfald och biologisk mångfald, är sådant som jag tycker är värt att lyfta fram från talarstolen här . 162 (MP) replik: Jag lyfter gärna fram också de insatser som europaparlamentariker har gjort för fiskepolitiken. Men om det ska vara ett argument för att regeringens politik är förnämlig kanske man behöver komma med något bättre. När det gäller Miljömålsberedningens olika etappmål var det inte på något sätt enighet om de etappmål som regeringen nu har lagt fast i samband med propositionen om skyddade områden i vatten och på land. Tvärtom vill bland annat ha större skyddade arealer, inte minst för skog men också för områden, så att det bättre stämmer överens med både de miljömål som vi själva antagit och de internationella åtaganden vi gjort på miljöområdet. Frågan hänger alltså lite grann i luften. Tror på allvar att vi med de miljömål som vi har antagit och med de förslag ni lägger fram i propositionen kommer att klara de miljömål som vi missar? När jag ändå har kvar vill jag också slänga in frågan om det svenska artprojektet, som varit lite av en symbolfråga för synen på biologisk mångfald i . Om man pratar om vikten av biologisk mångfald, att synliggöra värdet av ekosystemtjänster, har artprojektet varit ett projekt som just velat synliggöra den biologiska mångfald vi har i . Det var många som tyckte att det var otroligt onödigt av regeringen att dra ned med 10 miljoner, som med all respekt är väldigt lite pengar i budgeten för hela , på det svenska artprojektet. Det urholkar det värdefulla arbete som har bedrivits med att synliggöra värdet av den biologiska mångfalden i . Skulle man inte kunna tänka sig att följa och ge tillbaka de här pengarna? Det är så lite pengar för som helhet, men det är väldigt mycket pengar för en viktig insats för den biologiska mångfalden i . 163 (FP) replik: Jag tackar för alla frågor. Jag är alldeles övertygad om att vi har tagit viktiga steg framåt, men självklart kommer vi att behöva ta fler. Vi har en jord och ett ansvar, och givetvis kommer vi att se vad som behövs ytterligare. Det handlar om avsättningar, om sättet att bruka och om att se en helhet. Vi måste kunna se klimatet, miljön och energin som en helhet. Vi behöver också få med hela det civila samhället, företag och givetvis stat och kommun. Det är värt att verkligen lyfta fram alla de kommuner, företag och enskilda personer som har gjort sitt yttersta och arbetar intensivt för att ta sitt ansvar. Men, som ett ärligt svar på fråga: Nej, det kommer inte att räcka . Vi är tvungna och bör ta nästa steg. Det är jag övertygad om. Vad gäller artprojektet är det en hjärtefråga för . Vi kommer att noga följa det. Där har ju forskningen och kunskapen en bas. Utan kunskap, forskning och dokumentation står vi oss slätt. Därför måste detta viktiga arbete på olika sätt få fortsätta och leva vidare. (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KrU11 Lättare att läsa Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (MP, V) Votering: 284 för utskottet 38 för res. 1 27 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 103 M, 22 FP, 18 C, 20 SD, 17 KD För res. 1: 23 MP, 15 V Frånvarande: 8 S, 4 M, 2 MP, 2 FP, 5 C, 4 V, 2 KD Punkt 2 (Verksamheten vid Myndigheten för tillgängliga medier) 1. utskottet 2. res. 2 (S) Votering: 218 för utskottet 104 för res. 2 27 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 M, 23 MP, 22 FP, 18 C, 20 SD, 15 V, 17 KD För res. 2: 104 S Frånvarande: 8 S, 4 M, 2 MP, 2 FP, 5 C, 4 V, 2 KD Punkterna 3 och 4 Kammaren biföll utskottets förslag. UbU22 Fristående skolor samt tillsyn och information om skolan Punkt 3 (Etablering av fristående skolor) 1. utskottet 2. res. 2 (S) 3. res. 3 (SD) Förberedande votering: 104 för res. 2 20 för res. 3 198 avstod 27 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 183 för utskottet 104 för res. 2 35 avstod 27 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 M, 23 MP, 22 FP, 18 C, 17 KD För res. 2: 104 S Avstod: 20 SD, 15 V Frånvarande: 8 S, 4 M, 2 MP, 2 FP, 5 C, 4 V, 2 KD Punkt 4 (Vetorätt vid etableringen av en fristående skola) 1. utskottet 2. res. 4 (SD, V) Votering: 287 för utskottet 35 för res. 4 27 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 103 M, 23 MP, 22 FP, 18 C, 17 KD För res. 4: 20 SD, 15 V Frånvarande: 8 S, 4 M, 2 MP, 2 FP, 5 C, 4 V, 2 KD Punkt 5 (Vinster från skolverksamhet) 1. utskottet 2. res. 5 (MP) 3. res. 6 (SD) 4. res. 7 (V) Förberedande votering 1: 20 för res. 6 16 för res. 7 285 avstod 28 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 23 för res. 5 21 för res. 6 278 avstod 27 frånvarande Kammaren biträdde res. (M) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. (M) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Huvudvotering: 264 för utskottet 23 för res. 5 35 avstod 27 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 103 M, 22 FP, 18 C, 17 KD För res. 5: 23 MP Avstod: 20 SD, 15 V Frånvarande: 8 S, 4 M, 2 MP, 2 FP, 5 C, 4 V, 2 KD Punkt 6 (Skolinspektionens befogenheter vid tillsyn) 1. utskottet 2. res. 8 (SD, V) Votering: 284 för utskottet 34 för res. 8 1 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 102 M, 22 MP, 22 FP, 18 C, 17 KD För res. 8: 20 SD, 14 V Avstod: 1 V Frånvarande: 9 S, 5 M, 3 MP, 2 FP, 5 C, 4 V, 2 KD (V) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde MJU26 Strandskyddet vid små sjöar och vattendrag Punkt 1 (Lagförslagen) 1. utskottet 2. res. 1 (MP, V) Votering: 282 för utskottet 39 för res. 1 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 102 M, 22 FP, 18 C, 20 SD, 17 KD För res. 1: 1 S, 23 MP, 15 V Frånvarande: 8 S, 5 M, 2 MP, 2 FP, 5 C, 4 V, 2 KD (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § (forts. från 9 §) En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (forts. MJU27) 164 (V) replik: Jag är glad över att tar upp de frivilliga avsättningarna. Det är en väldigt stor del av regeringens politik för att skydda skog. När jag tidigare ställde frågan till moderaten gav han inte något konkret förslag på skärpningar av kraven på dem som avsätter frivilligt. Som jag tolkade det tyckte han att det inte behövde göras någonting. Du öppnade för det. Du sade att det står i betänkandet som vi diskuterar att det är biologisk mångfald som ska gälla även i de frivilliga avsättningarna. Hur ska man uppnå det? Det är en sak att man säger att det ska vara biologisk mångfald som gäller även i de frivilliga avsättningarna. Men hur ska vi kunna se till att det verkligen blir på det sättet? Om vi skulle fatta sådana beslut som vi tar upp i vår reservation där vi slår fast att de måste vara permanenta , att det måste vara höga naturvärden och att man får specificera på vilket sätt det ska vara skulle vi få högre kvalitet i de frivilliga avsättningarna. Är berett att gå med oss rödgröna om de kraven? Min andra fråga rör toppmötet i i om biologisk mångfald. Det är jättebra att tog upp det. Det rör en mängd viktiga saker. Det handlar om hur mycket mer mark- och havsytor som vi ska skydda men också hur vi ska hjälpa utvecklingsländerna att få ekonomisk ersättning för de genetiska resurser som vi använder. har det gått . har inte ratificerat Nagoyaprotokollet. har ratificerat Nagoyaprotokollet, har ratificerat Nagoyaprotokollet, en mängd utvecklingsländer har gjort det, men inte . Du representerar regeringspartierna, . När kommer att ratificera Nagoyaprotokollet om biologisk mångfald? 165 (FP) replik: Tack för viktiga frågor, ! Jag börjar med de frivilliga avsättningarna. Jag läste vad sade, regeringen med andra ord. Där står det väldigt tydligt att de frivilliga avsättningarna ska vara transparenta så att deras geografiska läge, varaktighet och biologiska innehåll är möjligt att redovisa. Det är ett oerhört viktigt steg. Jag är alldeles övertygad om att också är mycket väl förtrogen med hur det är i naturen. Vissa biologiska värden och naturvärden kan vi se direkt. Andra värdefulla biotoper kan komma efter om det är rätt förutsättningar. Därför är det väldigt svårt att köra den restriktiva linje som för fram att det ska vara här och . Det är viktigt att vi skapar förutsättningar. Det står också tydligt. Det finns frivilliga avsättningar av hög klass på . Det ska vi vara medvetna om. Men vi ska också vara medvetna om att det är betydelsefullt att vi har transparensen. Det är någonting som vi förde fram väldigt tydligt i Miljömålsberedningens arbete.