prot · H109115 · 2014-05-27 00:00:00 — Jag uppfattade inte om det var en ny fråga, men jag upprepar gärna vad jag sade tidigare. För att få en tillsvidareanställning i skolan och för att få lov att sätta betyg krävs en legitimation. Arbetet med hela legitimationen drog tyvärr ut . Med facit, så här i efterhand, kan man säga att det kanske kunde ha gjorts på ett annat sätt. Man hade kanske kunnat be om att få in lite pilotfall i fråga om betyg. Då hade man sett att det var en enda stor villervalla med betyg. De flesta skickade dessutom in dem per post och inte via mejl. Det gjorde att det drog ut extra långt . Som jag sade tidigare ska introduktionsåret finnas kvar. Och vi vill skärpa kraven för att komma in i läraryrket. Däremot har det inte funnits tillräckligt många mentorer. Många har stått och stampat vid dörren och inte fått sin tillsvidareanställning. Det är därför vi nu justerar. Verkligheten har gjort sig påmind. Man måste kunna vara ärlig som politiker och beslutsfattare. måste man justera vissa reformer. 8 (MP) replik: Det är härligt att se att den moderatledda regeringen nu inser att man har gjort fel i denna fråga. Det är härligt att man medger detta. Ärligt talat – redan för tre sade vi att lärarlegitimationen bör ingå i utbildningen och att man inte ska påtvinga studenterna, de nyutexaminerade, den här introduktionsperioden. Ni motsatte er det med emfas. , , tvingas ni att retirera. För tre sade vi att det behövs mer medel. Ni har tvingats att retirera och tillskjuta mer pengar. Redan för tre sade vi att skolorna måste få ansvar och skyldighet att ge introduktionsperioden. Ni sade att det inte behövdes, och har ni retirerat. I fråga efter fråga har ni retirerat. Min fråga till er är: Är det meningen, när vi stiftar lagar, att vi ska lappa och laga samma lag ? Jag undrar om det inte är bättre att redan från början lyssna på alla och säga: Så här bör vi göra. Här bör ni inse att ni har gjort fel. Jag tycker att ni ska be lärare om ursäkt för vad ni har orsakat när det gäller lärarlegitimationen. Är du beredd att göra detta? 9 (M) replik: Jag besöker många skolor. Det har varit ganska många under de här snart fyra åren. Jag har nog aldrig mött en så positiv reaktion från alla lärare. Många lärare och rektorer tycker att svensk skola äntligen är på rätt väg: Äntligen har vi fått de reformer som vi länge har efterfrågat. Dessutom verkar de implementeras, till skillnad från en del tidigare reformer. Det finns alltså ingen anledning att be om ursäkt. Jag tror på människor. Jag tror att skolledare, förvaltningschefer och rektorer kommer att tillse att de nya lärare som kommer ut kommer att introduceras på ett bra sätt i sitt nya yrke. hade jag ett lite speciellt fokus när jag besökte några kommuner angående karriärtjänsterna. I träffade jag ett tjugotal människor – det var förvaltningschef, rektorer och förstelärare. Ett par förstelärare sade: Vi tror att det här är den enskilt viktigaste reformen för att lyfta resultaten i svensk skola. Det här innebär, när vi nu får 17 000 förstelärare, att många av förstelärarna också kommer att öppna för ett kollegialt lärande och hjälpa till att introducera de nya i yrket. 10 (MP) replik: måste leva i en annan värld när han säger att skolan är på rätt väg. Så är det enligt regeringens egen myndighet . Och regeringen står här och säger att skolan är på rätt väg. Vi ska åter till lärarlegitimationen . Vi ska inte byta spår. Ni har gjort fel efter fel när det gäller denna fråga. Då måste regeringen stå till svars. Varför orsakar ni lärare detta? Redan från början påpekades det från flera håll här i kammaren och i talarstolen att man var tvungen att göra de här reformerna och de här förändringarna. Redan från början sade vi: Det kommer att bli fel om ni inte gör detta. Men ni körde på ändå och har varit tvungna att retirera gång på gång. Min fråga är återigen: Är det inte dags att be lärare om ursäkt för vad ni har orsakat dem när det gäller lärarlegitimationen? 11 (M) replik: tycker tydligen att jag ska stå här och be om ursäkt. Det finns ingen anledning att be om ursäkt. Jag vet inte hur många skolor du har besökt under dina år i utbildningsutskottet. Det pågår oerhört mycket bra arbete ute i kommuner och i enskilda skolor. Man gläds varje gång man är ute och besöker skolklasser och pratar med lärare och rektorer. Jag tror faktiskt att skolan är på rätt väg. Om nu olyckan skulle vara framme och vi får ett regeringsskifte är det möjligt att ni om ett par tycker att ni kan ta åt er äran, när vi ser förändrade resultat. Resultaten från PISA-undersökningen kan vi diskutera över en kopp kaffe. 12 (FP): Mot en enig alliansregering i skolpolitiken hör jag en totalt splittrad rödgrön opposition. Hade vi haft en rödgrön regering hade vi inte ens haft en lärarlegitimation, för är emot lärarlegitimation, och lade ned sina röster i kammaren när vi beslutade om lärarlegitimation. Och debatterar vi, herr talman, ett introduktionsår. Tror åhörarna att de rödgröna är eniga? Socialdemokraterna står helt ensamma i sin åsikt att introduktionsåret ska fortsätta att vara ett kriterium för att få lärarlegitimation. inledde sitt anförande med att hon vill se en så kallad nationell samling för att höja läraryrkets status. Det finns visst inga begränsningar för vad man kan stå här i kammaren och ge sken av. Det var ju ni som kommunaliserade skolan. Det var ni som lade ned lärarutbildningen och stadieindelningen och införde en generell lärarutbildning, där en kvinnlig lärare – de flesta lärare är ju kvinnor – skulle kunna allt. De skulle kunna hoppa in överallt och undervisa i vilka ämnen som helst. Det var ni som struntade i de larmrapporter som kom till och 2002 och som visade att nästan hälften av de svenska eleverna undervisas av obehöriga lärare. Ni gjorde ingenting! Omläggningen av lärarutbildningen är en av de viktigaste reformer som och alliansregeringen genomför , just i syfte att höja attraktionskraften och locka fler studenter till läraryrket men inte minst säkerställa att de lärare som lämnar utbildningen för anställning är kvalificerade för uppdraget när det gäller de teoretiska kunskaperna men också beträffande det praktiska hantverket, för det är ju vad det handlar om. Lärarens insatser och kompetens är den faktor som mest avgör hur resultaten utvecklas och hur kvaliteten på utbildningen står sig. Därför ligger fokus nu på att genomföra en ny, stadieindelad utbildning, parallellt som vi inför en lärarlegitimation. , , kom också statistik. Det var en ökning på från i söktryck till lärarutbildningen. Det beror naturligtvis på den här regeringens aktiva insatser. Problemet är att ökningen är från en låg nivå och att det är väldigt många duktiga studenter som tyvärr väljer bort lärarprogrammet och söker sig till andra utbildningar. Det låter på de rödgröna partierna som om vi inte gör något åt lärarutbildningen och att introduktionsåret nu är hotat. Denna bild stämmer inte. Däremot finns det bekymmer som gör att det är för krångligt att få ut sin legitimation innan man söker en anställning. Lärare hänvisas till tidsbegränsade anställningar. De har inte heller haft möjlighet att få legitimation inom rimlig tid. Detta i sig riskerar att många söker sig bort från läraryrket. Enligt förslaget, som jag för del yrkar bifall till, ska det inte längre vara ett krav att en lärare eller förskollärare har genomfört en introduktionsperiod för att få ut sin legitimation. Regeringens förslag innebär att tiden från examen till anställning utan tidsbegränsning därmed kan förkortas. Introduktionsåret avskaffas inte, . Vi inför en skyldighet för huvudmannen att erbjuda nyanställda lärare i skolan ett introduktionsår, men kopplingen till att få ut sin legitimation efter studierna ändras. Vidare föreslår vi från och regeringspartierna att lärosätena ska få ett mycket större ansvar. Det är där man ska bedöma lämpligheten – , inte när det har gått så långt att man är på väg att påbörja en anställning. Regeringen har också aviserat en förordning som träder i kraft . Sitter vi och rullar tummarna? Det kan man undra när man lyssnar på de rödgröna. Skolinspektionen har i årets instruktion ett särskilt uppdrag att granska huvudmännens arbete när det gäller att tillhandahålla lärare en introduktionsperiod. Det uppdraget ska redovisas . Vart tar pengarna vägen? Det är också en bra fråga att ställa från kammaren. Vi anslår till kommunerna, huvudmännen. Men tyvärr har de inte levererat. Det är därför vi gör den här uppföljningen. Det är därför vi inför övningsskolor och satsar . Det är därför vi gör den här förändringen, så att man ska underlätta för lärare att komma ut och få en riktig anställning. Avslutningsvis, herr talman: och är helt ensamma i sin kritik mot detta förslag. Man kallar det en hån mot lärare, mot elever och till och med mot huvudmännen. Låt mig då påminna om att regeringen genom utbildningsminister slöt en överenskommelse med , lärarfacket, och Kommuner och Landsting, som i politisk enighet – från höger till vänster – står bakom regeringens förslag om ett introduktionsår. Även socialdemokratiska kommun- och regionpolitiker står alltså bakom den här överenskommelsen. Med detta sagt, herr talman, inser jag att inte har något slags stöd i sin argumentation från sitt eget parti, som faktiskt är huvudman för lärare. 13 i (C): Det vi debatterar handlar om ändrade regler om introduktionsperiod och legitimation för lärare och förskollärare. Men det är klart att vi på olika sätt också vill måla upp den verklighetsbild som vi ser ute, för att sätta frågan i dess sammanhang. Det är bra, säger lärare, med de reformer som alliansregeringen har gjort – det är många som har varit oerhörda värdefulla för att vi ska kunna utveckla den svenska skolan. Men står här och fullkomligt svärtar ned och säger att allt är på väg åt fel håll. Signalen från skolan är: De reformer som är genomförda är bra. Låt oss nu få göra vårt jobb! Kom inte med fler reformer, utan låt oss nu få den arbetsro som vi behöver! Däremot måste man vara medveten om att man ibland kan få göra vissa justeringar av det som inte fungerar eller som kan fungera på ett bättre sätt. Men att måla upp det som att allt är antingen rätt eller fel blir märkligt och felvisande i debatten. Det är bra att reformen nu förändras, när man har sett att enskilda nyutexaminerade lärare hamnar i kläm eftersom de inte får möjlighet till introduktionsår, vilket är en förutsättning för att få ut sin lärarlegitimation. Därmed försvåras en tillsvidareanställning. Det är något som inte har varit speciellt bra, kopplat till att göra läraryrket attraktivt. Vi gör nu den förändringen för att stärka detta. Det är bra att kraven på lärarutbildningen höjs när det gäller den verksamhetsförlagda utbildningsdelen. Det är viktigt att utbildningen ställer höga krav på lärarna, och att man gör det också i den delen där man tittar på att utreda att införa en flergradig betygsskala, för att göra så att man får ett bättre underlag. Precis som mina alliansföreträdare redan har sagt: – det är bara – presenterade man tio punkter för läraryrkets utveckling. Tre av de punkterna har direkt bäring på det vi diskuterar . Den åttonde punkten är att den verksamhetsförlagda utbildningen bör utvecklas vad avser uppföljning, bedömning och prövning av lärarstudenter. Socialdemokraternas sade i sitt anförande att det är viktigt med det kollegiala lärandet under introduktionsåret. Men att vara föremål för granskning, utifrån om man ska få en legitimation eller inte, rimmar inte speciellt bra med det sättet att se på hur viktigt det är att man utvecklas i arbetslaget. Den nionde punkten handlar om att introduktionsåret bör utvecklas. Där skriver, precis som tidigare anförts, , SKL och de två lärarfackliga organisationerna att introduktionsåret ska utvecklas, inte avskaffas. Det står: Huvudmännen är skyldiga att ge nyutexaminerade lärare handledning första året de arbetar som lärare. Man får en kvarts miljard kronor i statsbidrag för detta uppdrag. Skolinspektionen får i uppdrag att följa handledningen och hur den ges i verkligheten. Jag tror inte på en enda statlig modell för introduktion. Det är viktigt att skolhuvudmännen tillsammans med de lärarfackliga organisationerna utformar den. Det kan ske på olika sätt. Det viktigaste är att man får en så bra introduktion som möjligt. Där vill inte jag vara med och misstänkliggöra den svenska skolan för att den inte skulle vara intresserad av att ge en så bra introduktion som möjligt. Den har den viljan. Skolan vet att den är en viktig del för att för att göra läraryrket attraktivt för nya studenter, och därför vill den vara en del av det. Ytterligare en punkt handlar om det som också nämnts i debatten om att övningsskolor inrättas för lärarstuderande. höjer tonläget högt i debatten men vill sedan inte svara på de frågor som vi har tillbaka. Man säger att det handlar om hafs och slarv när man beskriver viktiga reformer men gör det på ett sätt som är synnerligen hafsigt och slarvigt. Det gör mig lite beklämd. Det tycker jag att Socialdemokraterna har gjort i den här debatten. VFU är den viktiga bryggan mellan utbildningen och arbetslivet. Introduktionsåret tar sedan vid för att utveckla det kollegiala lärandet. Om man inte har sett det i propositionen vill jag tipsa om att läsa det som är skrivet lite mer noggrant. Det enda man från Socialdemokraternas sida landar i efter att ha haft ett högt tonläge i debatten är att man vill göra en plan. Det är fantastiskt. När det sedan handlar om att stärka kvaliteten i den svenska skolan är det oerhört viktigt att man gör det på alla sätt och sätter introduktionsåret i dess sammanhang för att ge en så bra introduktion som möjligt. Det ger det förslag som vi debatterar förutsättningar för. Jag är därför glad att alliansregeringen har lyssnat och tillsammans med de lärarfackliga organisationerna, SKL och nu talar om: Så här vill vi se en utveckling av introduktionsåret och lärarlegitimationsreformen för att stärka kvaliteten i den svenska skolan. Man tror på möjligheten att göra läraryrket än mer attraktivt för att attrahera de bästa studenterna till läraryrket. Jag yrkar bifall till propositionen och avslag på samtliga reservationer och motioner. 14 (KD): Lärarlegitimationen är en av de viktigaste reformer som regeringen infört . Legitimationskravet kommer att bli en avgörande del för att komma till rätta med de sjunkande elevresultaten. En av orsakerna till elevers sjunkande skolresultat är att man inte brytt sig om att använda sig av rätt utbildade lärare. Fram till nu har vi kunnat skicka våra barn till en skola som vi inte vet om den har pedagogiskt utbildad personal. Även om alla lärare på en skola har lärarexamen garanterar det ändå inte att de är behöriga i de ämnen de undervisar i. Det är inte ovanligt att en lågstadielärare har kunnat undervisa i matematik på högstadiet eller att en lärare som är utbildad för högre åldrar ska lära barn att läsa utan att ha någon kunskap i läsinlärning. Det säger sig självt att resultatet blir därefter. Situationen jag beskriver nu är inte så ovanlig. Huvudmän och rektorer har ganska dålig koll på vad personalen har för bakgrund. Det visar på hur viktigt det är att vi ror i land beslutet om lärarlegitimationen på bästa möjliga sätt även om vägen till en implementering varit krokig och det varit svårt att se konsekvenserna av reformen. Dagens betänkande handlar om ändrade regler för introduktionsperioden för lärare och förskollärare. Det ska inte längre vara ett krav att en lärare eller förskollärare har genomfört en introduktionsperiod för att legitimationen ska utfärdas. Men det är viktigt att betona i detta sammanhang att huvudmännen även fortsättningsvis kommer att ha ansvar för att en introduktionsperiod genomförs. Det kommer att vara av största vikt att uppföljning av det sker. Skolinspektionen har redan i sitt regleringsbrev fått uppdraget att följa det. Den främsta orsaken till att introduktionsåret slopas är att det har visat sig svårt att få anställning inom skolväsendet direkt efter examen. För att få tillsvidareanställning krävs en lärarlegitimation, och då hänvisas de flesta lärare till tidsbegränsade anställningar, vilket i sin tur kan få färre att söka till lärarutbildningen. Vi måste vidta åtgärder för att öka söktrycket till lärarutbildningen, inte få färre att söka. Ett annat problem vi ser är att kräva betyg och godkänd VFU, verksamhetsförlagd utbildning, för att gå på lärarutbildningen och dessutom genomföra ett introduktionsår efter examen för att bli legitimerad. Det innebär dubbla lämplighetstester, vilket inte är fallet i andra legitimerade yrken. Sjuksköterskor får till exempel sin legitimation direkt vid examenstillfället. Vi behöver i stället förstärka andra kvalitetsfaktorer för att få de mest lämpade att söka sig till lärarutbildningen. Mycket har också redan genomförts från alliansregeringens sida vad gäller att öka kvaliteten. Den nya lärarutbildningen innehåller fler och tydligare krav på gedigna ämneskunskaper och pedagogisk skicklighet. Den första kullen som läst på den nya lärarutbildningen kommer ut först . I budgetpropositionen har regeringen aviserat att den avser att särskilt granska kvaliteten inom VFU, det vill säga de verksamhetsförlagda delarna av lärarutbildningen, och att det ska utredas och föreslås hur en förtydligad bedömning av studenternas prestationer under VFU ska komma till stånd. Regeringen har dessutom gett Universitets- och högskolerådet, UHR, i uppdrag att låta tre lärosäten genomföra försöksverksamhet med lämplighetstester för blivande lärare. Det är något vi kristdemokrater välkomnar och som vi hoppas ska permanentas. Om man talar med äldre lärare eller lärare som gått i pension vittnar de om de omfattande lämplighetstester de hade när de sökte lärarutbildningen. Det kunde ta av intervjuer, och de fick också visa att de var lämpliga att stå inför en klass. Det är också något vi lärde oss när vi var i med utbildningsutskottet, som vi har hört här. Det gäller att inte bara gå efter betyg vid antagningar till lärarutbildningen utan att hitta dem som verkligen är motiverade och lämpade och att sedan träna dem till att bli skickliga lärare. Just övningsskolor har visat sig vara en framgång i . Det är något som vi även nu har på försök i och som borde permanentas om det visar sig ge goda resultat. Det är 15 lärosäten som ska få delta i försöksverksamheten med övningsskolor med start nu , och det ska pågå . Sedan är det viktigt att högskolan tar sitt ansvar och vågar stänga av och avråda dem som visar sig olämpliga för yrket i mycket högre grad än . Genom alla dessa åtgärder som regeringen vidtagit och kommer att genomföra ser vi att det kommer att finnas åtskilliga kvalitetskontrollsstationer för att få veta att de lärare som utexamineras håller en god kvalitet så att de därmed kan erhålla sin legitimation vid examenstillfället. En skola i världsklass är en förutsättning för att ska vara ett framgångsrikt land också . Att kvalitetssäkra läraryrket genom lärarlegitimationen är ett mycket viktigt steg i den riktningen. Låt oss därför tillsammans se till att vi går i mål med denna viktiga reform på bästa möjliga sätt även om det kräver uthållighet och ett stort mått av tålamod. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) 6 § Gymnasial lärlingsanställning betänkande 2013/14:UbU18 Gymnasial lärlingsanställning (prop. 2013/14:80) föredrogs. 15 (S): Den här debatten ska handla om gymnasial lärlingsanställning. Vi socialdemokrater är övertygade om att lärlingsutbildning kan vara ett bra alternativ som kan passa några ungdomar för att börja sin bana i yrkeslivet. Vi ska göra allt vi kan för att ungdomar ska få jobba och få starta sina vuxenliv. Då är utbildning definitivt det viktigaste som finns att satsa på. Jag har sagt det förut, och jag tänker säga det igen: Alla vill inte bli akademiker, men nära nog alla vill jobba. Ingen ung utan jobb, står det på den knapp som jag har på mig . Rätt utformad kan lärlingsutbildningen vara en väg till jobb, men också en del i det livslånga lärandet. Regeringens ambitioner när den infördes var absolut inte fel. Men verkligheten har visat att det inte har fungerat. Få elever söker sig till utbildningsformen, och avhoppen är fortsatt oroväckande många. Att lärlingsutbildningen har lanserats som ett alternativ för skoltrötta tror jag i sig är en stor anledning till att eleverna ratar utbildningen. Det här får inte vara eller ses som en andra klassens utbildning. har talat om lärlingsutbildning som en utbildning för dem som inte klarar något annat. Den är tvärtom krävande och ska vara minst lika kvalificerad som skolförlagd utbildning. lyfter fram några troliga orsaker till att få söker denna utbildning. Det handlar om dåligt rykte, kvalitetsbrister, oro för stängda dörrar till högskolan och brist på stöd från branschorganisationerna. Det är lite bekymrande. Att man nu lägger fram ett lagförslag för att det ska ges möjlighet att anställa lärlingar kommer inte att lösa problemen med få sökande och det som jag anförde . fick man återigen läsa att Skolinspektionen lägger vite på en av landets största friskolekoncerner och anordnare av lärlingsutbildning. Det är inte bra. Regeringen har i alla fall försökt och har ökat statsbidragen. Skolorna kan få per elev och läsår. kan också eleverna få i lärlingsbidrag. Men det verkar inte hjälpa. De preliminära antagningsbeskeden för kommunerna visar att färre än någonsin kommer att bli lärlingar . Vi tror att det är avgörande hur involverade företagen, arbetsgivarna och facken är för att detta ska bli bra, både vad gäller innehåll och utförande. I vår motion, som tas upp i detta betänkande, framför vi att vi vill att regeringen gör en översyn av detta och att arbetsmarknadens parter bör bjudas in och komma överens om en lärlingsutbildning som är väl förankrad hos dem. Vi behöver inte börja om från början på något vis. Men framgångsfaktorn är att branschanknytningen och anpassningen till respektive bransch och ansvar är avgörande. Vi motsätter oss inte att anställningsformen införs. Men vi anser att det är viktigt att de företag som eventuellt anställer dessa ungdomar, gymnasielärlingarna, har kollektivavtal. Kollektivavtal är väldigt bra. Med kollektivavtal får man ett bra system, en förhandlingsordning, försäkringar och trygghet för individen. De som vi talar om är faktiskt minderåriga, åtminstone i början. Fler jobb måste också bli bra jobb. Ungdomarnas villkor måste vara trygga och arbetsmiljön säker. Jag yrkar bifall till vår reservation 2. 16 (M): Om taket i kammaren inte hade varit så högt upp hade jag nog satt ett kryss i taket . Äntligen kommer det ett litet erkännande från oppositionen om att vi i alla fall gör någonting rätt. Det är alltid trevligt och välkommet när det kommer. Vi kan inte räkna upp så många av de yrken som man tror kommer att finnas om tio . Därför är det oerhört viktigt att skolan blir ännu bredare . En bred och flexibel utbildning gör att man, även om man är 20, 22 eller och kanske ångrar sitt tidigare val, kan justera eller komplettera sin utbildning. Vi måste, där är vi alla överens, minska ungdomsarbetslösheten i . Genom att knyta yrkesutbildningen närmare arbetsmarknaden kommer fler ungdomar att få chans till jobb när de lämnar gymnasiet. Arbetsgivaren kan anställa lärlingar. Men dagens regelverk är inte anpassat till att elevernas anställning är kopplad till en utbildning. Regeringen inrättade i samband med försöksverksamheten den nationella lärlingskommittén med representanter för arbetsmarknadens organisationer. Erfarenheterna från försöksverksamheten visade att intresset var betydligt större än vid tidigare försök med lärlingsutbildning inom gymnasieskolan.