prot · H10998 · 2014-04-09 00:00:00 — Jobben tas till exempel över av utländska åkare som kommer hit för att man har förmånligare regler. I , där man har infört en lastbilsskatt, får man inte den utvecklingen. Där har man lika konkurrensvillkor mellan svenska och utländska åkare. Att är så mycket emot en sådan utveckling har jag tyvärr väldigt svårt att förstå. 98 PER ÅSLING (C) replik: Svaret var väl ungefär som jag kunde vänta mig. De facto kvarstår att vi som bildar allians lägger fast en politik före valet. Vi går till val på en gemensam politik. Ni på den rödgröna sidan är väldigt spretiga. Det är därför jag väljer att lyfta upp de här frågorna här och . Jag kan upprepa min poäng. Jag tror inte att det är något fel på ambitionen hos vissa. Men problemet är att viljan saknar motsvarighet i konkreta förslag hos samarbetspartnerna som har i form av, vad jag förmodar, S och V. Det är bara att konstatera att när småföretagen själva får välja har de en konkret agenda. Den försöker vi fullfölja och genomföra. Hur ser en rödgrön näringspolitik ut, Per ? 99 PER (MP) replik: går till val som enskilt parti. Vi tycker att väljarna förtjänar att få ett alternativ i som har en stark grön profil där vi moderniserar och bygger om bort från energislöseri och fossila bränslen. Vi har också en väldigt hög ambitionsnivå när det gäller att förbättra för företag. Vi tycker att väljarna förtjänar att få möjligheten att lägga en röst på ett grönt parti. Får vi sedan många väljare som står bakom vår politik får vi en stark ställning när vi sedan går in och diskuterar möjliga regeringsöverenskommelser . Företagarna som Per Åsling hänvisar till vill ha sänkta kostnader för att anställa och mindre risker när det gäller att anställa. Båda de aspekterna har vi lyssnat på. Vi vill sänka arbetsgivaravgifterna riktat just mot mindre företag. Vi föreslår att man helt tar bort sjuklöneansvaret för de små företagen med upp till tio anställda. Det skulle avlasta dem både administration och stora kostnader och framför allt stora risker. Här har tyvärr inte lyckats svara på de önskemål som företagen har. 100 (SD) replik: Det var intressant. Jag såg ett replikskifte med här förut. Han ville diskutera försvarspolitik med Per . Det tänkte också jag göra. Jag tänker också diskutera försvarspolitik med efter hans anförande. Han kan ta tid att förbereda sig. Jag tror att han kan behöva den förberedelsetiden. Regeringen har under innevarande mandatperiod knappt täckt upp inflationen i sina försvarsanslag. Tittar vi i höstbudgeten ser det likadant ut. Det blir en intressant diskussion, . vänder jag mig till Per . Fram till Krimkrisen fanns det på er hemsida en skrivning om ett icke-våldsförsvar. är det helt plötsligt borta. Jag vet inte om ni fick kalla fötter. Du kan säkert förklara det för mig. När jag ser skrivningar om ett icke-våldsförsvar får jag lite mentala bilder. Då ser jag framför mig att man på skickar rosor till och tror att det räcker. Detta är viktigt. Enligt vad alla spelbolag tror, och spelbolagen visar sig vara mycket bättre än opinionsundersökningar, kommer ni att ingå i ett regeringsunderlag. Ni ska påverka svensk försvarspolitik framöver, om olyckan är framme. Jag vill veta: Hur ser er försvarspolitik ut? Det måste Socialdemokraterna förhålla sig till. Hur ser ert icke-våldsförsvar ut, om det nu existerar? Eller har ni ändrat er i skuggan av Putins härjningar i öst och förändrat er försvarspolitik? Ni har ändå för innevarande mandatperiod föreslagit sänkta försvarsanslag gentemot regeringen med 8 miljarder. Förklara det gärna. 101 PER (MP) replik: och över huvud taget gillar att gå tillbaka till gamla partiprogram och titta var partierna skriver där. Det kan man ju göra. Om man skulle gå tillbaka i partiprogram skulle man hitta väldigt mycket skrämmande läsning. Det är faktiskt så att vi har bytt partiprogram och har ett nytt partiprogram där det inte står med. får gärna läsa det partiprogrammet i stället; det är det som vi går till val på. Det är kanske mer intressant för väljarna att diskutera. Tittar man på vår praktiska politik föreslår vi också stora anslag till försvaret. Vi är i närheten av 40 miljarder i våra budgetar. Vi tycker att det är vettigt att lyssna på Försvarsberedningen, där alla partier som satt i har varit representerade. Den säger väldigt tydligt till oss: Vi måste se en bred hotbild. Det är många hot som står mot . Det militära hotet är ett av dem. Där har vi också mer pengar i vår budget. Men det finns andra hot som vi måste ta hänsyn till. Ett sådant hot som det gäller att rusta för är till exempel ett förändrat klimat. Det har vi också fört över pengar till. Vi vill se till att rusta och skydda oss mot översvämningar och extrema väderhändelser som alla klimatforskare säger är på väg att komma. Att , som framför allt är ett parti för klimatförnekare och vindkraftsmotståndare, inte kan se det och inte kan uppskatta det är inte alls överraskande för min del. Men jag tror att många andra människor ser att vi kommer att få ett mycket mer förändrat klimat och mycket svåra väderhändelser som vi behöver kunna möta . Vi ser hur med en stigande havsnivå, som också kommer med ett förändrat klimat, kommer att påverkas och urholkas och rinna ut i . Vi behöver avsätta pengar för att möta detta hot. Det är ett akut hot, minst lika akut som det militära hotet. Därför måste vi kunna hålla flera bollar i luften. Det är tråkigt att inte klarar av den uppgiften. 102 (SD) replik: När Krimkrisen startade, Per , fanns skrivningen kvar när vi kontrollerade. Om ni har antagit andra program och inte uppdaterat er hemsida borde ni satsa lite pengar på att förbättra er kommunikation ut till väljarna. Den skrivningen fanns kvar ända fram tills Krimkrisen startade, det vill säga ett icke-våldsförsvar. Det är ett faktum att ni har skurit ned 8 miljarder på det militära försvaret i ert budgetförslag för nästkommande mandatperiod. Enligt er finns inget militärt hot i vår omedelbara närhet. Då måste ni förmodligen vara de enda som gör den bedömningen . Det skrämmer mig. Och det skrämmer mig därför att Socialdemokraterna måste ta hänsyn till era åsikter när de formar svensk försvarspolitik – kanske . Det skrämmer mig, Per . 103 PER (MP) replik: Trots att försöker pådyvla oss något annat har vi också lagt fram stora försvarsanslag. Vi gör också satsningar på det militära försvaret. Däremot måste vi, precis som Försvarsberedningen upprepade gånger har sagt, ta ansvar för många hot mot . Det handlar om ett militärt hot som finns och som kanske kommer att växa framöver. Det vet vi inte. Det handlar också om mer akuta hot som finns här och . Till exempel är terrorism ett akut hot som behöver anpassa sig till. Även klimatförändringarna kommer att sätta ett hårt tryck mot och innebära stora kostnader. Klimat- och sårbarhetsutredningen lade fram sina förslag 2007. Där talas det om kostnader för på i storleksordningen 1 000 miljarder . Det är något som vi måste, om vi är ansvarsfulla, rusta för. Om vi gör investeringar nu för att rusta oss för ett förändrat klimat kommer de pengarna att betalas tillbaka om jämfört med att bara sitta, som gör, och vänta på att klimatförändringarna ska slå in och ta kostnaderna då när det händer. Det är inte en ansvarsfull politik, . 104 (V) replik: Det gläder mig, Per , att du tog upp FN:s klimatpanel och den rapport som släpptes. Om vi blev oroliga av den förra rapporten kan vi säga att det är ännu värre . I den förra rapporten nämndes ordet kris 40 gånger. I den här rapporten tror jag att det är ungefär 230 gånger. Det här visar att läget är allvarligt och att vi måste ställa om om vi ska vända situationen. Bägge partier menar att har ett stort ansvar för att ta tag i problemen, både för att visa att vi kan gå före och för att vi lever över våra tillgångar. Det påverkar många människor i andra länder som får betala ett högt pris. Det pågår folkförflyttningar på grund av vattenbrist, uttorkning, översvämningar, skördar som slår fel, och så vidare. Man klarar inte hungern. har , som du debatterade med, fått igenom ett förslag om att ta bort lagen om kärnkraftsavveckling, ersätta gamla reaktorer med nya och bygga nya kärnkraftverk. Det är en uråldrig och kostsam energipolitik. 14 av de 16 miljömålen kan inte nås i . Nyss lades en infrastrukturproposition fram som inte heller kopplas ihop till miljö- och klimatmålen i den utsträckning som skulle behövas. Miljöministern säljer de utsläppsrätter som har arbetat ihop. får någon annan i stället släppa ut dem – eftersom rätterna såldes till en amerikansk storbank. Ni och vi föreslår ungefär lika mycket till klimatinvesteringar. Vi är glada över att även ni har kommit upp i de nivåerna. Ni flörtar återkommande lite hej vilt åt höger, åt och . Hur har ni tänkt att få ihop detta med två partier som så tydligt visar att de inte är så intresserade av miljö- och klimatpolitiken i stället för oss två som tycker lika i de frågorna? 105 PER (MP) replik: Jag får väl passa på att välkomna och till att tala klimatpolitik. Det var trevligt att få en kommentar om klimatpolitiken. Investeringar är en viktig del av klimatpolitiken. Där håller jag med . Där har vi gjort, som också påpekar, stora satsningar. Det handlar om att både rusta upp järnvägen, bygga ett hållbart energisystem och framför allt använda den energi som produceras effektivt, inte minst i våra bostäder. Vi för fram en del politiska förslag, som jag än så länge inte har sett föra fram, till exempel stimulanser för att stödja produktion av biodrivmedel i . Det tror jag skulle vara viktigt eftersom transportsektorn är den sektor där det största fossilberoendet finns kvar. av våra transporter är beroende av fossila bränslen . Där behövs stora pengar för omställning. Det här är bara ena halvan av klimatpolitiken. Man måste också se till att ställa om ekonomin så att man tar ut skatt på de utsläpp som sker medan man ser till att sänka skatten på till exempel arbetsgivaravgifter – som vi sänker för småföretagen. Man måste se till att ekonomin styr i en grön riktning. Genom att använda styrmedel kan man få den effekten. När det gäller koldioxidskatten saknar vi fortfarande förslag på tillräckliga åtgärder från . Där skulle vi gärna välkomna att kommer i kapp och använder de effektivaste styrmedlen som finns och som forskningen lyfter fram som de som gör mest skillnad för klimatet. Den här regeringen har tvärtom sänkt koldioxidskatten, vilket har lett till att koleldningen i har ökat . Det är såklart en utveckling som vi inte tycker går i rätt riktning. går till val på att vara en stark grön kraft i svensk politik. Vi vill erbjuda ett alternativ för de väljare som ser klimathotet som en av och världens stora utmaningar framöver. Om man lägger en röst på kan man vara säker på att få ett stort grönt genomslag i en kommande regering. Hur det regeringsunderlaget ser ut får vi vänta till efter valdagen med att analysera. 106 (V) replik: Biodrivmedel har vi haft med länge i vår budget, Per . Du kan vara lugn där. Dessutom har vi med förslag om ett försök med avgiftsfri kollektivtrafik. Vi vill bygga ut kollektivtrafiken både i storstad och på landsbygd. Vi har pengar till miljöteknikutveckling. Vi har forsknings- och utvecklingsavdrag för småföretag, och vi satsar mycket på att skapa möjligheter på landsbygden så att människor där fortfarande kan – eftersom de tvingas till det – använda bil men med miljövänliga alternativ. Om man ska ställa om behövs ökade offentliga investeringar. Privat konsumtion påverkar utsläppen mycket. Ni stimulerar den i stor utsträckning i er budget. Jag tror att måste tänka om eftersom det är tydligt att offentlig konsumtion minskar utsläppen eftersom pengarna går till mer som är samhällsnyttigt, det vill säga utbildning, vård, omsorg, kollektivtrafik, järnväg, energiomställning, energieffektivisering och bostäder som är energieffektiva. Jag har fortfarande inte förstått hur ni ska få ihop det med och . 107 PER (MP) replik: Vi är också ett parti som ser att det finns stora behov av offentliga investeringar. Det går inte att lösa transportproblemen på egen hand. Man kan inte bygga spår själv i sin trädgård utan det måste göras kollektivt tillsammans. Därför har vi också med investeringar på i storleksordningen 50 miljarder i vår budget för . Det handlar om att göra stora satsningar på en järnväg som faktiskt fungerar, där tågen kommer och industrin får fram sina transporter. Det handlar om att bygga ut ett modernt energisystem som baserar sig på förnybara energikällor i stället för fossila källor och kärnkraft som det är . Det finns mycket som behöver göras. Där håller jag verkligen med . Sedan måste man våga använda sig av de effektivaste styrmedlen som finns . Där vågar gå betydligt längre än . Jag hoppas på att i kommande budgetar sparar lite grann och vågar använda de styrmedel som forskningen säger är mest effektiva för att minska utsläppen. 108 (KD) replik: Per , , , Socialdemokraterna, och , , kör med samma trick. Ni försöker få att framstå som att landet står helt utanför vad som händer i vår omvärld. Varför har Svenska en styrränta på ? Varför har en styrränta på ? Det är historiskt låga nivåer. Jo, det är för att vi fortfarande inte har fått fart i ekonomin. En svensk ekonomi som är så beroende av sin omvärld påverkas av hur det går utanför landets gränser mer än kanske något annat land. Att staten i det läget inte går in för att stimulera ekonomin är komplett vansinne. Per försöker igen isolera och köra det tricket för att vi ska tro att vi står utanför vår omvärld. Om man gör som Per vill kommer kommuner och landsting att få ta smällarna, våra välfärdsproducenter, de som ser till att välfärden fungerar. Det är tack vare det alliansregeringen har gjort under denna långa lågkonjunktur som vi har kunnat hålla uppe välfärden och förstärka den under de år som har gått. Det är en politik där man möter verkligheten. Jag vill dock fråga Per om någonting helt annat, gåvoavdraget. Vi kristdemokrater vill stärka civilsamhället. Det gåvoavdrag som vi har infört har inneburit att vi har 761 000 gåvogivare. Gåvorna är uppe på nivån , en ökning . Avdraget är för att ett myller av solidaritet ska skapas bland hushåll och människor. Ni vill ta bort gåvoavdraget. Ni vill ta undan möjligheten för civilsamhället att agera på sina egna villkor. Varför det, Per ? 109 PER (MP) replik: Till att börja med vill jag kommentera påståenden. Det stämmer inte att vi inte föreslår att man ska stimulera ekonomin. Snarare skiljer vi oss åt när det gäller hur man stimulerar ekonomin. Alliansregeringen har trott att det enda sättet är att sänka skatten med 134 miljarder. Vi har sagt att det effektiva sättet att stimulera ekonomin är att göra offentliga investeringar. I regeringens proposition om åtgärder efter finanskrisen var det precis det regeringen skrev. Det är mer effektivt att göra offentliga investeringar för att skapa fler jobb per krona än att göra skattesänkningar på det sätt som regeringen har gjort. Sedan har Alliansen av ideologiska skäl valt att i stället göra skattesänkningar. Man skulle stimulera ekonomin mer effektivt om man gjorde stora offentliga investeringar i till exempel fungerande transportsystem. När det gäller kommuner och landsting är svaret skyldig. Vi har varit på styrelsen för Kommuner och Landsting. Där var de djupt oroade över den utveckling som sker med alliansregeringen. Statsanslagen till kommuner och landsting urholkas år för år. Det har tvingat många kommer och landsting att höja landstingsskatten och kommunalskatten. Bara i årets budget handlar det om över hundra som har höjt kommunalskatten. Det regeringen har lyckats med är ett slags skatteväxling. Man har sänkt den statliga skatten och tvingat kommunerna att höja den kommunala skatten. Hur det skulle kunna vara en bättre utveckling för skattebetalarna får gärna svara på. frågar om gåvoavdragen. Vi har sett den kritik som kommit mot reformen. och stöder gärna de organisationer som står nära deras hjärtan. Däremot är det många andra organisationer som inte får ta del av nedsättningen. Det gör att det blir en väldig skevhet. Man styr människors engagemang till vissa organisationer och föreningar men inte till andra. Det tycker jag att man ska ifrågasätta. Vi tror att människors engagemang spirar bättre om det får ske ostört utan att regeringen lägger sig i. 110 (KD) replik: Varför vill Per inte vara med oss och bygga ut det här systemet så att det omfattar ännu fler organisationer? Det är det vi försöker driva på. är det ungefär 70 organisationer som omfattas. Varför vill ni inte vara med och bygga på det, Per ? Det skulle stärka civilsamhället. Du vill backa och ta tillbaka och minska myllret av solidaritet som vi vill skapa i civilsamhället. Du vill att politiken i stället ska gå in och bestämma hur bidragsfördelningen ska se ut. Det tycker jag är synd, Per . Tack vare att vi har sänkt skatter och stimulerat den inhemska ekonomin har vi hållit uppe antalet arbetade timmar, det som kommuner och landsting lever av – skatteintäkter. Kommuners och landstings överskott har aldrig någonsin varit så stora som . Det är tack vare regeringens skattepolitik vi har kunnat upprätthålla den välfärd vi har. Kom inte och påstå något annat. 111 PER (MP) replik: Jag kommer faktiskt att påstå någonting annat, . Jag har bett titta om skatteintäkterna skulle vara större än någonsin trots regeringen skattesänkningar. De kommer fram till helt andra slutsatser, att det faktiskt har blivit mindre skatteintäkter för det offentliga på grund av regeringens politik. Det är någonting som jag är bekymrad över. Framför allt är jag bekymrad när jag lyssnar på Kommuner och Landsting som oroar sig över hur de neddragningar som kommer på grund av att man inte hänger med i statsanslagen kommer att slå mot välfärden. Det är ju i kommuner och landsting som välfärden skapas. Därför är det värt att göra större satsningar och sätta av en del av statens budget för att se till att de kan ha en bra verksamhet. Det skulle göra att behoven av skattehöjningar, som uppenbart är stora i kommuner och landsting, skulle minska. Den politiken för inte alliansregeringen. 70 organisationer omfattas, säger , av alla de tusentals som finns ute i landet. Det enda regeringens politik har fått för effekt är att man styr över stöd till de organisationerna snarare än till de andra tusentals som finns i landet. 112 (FP): Detta är en skol- och kunskapsbudget. I fokus står våra barn och barnbarn, ansvar för framtida generationer, att de ska gå ut i livet med en lätt ryggsäck av mycken kunskap. Vi måste komma till rätta med nedgången i svensk skola . Så länge problemen i skolan finns måste åtgärder vidtas och genomförandet kontrolleras. De som föredrar passivitet inför skolans problem får vända sig till andra partier än och Alliansen. Fokus i denna budget ligger på förskola och lågstadiet samt på fler och bättre lärare. Mer undervisningstid i skolan, tidigare betyg för att fånga upp barn med kunskapsproblem, lågstadielyft, förlängd skola till , sommarskola för att komma i fatt, läshjälp och läxhjälp är några viktiga åtgärder. För lärare gäller en förstärkning av deras kompetens, fler speciallärare, fler förskollärare, fler lärare i matematik och naturvetenskap och högre lön för skickliga lärare. Våra barn och barnbarn ska ha haft likartade förutsättningar, varhelst i landet de bott, när de går ut i vuxenlivet. De har de inte . Olikheterna talar bland annat för en starkare statlig styrning av skolan mot mer kunskap och ordning och reda i klassrummen. I varje budget, herr talman, finns det mängder av siffror om framtida bnp, sysselsättning, räntor, budgetsaldo, skatteintäkter och så vidare. Men man bör ta dessa tal med en näve salt. Glöm decimalerna i prognoser framåt; de speglar mer en överdriven matematisk exakthet än en sannolikhet. Den fokusering på prognoser som man som denna hör får en att undra om man tror att den som är bäst på prognoser också är bäst på ekonomisk politik. En sådan villfarelse härskar naturligtvis inte i denna kammare. Det enda vi med säkerhet vet om framtiden är att det inte blir som i prognoserna. Det blir bättre eller sämre. Om prognoser brukade slå in till punkt och pricka kunde vi ersätta finansministrar, riksbankschefer och andra med autopiloter. Men det gör vi inte. Det viktiga är nämligen att vara flexibel, vara beredd på nya svårigheter med ny teknik, nya konkurrenter och nya och återkommande ekonomiska och politiska kriser. Till exempel har världen det fått ett jätteproblem, nämligen finansiell instabilitet. Bankkriser och statsskulder har återkommit som ett inslag i världsekonomin. Å andra sidan minskar fattigdomen snabbt i länder i och . De ekonomiska beslutsfattarna ställs numera inför mer komplicerade krav och snabbt insatta åtgärder för att parera kriser, och de ska dessutom demokratiskt kunna förankra politiken. Behovet av ett fungerande internationellt samarbete blir allt större. Just därför är jag mer pessimistisk än finansministern om det kommande decenniet. Vi lever i en fundamentalt mer osäker och instabil värld . Vi kan inte alls vara säkra på att historiska samband är lika trovärdiga som de varit tidigare. Det är en svårare värld för riksbankschefer, finansministrar men även för ekonomiansvariga parlamentariker. Jag står förvisso helt bakom finansministerns betoning av överskottsmålet. Jag vill dock citera en central mening i budgeten: Takten i förstärkningen av de offentliga finanserna bör anpassas efter läget på arbetsmarknaden och utvecklingen av resursutnyttjandet. Prognosen är att detta kan ske 2018, men det är bara en prognos. Vi vet inte om de historiska samband man använder för att göra prognoser håller numera. För väljarna i höstens val innebär detta, enligt min mening, att man ska fästa mindre avseende vid prognoser och decimaler och större vikt vid partier och koalitioner som man bedömer är omdömesgilla och kan fungera väl i kris. Vilka partier och koalitioner kommer att fungera bäst och göra minst misstag? Det bör man fråga sig. Välj alltså beprövad erfarenhet i stället för oskrivna kort och instabila regeringsalternativ – för våra barns och barnbarns skull! 113 PER (MP) replik: Det har varit mycket diskussioner om överskottsmålet och det finanspolitiska ramverket här . Finansministern har återkommit till det i alla sina repliker, vad jag kan se. kan vi se att den nuvarande regeringen har det största underskottet i de offentliga finanserna sedan överskottsmålet infördes. Det är inte jag som konstaterar detta, utan det gör i sin senaste rapport. som regeringens politik har lett till stora underskott fortsätter man att göra glädjekalkyler, skulle jag vilja säga, för de offentliga finanserna framöver. Man räknar med överskott på av bnp . och andra ansvariga myndigheter för ekonomipolitiken räknar däremot med ett betydligt lägre sparande framöver. – om bara – är skillnaden mellan de olika prognoserna. Den första fråga som jag gärna vill ställa till är: Står bakom överskottsmålet? Och tror han på allvar att det kommer att kunna nås med det som regeringen lägger fram? Den andra frågan är: Varifrån kommer egentligen den stora skillnaden mellan och regeringen? Räknar regeringen med skattehöjningar på 35 miljarder som inte gör? Är det detta som är skillnaden? Eller är det kanske besparingar i välfärden som ska göra att regeringen ska komma till överskott? 114 (FP) replik: Om jag minns rätt är den stora skillnaden ganska instruktiv. Det handlar om den oro som jag gjorde mig till tolk för här, nämligen att det är skillnader i intäkten från bolagsskatten. Bolagsskattebasen är en flyktig skattebas. Den flyttar beroende på företagens vinster men också beroende på olika skatteregler i olika länder. Det är precis en sådan del av den nya verkligheten som jag menar bidrar till att det är mycket svårare att göra till exempel budgetprognoser än det var tidigare. Lättflyktigt kapital rör sig snabbt över gränserna. Jag ställer upp på överskottsmålet – absolut.