prot · H20942 · 2014-12-19 00:00:00 — Vårt studiemedelssystem är uppbyggt på ett sätt som innebär att studieskulden skrivs av för dem som passerat . Denna grundprincip har vi i riksdag varit överens om . har de borgerliga partierna med stöd av drivit igenom att människor som inte har hunnit betala av hela sin studieskuld måste fortsätta att betala tillbaka den även efter 67. Denna förändring är dålig då den drabbar dem som har haft låga inkomster hårdare. Dessutom drabbar den kvinnor med låga inkomster och låga pensioner på ett orimligt sätt. Flertalet av remissinstanserna har, som Socialdemokraterna påpekade i det förra anförandet, varit kritiska. En annan oönskad reform som allianspartierna nu med stöd av inför är examenspremie till vissa lärare. Detta innebär att studenter som läser vissa utbildningar ska få en premie som varierar för att de ska läsa just den utbildningen. Den reformen tar inte fasta på om de utexaminerade stannar kvar i yrket eller inte. Dessutom är attraktionskraften inte så stark. I det läge befinner sig borde vi satsa på ett mer långsiktigt och samlat grepp när det gäller rekryteringen av fler lärare. Vad som behövs är att inbjuda alla parter till konstruktiva samtal om hur vi kan öka läraryrkets attraktionskraft. Med det sagt, herr talman, står jag bakom vårt gemensamma särskilda yttrande. 128 (FP): Det är viktigt för med god, omfattande och välutbyggd högre utbildning med hög kvalitet. Dagens utbildningssystem är på många sätt morgondagens ekonomi, välstånd och välfärd. Ett bra utformat studiemedelssystem är också helt avgörande för den enskilde. Det handlar om social rörlighet – att lyckas ta sig från det man är född i till något annat. Det handlar om klassresor. Det handlar också om att låta talanger utvecklas. Det är bra för och den enskilde. Regeringen har i sin budgetproposition gjort en bedömning av den politik Alliansen fört på det här området. Det är ett gott betyg. Man ska läsa budgetpropositionen noga. Den ger ofta en hel del information om läget i landet och, i detta fall, om hur studiestödssystemet enligt regeringen fungerar. De rödgröna konstaterar i propositionen att antalet studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå aldrig har varit högre. Man konstaterar också att i jämförelse med andra länder har ett mycket generöst system. Man konstaterar att studiemedlets köpkraft är den högsta sedan studiemedel infördes , och ökar vi den med ytterligare . Regeringen konstaterar att studiestödets rekryterande effekt uppfyllts under alliansregeringens och att stödet dessutom har den utjämnande effekt som regeringen tycker att det ska ha. Det är ett bra beröm till regeringens studiestödspolitik som framkommer i budgetpropositionen. Ändå är vi inte nöjda. I det förslag som antas, som bygger på Alliansens budgetmotion, bygger vi på ytterligare. Vi ökar köpkraften. Vi ökar den rekryterande effekten, och vi stärker den utjämnande effekten för studiestödssystemet. För det första höjs studiemedlet med . För det andra fördubblar vi lärlingsersättningen för elever på gymnasiet som väljer att bli lärlingar. För det tredje inför vi, för att locka fler lärare till de delar av lärarområdet där bristen är som störst, en examenspremie. Studiemedlets totalbelopp blir med detta per studiemånad . Det är därmed med bred marginal den starkaste köpkraft studenter har haft sedan det infördes. Till detta ska läggas de senaste årens höjningar av fribeloppet, det vill säga den inkomst studerande kan ha utan att studiemedlet sänks. Det har höjts kraftigt. Det är också strategiskt viktigt med det premiesystem som införs för att locka lärare. Kunniga lärare avgör skolans kvalitet. När vi nu ser att det på vissa områden år är för få studenter som söker till lärarutbildning – det gäller till exempel matematik och naturvetenskap – har vi en skyldighet att agera. Vill vi ha bra kvalitet i skolans undervisning måste vi se till att fler unga människor söker sig till lärarutbildningen i just de här ämnena. Därför inför vi också examenspremier för speciallärare. Är det något som är viktigt för att fler ungdomar ska klara skolan är det att det finns skickliga speciallärare tidigt i . Vi fördubblar lärlingsersättningen, för vi ser att många elever inte klarar gymnasieskolan eller yrkesexamen, men de har en chans att lyckas ta sig in på arbetsmarknaden om de i stället väljer lärlingsutbildning. För att fler ska lyckas få ett jobb och för att vi ska minska ungdomsarbetslösheten fördubblar vi nu lärlingsersättningen. Det är tråkigt att de rödgröna vänder sig mot detta. Med detta yrkar jag bifall till utbildningsutskottets förslag. I detta anförande instämde (FP), (M), i , Per Lodenius och (alla C) samt och (båda KD). 129 (S) replik: När det gäller åldersavskrivning, vem tror skulle behöva få sina skulder avskrivna när ett helt yrkesliv uppenbarligen inte hjälper till att betala dem? 130 (FP) replik: Det är de, inte minst kvinnor, som jobbar i akademikeryrken och som decennium efter decennium har fått se sin lön vara för låg. Vi har flera yrken – lärare, bibliotekarier, socionomer – som går långa utbildningar på men sedan inte får lön för den mödan. Kultur, medier, trossamfund och fritid Då är inte problemet att man ska bära med sig studiestödet hur länge som helst. I stället ska man åtgärda huvudproblemet. Det är därför vi inför högre löner för lärarna och karriärvägar för lärare, och det är därför vi ser till att det finns en möjlighet för kvinnor i offentlig sektor som är akademiskt utbildade att få en vettig lön. Det är bättre att angripa problemet än symtomen. 131 (S) replik: Åldersavskrivningen får precis de konsekvenser som du belyser, . Det är kvinnor som drabbas, framför allt kvinnor med låg pension. Då kan man undra hur de ska ha råd och möjlighet att betala. Det är ett hårt slag för kvinnor med låg pension, som ska betala statens besparingar, speciellt som de har haft ett helt yrkesliv med lägre lön. Det är orättvist. Jag undrar också hur fullständigt kan negligera så många remissinstanser som allvarligt kritiserat förslaget om slopad åldersavskrivning. 132 (FP) replik: Studiesystemet måste hänga ihop. Det är inte rimligt att en människa som är färdigutbildad från bär med sig studiestödsskulden och inte hinner få den avskriven. Därför måste vi göra något åt grundproblemet. Det är för låga löner för välutbildade kvinnor i den offentliga sektorn. Låt oss angripa det problemet i stället för symtomen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.) § 14 Kultur, medier, trossamfund och fritid betänkande 2014/15:KrU6 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (förnyad behandling) (prop. 2014/15:1 delvis) Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras trots att det varit tillgängligt än före den dag då det skulle behandlas. 133 (S): Det var ungefär sedan jag stod här och debatterade i stort sett samma ärende. Jag tänker inte hålla det anförandet igen. Det som hände i går var att detta blev återremitterat till utskottet. Det skedde för att de borgerliga ledamöterna ville ändra i betänkandet. Det har varit väldigt stora protester mot den föreslagna nedskärningen på , som skulle göras i fråga om kulturtidskrifterna. Socialdemokraterna, och många andra runt om i har försökt att få de borgerliga ledamöterna att backa i fråga om den här nedskärningen, som skulle innebära döden för många av våra tidskrifter. av deras anslag skulle faktiskt försvinna. Kultur, medier, trossamfund och fritid I debatten i går valde ordföranden i utskottet, Per , att återremittera ärendet. Och i går på utskottets sammanträde blev det en förändring som innebär att kulturtidskrifterna får behålla sina 15 miljoner, vilket jag är väldigt glad för. Det innebär att de inte kommer att försvinna. Det är till glädje för hela svenska folket, för yttrandefriheten och för demokratin. Den viktiga samhälls‑, idé- och kulturdebatten får fortsätta. Jag är glad för det beslutet. Men det innebär naturligtvis att det är några andra som blir av med 15 miljoner. Man valde att dra ned 15 miljoner på det anslag som går ut till regionerna, till det regionala kulturlivet. Även om det anslaget i budgeten är en väldigt stor post vet vi att man ute i regionerna har det väldigt tufft ekonomiskt. Det är många av våra politiska kamrater ute i regionerna som säger: Egentligen skulle det behövas ännu mer till kulturen för att vi ska kunna se till att genomföra allt det som vi faktiskt vill. är det väldigt mycket av nedskärningar även där. Jag beklagar naturligtvis det. Vi vet egentligen inte konsekvenserna ännu, men vi vet naturligtvis att det kommer att påverka kulturlivet ute i regionerna. Det är helt klart. Men, som sagt var, det är den borgerliga alliansens budget som de har klubbat igenom med hjälp av . Det innebär 365 miljoner mindre till kulturområdet, och det är klart att det då är satsningar som uteblir men också nedskärningar som får göras. Det här är ett exempel. Vi socialdemokrater har inte ställt oss bakom beslutet, utan vi har ett särskilt yttrande. Med det önskar jag talmannen och resten av personalen en riktigt god jul och ett gott nytt år. har vi den sista voteringen i den här kammaren, när vi har debatterat färdigt. 134 (SD): Eftersom vi debatterade kulturutskottets betänkande i går – ett flertal av oss höll då våra huvudanföranden – tänkte jag i dagens debatt fatta mig kort och fokusera på några av de områden som vi i går inte hann beröra men som är viktiga att lyfta fram när vi har en kulturpolitisk debatt som också handlar om visioner. Liksom vi anser det vara viktigt med tidiga möten med kultur är det vår mening att kulturen bör följa genom människans hela liv. tillbaka står det också klart för såväl regering som flertalet kommuner. Och satsningar har genomförts för att, som en del av det hälsofrämjande arbetet för våra äldre medborgare, erbjuda kulturella aktiviteter. Det är glädjande att många av kommuner valt att införliva kulturverksamhet i äldrevården. är av åsikten att satsningen på kultur för äldre bör struktureras på nationell nivå. Och det är vår mening att vi med en norsk förebild bör införa en bidragsfond för skapande äldreomsorg som skulle kunna hjälpa till att permanenta och lyfta kommunernas och landstingens befintliga satsningar , på samma sätt som skolors kulturverksamhet har nått helt nya nivåer tack vare Skapande skola. stöder åtgärderna i fråga om att tillpassa icke-statliga kulturlokaler, som vi har haft uppe på agendan. Vi hade i vår budget anslagit extra medel för detta. Vi är av uppfattningen att alla individer själva vet bäst vilken kulturell utövning de föredrar. Kultur, medier, trossamfund och fritid Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor skulle kunna främja att organisationer som företräder funktionshindrade ungdomar ska kunna äska medel för kulturella verksamheter som de själva väljer. Tanken är naturligtvis att medlen ska kunna täcka olika former av kulturverksamhet som individerna själva kan vara med och styra. Idrott och friluftsliv är en stor rörelse i . Det är ofta en stor folklig förankring, då stora delar är ideella och delar av en bredare folkrörelsetradition. Arbetet med och intresset för idrott och friluftsliv är också centralt för rörelse och folkhälsa, inte minst bland barn och unga. För att ytterligare stärka den svenska idrottens internationella konkurrenskraft och för att få nya framgångsrika elitidrottsstjärnor och förebilder som kan locka fler barn och ungdomar till idrottsrörelsen lanserades 2009 den så kallade elitsatsningen. Vi menar att den satsningen bör återupptas och permanentas. Att säkra barns och ungdomars tillgång till idrott och fysisk aktivitet är en angelägen uppgift. Lika viktigt är det dock att göra detsamma för våra äldre medborgare. Vi vet att idrott och friskvård kan motverka många ålderssjukdomar, bidra till att förhindra fallolyckor och bidra till att bryta den ensamhet och sociala isolering som många av våra äldre tyvärr lider av. Vi ser det som viktigt att stimulera det . Så ser några av våra prioriteringar ut, herr talman. Vi ser också att politik handlar om prioriteringar. I våra budgetförslag är våra val grupper som barn, funktionsnedsatta och äldre. Jag vill yrka bifall till reservation gällande kulturpolitiska mål. I övrigt står vi bakom vårt särskilda yttrande i betänkandet. 135 (MP): Vi har onekligen en turbulent politisk situation här i . I går fick vi lära oss att inga beslut är fattade innan talmannens klubba har fallit här i kammaren. Jag är precis som väldigt glad över att Per och hans allianskolleger i kulturutskottet lyssnade på den kritik vi riktat mot förslaget om att totalt omintetgöra förutsättningarna för att man ska kunna fortsätta att ge ut kulturtidskrifterna. Att lägga fram ett ogenomtänkt förslag är naturligtvis aldrig bra, men ni ska ha all heder av att ni backade och att ni tog till er av kritiken. Jag vill berömma er för det. Men allt är naturligtvis inte frid och fröjd med den här förändringen. Jag vill understryka två problem. Det ena är naturligtvis det som var inne på, att Alliansen och tillsammans lägger fram en budget för kulturområdet som är nästan svagare än vad regeringens förslag var. Med det stryper ni inte bara alla de reformer som fanns i regeringsförslaget, utan ni gör också nedskärningar av befintlig verksamhet. Att det nu blir omfördelningar inom kulturutskottets ramar förändrar inte det. Det är bara andra områden som får ta smällarna. Kultur, medier, trossamfund och fritid Det andra problemet jag vill understryka gäller just det område som ni nu gör nya besparingar på, anslaget till regionernas kulturpolitik. Vi här i kammaren har inte en aning om vilka konsekvenser det får. Det kan bli länsteatrarna som inte kan genomföra alla de föreställningar som de hade planerat. Det kan vara länsmuseer som inte kan genomföra utställningar som de hade tänkt sig. Vad ni gör är att vältra över problemet på lokala och regionala kulturpolitiker. Det är naturligtvis en oerhört olycklig situation att inte veta konsekvenserna av de nedskärningar som klubbas igenom i kammaren. Alliansen har uppenbarligen inte en sammanhängande kulturpolitik. Jag hoppas att vi får en ändring på det . 136 PER (M): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionen. Det är alldeles korrekt som vice ordförande säger: Vi omfördelar medel från konto 1.6, bidrag till regional kulturverksamhet, ett konto som omfattar nästan 1,3 miljarder, till konto 3.1, bidrag till kultur och kulturtidskrifter, ett konto som är på lite drygt 138 miljoner, vilket är på kronan lika mycket som regeringen hade i sin budget. Det är glädjande att vi därför nu har ett anslag som gör att det inte blir några förändringar när det gäller litteratur- och kulturtidskrifter. blir jag lite full i skratt, herr talman, när det gäller krokodiltårarna över konto 1.6 och att det egentligen skulle behövas mer pengar. På s. 73 i regeringens eget budgetalternativ står det ju att anslaget minskar med si och så mycket , si och så mycket och si och så mycket för omprioriteringar till annan behjärtansvärd verksamhet. Det här är alltså ett konto som även den rödgröna regeringen i sitt förslag hade minskningar på. Jag vill inte dra igång någon stor debatt, men jag vill ändå påpeka att vi nu får en budget som är drygt 60 miljoner starkare än den budget som gäller just . De 366 miljoner som ni pratar om är er budget, och den har inte vunnit gillande. 137 (S) replik: Jag hade inte tänkt replikera på Per , men på något sätt stod han ju där och bara bad om det. Därför var jag tvungen till det. Det är alldeles riktigt att man har gjort en viss omfördelning av det anslaget från regeringens sida för att kunna göra de stora satsningar på 252 miljoner som låg i nya reformer i den här budgetpropositionen. Det var reformer som skulle komma regionernas medborgare till del. Det vet Per också. Dessa 252 miljoner har ni sagt nej till, så det är ju klart att när man drar bort ytterligare 15 miljoner från kulturverksamhet är det förödande. Vi hade 100 miljoner till musik- och som naturligtvis hamnar hos barnen i regionerna. Vi hade också en stor satsning på 60 miljoner till bostadsområdena som också skulle hamna i kulturverksamheten i regionerna. Kultur, medier, trossamfund och fritid Någonstans får man ha en viss balans. Per står och raljerar och säger att vi har plockat en massa pengar som gör att regionerna får mindre resurser till kultur, men det stämmer inte. 138 PER (M) replik: Det var inte min mening att raljera, men det är ändå så att vi inte har haft någon som helst diskussion om detta. Det lät som om det här är ett stort belopp, men det är det inte. Det är 15 miljoner på 1,3 miljarder. Med en klok myndighet och kloka regionpolitiker går det att hitta besparingar på 15 miljoner på ett konto som omfattar 1,3 miljarder. Ni skriver själva att era minskningar uppgår till 4,5 miljoner för vart och ett av . Detta är alltså ett konto som har använts även av er för satsningar som till så stor del ligger på storstadskultur. 139 (S) replik: Man får väl ursäkta Per , eftersom han är ny i kulturutskottet. Att de där regionala pengarna bara skulle gå till storstäderna stämmer inte, Per . Du vet också att regionerna är uppdelade och att det inte bara är storstäder. Det är regioner runt om i hela landet där mindre städer också är en del av regionerna. Det som har hänt nu är att den förra regeringen genomförde kultursamverkansmodellen, där mer av resurserna ligger ute i regionerna. När Per reser runt i landet och möter moderater, socialdemokrater och andra och talar om att han har skurit ned 15 miljoner till det regionala stödet kommer de inte att säga att det var så lite pengar att det inte påverkar. Jag vet att de har synpunkter på att man drar ned. De tycker att de behöver ha mer pengar till regionerna, för precis som sa är det nu de som får sitta med och göra nedskärningar i regionala och lokala verksamheter runt om i landet. Jag tror som sagt var att Per kommer att bli varse att det inte bara är småpengar, även om 15 miljoner låter ganska lite på ett så stort anslag. 140 PER (M) replik: Jag ska inte förlänga debatten särskilt mycket, eftersom Per Lodenius står på tur, och är det någon som kan förklara hur storstadstillvända era kultursatsningar är så är det Per. 141 PER LODENIUS (C): För mig och är det viktigt och väsentligt att kulturen är tillgänglig. Det ska inte spela någon roll om man har någon funktionsnedsättning. Precis som Per sa ska det heller inte spela någon roll var i landet man bor. Det ska inte spela någon roll vilken social eller ekonomisk situation man lever i. Kulturen ska finnas till för alla. Kultur, medier, trossamfund och fritid Kulturen har en stor roll i vårt samhälle. Den har en roll som mötesplats där vi gemensamt förstår oss själva och samhället vi lever i. Kulturen kan också bidra till tolerans och medmänsklighet i hela vårt samhälle. Kulturen har sitt egenvärde. kan vi inte bortse från att just kulturen är viktig för utvecklingen i vårt land också på andra plan. Många kulturskapare är också entreprenörer på olika sätt. Det finns även entreprenörer inom andra områden som lyfter fram kulturen. Ofta är det småföretagare och då också företagare verksamma på just landsbygden. Kultur har också en viktig utvecklingspotential, inte minst när det gäller den regionala tillväxten, vilket diskuterades i replikskiftet . Det finns kort sagt en potential i hela landet, och det finns stor kompetens inom kulturområdet över hela landet. Den resursen och den kompetensen verkar dock inte vänsterregeringen vilja se. Med stora skattehöjningar på bland annat arbete och företagande, inte minst inom kultur- och fritidssektorn, som man lägger en stor del av sina satsningar på så kallad fri entré för vuxna på statliga museer i , slår man direkt mot de kulturarbetare och entreprenörer som finns runt om i vårt land. Förslaget om fri entré påverkar och begränsar dessutom möjligheterna för regionala och lokala liksom privata museer i hela landet. prioriterar barn och unga och tillgänglighet till den offentligt finansierade kulturen. Vi tror på att de som jobbar i en verksamhet också kan den bäst. Därför beslutade alliansregeringen att avskaffa den tidigare socialdemokratiska regeringens försök med fri entré till statliga museers basutställningar för att i stället låta museerna själva bestämma om de vill ta ut en avgift och hur stor den i sådana fall ska vara. Däremot ska det vara fri entré för barn och unga upp till och med . Det innebär att betalar varje vuxen en avgift till hela museets utställningsutbud, som barn och ungdomar har fri entré till museets hela utbud. Regeringens förslag att återinföra fri entré för vuxna innebär i praktiken att barn och ungdomar kommer att få betala för att se de statliga museernas specialutställningar. Var det verkligen det som var meningen? Tillgänglighet handlar också om att själv kunna ta till sig information, att ta del av texter som jag förstår och kan läsa. Men om man har lässvårigheter, kanske på grund av en funktionsnedsättning, kan lättläst text vara möjligheten till att självständigt ta till sig skriven information. Jag tänkte nämna stiftelsen , som tas in i Myndigheten för tillgängliga medier. En viktig del av verksamhet är tidningen 8 Sidor. Det är en oberoende nyhetstidning på lättläst svenska som firar . Det är viktigt för demokratin att alla ska kunna få del av samhällsinformation och nyheter, inte minst i ljuset av att det finns undersökningar som visar att det kan vara så få som två av tio röstberättigade med intellektuell funktionsnedsättning som röstar i de allmänna valen. Det är inte minst viktigt inför . Kultur, medier, trossamfund och fritid 8 Sidor fyller en viktig roll som en oberoende nyhetsförmedlare till dem som inte kan svenska språket så väl, liksom personer med funktionsnedsättning som kan påverka den språkliga uppfattningen. Att föra samman verksamheter som , inklusive tidningen 8 Sidor, och Myndigheten för tillgängliga medier, tar både tid, kraft och resurser. Därför är det bra att regeringen har tillfört de som tidigare låg på till Myndigheten för tillgängliga medier. Men därför är de 5 miljoner mer som Alliansen föreslår viktiga för att vi också fortsättningsvis ska ha en av världens ledande kunskapsbanker för lättläst text och en oberoende nyhetstidning på lättläst svenska. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag. 142 (MP) replik: Först vill jag säga något kort… (TALMANNEN: Vi kallas talmän i den här kammaren. Det kanske har undgått ledamoten att vi säger ”Herr talman”.) Vad sa jag? (TALMANNEN: Herr ordförande! Men här säger vi talman.) Jag hade ett anförande som jag inledde på finska i går. Det kanske ligger kvar en förvirring efter det. Vad jag ville börja med att säga var att det som Per Lodenius inledde med att anföra om fri entré på statliga museer är fullständigt fel. Det fanns inget i förslaget som innebar att det skulle tillföras någon avgift för barn och unga. Det är en hotbild som ni målar upp som ni inte har en grund för. I övrigt håller jag med om mycket av det Per Lodenius sa i sitt anförande om att kulturen måste finnas tillgänglig i hela landet. Tyvärr har vi under Alliansens i regeringsställning sett en negativ utveckling på många områden. Ett exempel är biblioteken. En sjättedel, 170, av landets biblioteksfilialer lades ned . Till och med åtta huvudbibliotek lades ned under Alliansens regeringsår. Utifrån det har ju kravet rests på att ha en nationell biblioteksstrategi. I den senaste valrörelsen var vi fyra partier som drev på, , Socialdemokraterna, och ett av allianspartierna, nämligen . Varför har ni släppt frågan, och hur ser ni på förslaget om en nationell biblioteksstrategi? Vad vore fördelarna med en sådan reform? 143 PER LODENIUS (C) replik: När det handlar om kultur över hela landet genomförde alliansregeringen bland annat kultursamverkansmodellen och många andra delar.