prot · H10978 · 2014-03-05 00:00:00 — I stället för att lägga pengar på att dra cykellederna långa omvägar för att man inte kommer fram på grund av markägarförfarandet skulle man kunna göra om det på det här sättet. 128 (FP): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga fyra reservationer. diskuterar vi cykelfrågor igen. När vi tänker transportslagsövergripande kan det kännas som att det är ett smalt område att diskutera och att det då kan bli ett eget betänkande. Men med tanke på att cykeln, som framkommit i debatten här , är det ideala fortskaffningsmedlet är det fullt berättigat att vi diskuterar cykling vid ett speciellt tillfälle. Det handlar naturligtvis om kapacitet och framkomlighet i främst våra tätorter, men det handlar också väldigt mycket om klimat och miljö och inte minst om folkhälsa, som har nämnts här . Det är lätt att se att det finns potential att öka cykeltrafiken i från en ganska låg andel. Jag tror att siffran har nämnts. ser det som realistiskt att man skulle kunna öka andelen till till 2050. Jag tror att det var som jämförde med . Om vi då fokuserar på , som har en extremt hög andel cyklister, cyklar man av sträckorna om de är kortare än . Det var naturligtvis viktigt att kom till stånd och att den kom med förslag. I den sägs att det avgörande för att få ökad cykling är tillgänglighet, framkomlighet och ökad säkerhet för cyklister. Förutom cykelbanor lyfts cykelparkeringar fram. Jag tror att det var som sade att hon vill ha cykelparkeringar under tak, och sådana finns också på många ställen . I finns även ett antal förslag till regelförändringar som det nu tittas på. De absolut viktigaste faktorerna, som jag ser det, är en medveten samhällsplanering, en samverkan mellan staten, det vill säga , och kommunerna, att man är lösningsinriktad och att det pågår ett kontinuerligt arbete kring detta. Det brukar vara så att det kommer en utredning och efter det vissa remissvar, men det pågår ett utvecklingsarbete kring detta. Jag vill nog ändå drista mig till att påstå att den kommunala planeringen successivt har lämnat planeringen för bilen som normalt. Det är gång- och cykeltrafik och kollektivtrafik som prioriteras i den kommunala planeringen. Det låter ofta som att det inte är på det sättet. Historiskt finns det säkert många försyndelser, men jag vill se den kommun som inte planerar på det sättet. Modern planering utgår alltid från de oskyddade trafikanterna, och man bygger gaturummet därefter. Här kommer frågan om hastigheter in. I de områden där man inte får plats med cykelbanor kan man sänka , vilket efterfrågades i debatten. Jag kan utan att darra på manschetten säga att kommunerna planerar så här, och undantagen måste vara ytterst få. De undantag som finns måste bygga på ren okunskap i dessa kommuner. De flesta svenska kommuner har numera ambitiösa cykelplaner och system för hur de ska bygga ut. Antalet kilometer cykelväg som staten bygger har diskuterats, och bidrog med gång- och cykelväg . Här måste samverkan mellan stat och kommun till. Staten är inte den stora byggaren av cykel- och gångvägar, utan det ligger på den kommunala sidan. Det tillhör det kommunala vägnätet. Det pågår en process mellan kommunerna och där man diskuterar vilka vägar som ska prioriteras och ges statsbidrag. Det är åtminstone min erfarenhet av detta. Jag vet inte hur det är i alla kommuner eftersom jag har en viss geografisk begränsning, men jag tycker att detta samarbete generellt sett har fungerat bra . Ökad koppling mellan cykling och kollektivtrafik har också varit uppe. Alla har inte förmånen att se Västnytt, ett program som sänds från . visades hur hyrcykelsystem kopplas ihop med Västtrafikkortet. När man kliver av tåget kan man med kortet lösa ut en hyrcykel. Jag tror att bland annat och också är på gång med detta. Kan man ordna ett sådant system minskar behovet av att ta med cykel på kollektiva transportmedel. behövs det, men i det här fallet kunde man förstora systemet och koppla ihop resandet på ett bra sätt. Det händer alltså mycket på detta område. Helt oberoende av och den beredning som pågår på vidtas många åtgärder i för att främja cykling. Det är en medveten satsning från kommunerna och . Jag ska tala lite om trafiksäkerhet. Cyklister hör utan tvivel till gruppen oskyddade trafikanter, och då är trafiksäkerhet givetvis speciellt viktig. Enligt statistiken i betänkandet förolyckades 28 cyklister 2012 och 15 cyklister 2013. Det är naturligtvis 28 för mycket och 15 för mycket. När det gäller allvarligt skadade är andelen cyklister stor. Cyklister är alltså en utsatt grupp för vilken trafiksäkerheten är viktig. Man kan givetvis se över regelverket, men utbyggnaden och omformningen av trafikmiljön är den absolut viktigaste faktorn för att undvika dessa olyckor. Cykelolyckor är ofta singelolyckor, och dem kan vi förebygga med till synes enkla medel som att åtgärda halka, löst grus, gropar och höga kanter. Det är viktigt att kommunerna tar detta på allvar och prioriterar underhållet av cykelvägarna. En grop som inte är dramatisk för en bilist kan bli väldigt dramatisk för en cyklist. Om olyckan ändå är framme är hjälmen viktig. Den bör man ha av ren självbevarelsedrift. Risken för dödliga skallskador minskar om man har hjälm, och potentialen är ännu större när det gäller att minska risken för allvarliga skador. Hjälmanvändandet ökar i landet, vilket är bra. är ett lysande exempel. Här tar man detta på allvar, och en stor del av befolkningen använder cykelhjälm. Det är bara att gå ut på gatan här utanför och titta. Det handlar om att sprida kunskap. Människor är nog inte medvetna om hur mycket det betyder att ha hjälm när olyckan är framme. Singelolyckorna, som är relativt vanliga i cykling, kan inte förebyggas på annat sätt än att cykelbanorna åtgärdas. Men när olyckan väl är framme och man faller i asfalten är det bara hjälmen som kan skydda huvudet. Jag förordar inte att vi ska lagstifta utöver den lag på hjälm upp till som finns, utan det gäller att sprida kunskap och ändra attityder. I grunden handlar det om ren självbevarelsedrift att använda cykelhjälm. 129 (MP) replik: tog upp frågan om att ta med cykel på kollektivtrafik. Jag tycker också att det är bra att man i och kan kombinera sitt reskort med hyrcykel. vill man dock ta med sin egen cykel, till exempel när man är ute och turistar. Jag har en semesterplan. Jag skulle vilja åka till och därifrån cykla ned till . Mycket glädjande går det nämligen trafik på Lysekilsbanan igen. Det går persontåg, och man kan ta med cykel. Men eftersom jag bor i har jag ett problem. Jag får inte med mig cykeln på SJ-tåget ned till , för SJ har tagit bort möjligheten att ta med cykel på tåg. Detta ställer till problem för mig och många andra som känner att vi behöver ha med cykeln för att kunna ta oss från punkt A till punkt B. Hela-resan-perspektivet är ju något som infrastrukturministern ofta brukar tala om. I betänkandet har en reservation där vi föreslår att möjligheten att ta med cykel ska regleras i kollektivtrafiklagen. Men det tycker inte parti och de andra allianspartierna är någon bra idé trots att det finns en EU-förordning som säger att järnvägsföretagen ska ge resenärerna möjlighet att ta med cykel på tåg. Varför ska vi inte följa denna EU-förordning när vi följer så många andra EU-förordningar och tar in dem i våra egna regelverk, ? Varför är det inte viktigt att underlätta för kombinationen tåg och cykel när vi ska ut och resa? 130 (FP) replik: Jag vet inte exakt vad denna EU-förordning säger och hur högt man sätter ribban. Nere i kan man inte heller ta med cykel på alla tåg, även om det är vanligare där. På de Öresundståg som är märkta kan man ta med cykel, så det finns i också. Detta måste vara en fråga för branschen. I det arbete man gör inom kollektivtrafiken ska även cykel ingå. Man måste inse att det har med kollektivtrafikresande att göra. Vill man nå målsättningen att öka andelen kollektivtrafikresor är detta en viktig faktor att ta med i diskussionen. Vi ska inte börja med att göra det obligatoriskt utan först se vad vi kan åstadkomma på annat sätt. 131 (MP) replik: Det är självklart en fråga som jag tycker att branschen borde ta tag i och lösa. Men visar det sig att man inte gör det. Vissa länstrafikbolag tillåter att man tar med cykel på tåget, andra gör det inte. Vissa länstrafikbolag överväger faktiskt att sluta med erbjudandet och rättigheten för resenärerna att ta med cykeln. Precis som sade är det mycket vanligare nere i att man kan ta med cykeln. Det finns oftast ett enhetligt regelverk kring det. Jag som resenär och cyklist vet vilka tåg jag kan ta med cykeln på och vilka jag inte kan det. Som säger tror jag inte att man ska ha det obligatoriskt på alla tåg, men som resenär måste man veta när det är möjligt. Det står i EU-förordningen att det måste vara möjligt med hänsyn till de vagnar man har, så att inte resenärer undanträngs. Det är inte lämpligt att ha det i rush hour när många arbetspendlar, till exempel på tunnelbanan och pendeltågen här i , men man kan ha det på andra tider. Då vet jag som cyklist när jag kan ta cykeln. Om jag ska åka ut i är det absolut hopplöst att veta om jag kan ta med cykeln. Jag vet att jag inte kan göra det på SJ-tågen, men om jag ska krångla mig vidare med de olika länstrafikbolagen är det helt omöjligt att få reda på om jag kan ta med cykeln. Jag vill återigen fråga: Varför ska vi inte ta hänsyn till EU-förordningen i svensk lagstiftning och i svenskt regelverk när man tydligen gör det nere i ? 132 (FP) replik: Jag har inte mer svar än jag hade alldeles . Jag tycker att branschen får ta tag i frågan. Man samordnar nu biljettsystem, och det här måste ingå i sådant. I och med att vi har många tågoperatörer kan det till och med bli en konkurrensfaktor att de tar med cykeln. Det finns många saker som kan uppstå kring detta. Jag tycker dock inte att det är rätt tidpunkt för oss här i att gå in och bestämma att det skulle vara obligatoriskt. 133 (C): Cykeln har fått en renässans som transportmedel i . Det är en utveckling som vi i i högsta grad välkomnar, liksom de flesta andra, vad jag förstår. När jag funderade igenom attributen varför det är så bra måste jag säga att jag bockade av vartenda ett när beskrev det innan. Jag kan konstatera att vi är helt överens så långt. Det som dock inte går att bortse från är att cykeltrafik i allmänhet är behäftat med en hel del skaderisker som jag vill påstå delvis har underskattats i diskussionen. Att underlätta och stimulera mer cyklande är som sagt en fråga vi alla bejakar. Frågan är hur det ska ske på bästa sätt. Den cykelutredning som presenterades innehöll en del områden som berör cykel och trafik, och där föreslogs förändringar. Det stora och fundamentala budskapet var dock att det mesta av lagar och regler finns på plats. Det gäller att jobba med frågan på annat sätt. De detaljfrågor som beskrevs i utredningen bereds i regeringen, och jag tror att de kommer att leda till förändringar på vissa områden, i förordningstexter och annat. Jag menar dock att det finns anledning att väldigt noga avväga effekterna när man ska förändra den här typen av detaljregler. I reservation 2 föreslogs att man generellt ska tillåta att man kan köra mot enkelriktat eller att mer cykeltrafik blandas med biltrafiken. Jag tror att det finns anledning att fundera på det, inte minst ur olyckssynpunkt. Jag kan konstatera att jag när jag var ute och cyklade i träffade på just en sådan enkelriktad gata. Bilarna stod parkerade på var sin sida, och skylten – dit jag skulle – var . Jag kan erkänna här i talarstolen att jag hade kunnat tänka mig att ta de där metrarna mot enkelriktat, men jag vågade inte. Det var så smalt att jag inte vet hur det hade gått om jag hade mött en bil där. Jag tror alltså att det är tveksamt att tillåta detta generellt. Jag tror att utredningens förslag har en bättre beskrivning. Apropå cyklister som blandas med den vanliga bilismen framställs det som att detta skulle innebära att det blir lättare för andra som inte cyklar så fort på cykelbanorna. Ja, förutsatt att rätt cyklister kommer bort från cykelbanorna, men det är inte alls säkert. Kort sagt tror jag därför att det är viktigt att man tänker igenom den här typen av förändringar väldigt noga. En grundläggande fråga som berör just hur vi ska bli bättre på att stimulera och utveckla möjligheterna för cyklisterna handlar om vem som ansvarar för vad. Som flera andra redan har gjort vill jag för min del betona hur viktigt detta är. Jag tror att vi lägger ansvaret i knät på lokala och regionala aktörer. I nästan alla frågor är det de som har ansvaret när det gäller hur det ska ske i praktiken. Det är till stor del kommunerna och de regionala huvudmännen, alltså det man brukar kalla länstrafikbolagen när det gäller kollektivtrafiken. Jag minns väl från tidigare liv som kommunstyrelseordförande hur viktigt det är att känna att man har det fulla ansvaret och att styrande stimulansbidrag eller detaljerade krav uppifrån av olika slag bara irriterar och – vill jag betona – ofta leder till att vi satsar resurserna fel. De åtgärder som behöver vidtas blir helt enkelt ineffektiva och vidtas i fel ordning. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2013/14:SkU18 Mervärdesskatt föredrogs. 134 (MP): Låt oss nu gå över till skattefrågorna, i det här fallet särskilt momsen. För mig är skatter i första hand ett verktyg för att både finansiera välfärden och styra vilket samhälle vi vill ha – ett effektivt och modernt samhälle som, så långt det bara är möjligt, har begripliga regler som är lättförståeliga och som gäller oavsett medium. För säkerhets skull, herr talman, vill jag börja med att yrka bifall till reservation 1. Övriga yttranden kvarstår naturligtvis men behöver inte nämnas extra. Jag vill inte kritisera utan lyfta fram någonting som vi i utskottet har kommit överens om och som vi även har sagt gemensamt, nämligen att vill se till att vi får en enhetlig sänkt moms på e-böcker. Vi ska ha samma sänkta moms för dem som vi har för pappersböcker. Det kan verka onödigt att upprepa beslut , men problemet är att i alla fall jag gång på gång nås av signaler från om att vår regering inte alltid följer beslut. fick vi veta att regeringen inte hade följt rekommendationer när det gäller att svara på utkast till nya momsdirektiv. Det rättade till sig , hoppas jag. får jag fortfarande besked och signaler om att regeringen är vankelmodig och inte kan bestämma sig. Man säger att man inte har någon position i frågan. Därför gläder det mig att utskottet i sitt förslag uttalar att utskottet förutsätter att regeringen delar hållning när det gäller att sänka momsen på e-böcker till samma moms som vi har på pappersböcker. Jag förutsätter att hör detta, läser detta och följer detta. Det är faktiskt som beslutar – inte regeringen. Jag vill lyfta fram att vi kan glädjas över att vara överens i , och jag hoppas att även regeringen är överens med oss och följer beslut även när man förhandlar och diskuterar i , så att jag slipper få signaler om andra synpunkter. Betänkandet gäller inte bara e-böcker. Jag vill lyfta fram en annan sak som den reservation som jag yrkade bifall till också handlar om. Det gäller detta att bygga ett modernt samhälle, ett samhälle där vi inte alla ska behöva äga en bil. Det är intressant att se utvecklingen i just . Vi ser hur bilpooler växer så det knakar. En stad som uttalar att man i närtid vill bli av med bilismen i centrum. Vi kan se hur olika bilbolag, för att behålla sina marknadsandelar, grundar bilpooler över hela landet. Moderna människor säger: Vi behöver ingen egen bil, vi bor i en stad, vi kan dela på bilar genom bilpooler. är ganska långt från detta. I min egen hemstad har den styrande rödgröna majoriteten länge jobbat för att få fram bilpooler, men det saknas fortfarande incitament. Det är svårt att få till det utanför . Därför föreslår vi från sida att momsen för bilpooler sänks. Vi skulle vilja räkna detta som en sorts kollektivtrafik, för att få den skjuts som kanske behövs för att inte ska halka efter i utvecklingen. Det är bra att dela. Det är bra att inte alla måste äga en bil. Dessutom ser vi att bilkörande och körkort är ett måste – om man inte bor på landet. Om man bor som jag – med till närmaste busstation, där bussen går och det tar att åka in till tätorten – då behöver man bil. Men om man bor i en tätort behöver man inte bil. Vi borde vara mycket bättre i på att stötta en utveckling där inte alla måste ha bil. Men den här regeringen verkar inte vara särskilt intresserad av den utvecklingen. Det är beklagligt. skulle behöva ta en tätposition här i stället för att halka efter och långsamt inse att man måste göra saker i stället för att ligga före. Man skulle behöva tänka framåt och driva på trender i stället för att söla. Därför är förslag att sänka momsen för bilpooler till . Det måste naturligtvis utredas, men jag tror att det vore en mycket viktig bit. I övrigt lyfter vi i vår reservation fram möjligheten när det gäller försäljning av vindkraftverk. Det vore fördelaktigt om säljarna kunde välja mellan att momsbelägga eller inte. Dessa möjligheter finns inom olika andra branscher. Vi menar att behöver ännu mer alternativa energikällor. En utbyggnad vore bra. Detta vore ett sätt att underlätta byggande och sedan försäljning av vindkraftverk. Det skulle vi vilja titta närmare på. Med dessa ord – och med förhoppningen att regeringen följer beslut när det gäller sänkningen av moms på e-böcker och att vi kan se vidare när det gäller utvecklingen av bilpooler och skapa ytterligare möjligheter att inte behöva äga en egen bil i tätort – vill jag yrka bifall till reservation 1, men jag står naturligtvis bakom våra övriga reservationer. 135 (SD): Jag tänkte börja med att citera ett litet stycke ur betänkandet: Artiklarna 93–105 i mervärdesskattedirektivet 2006/112/EG behandlar skattesatser. Av artiklarna 96–103 framgår vilka nivåer som gäller. I artikel 97 anges att grundskattesatsen inte får vara lägre än och i artikel 98 att medlemsstaterna får tillämpa en eller två reducerade skattesatser, som enligt artikel 99 inte får vara lägre än . De omsättningar av varor och tjänster på vilka reducerade skattesatser får tillämpas framgår av bilaga III till mervärdesskattedirektivet. har alltså inte suveränitet i skattefrågor. Det framgår av det citerade stycket. Liknande skrivningar finns även när det gäller punktskatter. Detta känner tydligen inte EU-parlamentariker till, när hon i tv-debatten hävdar något annat. behandlas och förhandlas det om ett nytt mervärdesskattedirektiv, och jag befarar att skattesuveränitet kommer att begränsas ytterligare. Ett område som diskuteras är momsfriheten för ideella föreningar som inte bedriver ekonomisk verksamhet. Jag har tidigare upplevt det som att ett enigt skatteutskott vill behålla momsfriheten. Men efter att jag har läst Socialdemokraternas och särskilda yttrande blir jag lite tveksam om enigheten består, eftersom de skriver att de vill kompensera ideella föreningar som förlorar momsfriheten. Jag vill nämna några punkter i betänkandet angående mervärdesskatt när det gäller de differentierade momssatserna. Det finns flera exempel på att den differentierade momssatsen är problematisk, till exempel inom olika turistnäringar, eftersom den leder till onaturliga konkurrensfördelar och missgynnar småskalig natur- och ekoturism, som främst återfinns på landsbygden. Exempelvis betalar man i moms vid ett besök på en djurpark, medan man vid en viltskådning i det fria betalar . Ett annat exempel är guidning på ett museum, som beläggs med 6 procents moms, medan en stadsvandring beläggs med 25 procents moms. genomförde en undersökning kring effekterna av detta och kom fram till att dagens system är krångligt, byråkratiskt och missgynnar de mest arbetsintensiva delarna. Vidare framgick att de områden som missgynnades speciellt var naturupplevelser, där man tillsammans med lokala guider paddlar, cyklar eller åker skidor, i jämförelse med båtar, bussar och skidliftar i tätare befolkningsområden. Dessa aktiviteter är särskilt viktiga för landsbygden. En liknande problematik finns inom bokbranschen, där tryckta böcker har en momssats på , medan man för e-böcker får betala i moms. Detsamma gäller den så kallade dansbandsmomsen: musik utan tillgång till dansgolv belastas med den lägsta momssatsen på , medan musik med tillgång till dansgolv belastas i moms. hade vi i utskottet besök av generaldirektör från , som redogjorde för en ny utredning angående skattefel. Den differentierade momssatsen innebär inte bara skillnader i konkurrens utan även ett incitament för momsfusk. Inom restaurangbranschen ska skattefelet enligt utredningen ha minskat med uppskattningsvis ca när en enhetlig momssats infördes. Frågan som man måste ställa sig är om samma momsfiffel även förekommer inom andra branscher där differentierade momssatser är en del av verkligheten. Det bästa sättet att stävja orättvisa konkurrensfördelar och minimera momsfuskandet är utan tvivel att minska förekomsten av differentierade momssatser. Därmed, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 2. 136 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande SkU18 Mervärdesskatt. Jaha, då är det åter dags för vårt årliga betänkande om momsmotioner. Även om kvällen är sen är det väl alltid trevligt att prata lite moms. Det berör ju rätt mycket, och det ger mycket pengar till statskassan. Jag var på ett möte där vi träffade nya ambassadör. Han berättade att har moms och kommer att höja den till . Det finns en plan att höja den till för att få lite ordning på ekonomin. Vi ska nog vara glada att vi har ordning och reda på vår ekonomi och inte behöver göra några höjningar. I de här betänkandena finns det bara förslag på att sänka momsskatter. Det är alltid intressant att läsa alla motioner. Det finns många som är bra och vällovliga. Men vi begränsas starkt av EU:s momsdirektiv när det gäller vilka varor och tjänster som får ha så kallad låg moms, det vill säga en nivå under skattesatsen som i är . tog upp det hela. Som sverigedemokrat är han EU-skeptisk och EU-kritisk. Jag vill säga att det är väldigt bra att vara med i EU, för då kan vi vara med och påverka momsdirektivet. Man kan som till exempel ha ett och påverkas väldigt mycket av utan att kunna påverka det. Då är det bättre att vara inne. Jag har full förståelse för de motioner där man anser att det bör finnas en likvärdighet i momssystemet. Till exempel är momsen för gästhamnar , men om man driver en vanlig camping på kajen för husbilar eller något sådant är momssatsen . Det är klart att det kan förbrylla. Men det är ett exempel på sådant som vi tyvärr inte kan göra något åt . Där gäller det att påverka kommissionen. fanns det motioner och även reservationer från MP om att höja momsen på flygbiljetter. nämns inget som helst om det. var det väldigt viktigt – man tyckte att det var en alldeles för kraftig subvention av flyget, och därför ville man höja momssatsen till . Då undrar jag, : Har ni ändrat ståndpunkt i den frågan? Varför finns det ingen motion ? Socialdemokraterna och har ett särskilt yttrande gällande momsen för ideella föreningar. De poängterar att det är viktigt att föreningarna kompenseras om verksamheten inte skulle kunna vara skattebefriad som . Det är bra – där är vi helt överens. Vi hoppas att kommissionen inser vikten av att kunna behålla skattebefrielsen för våra ideella föreningar. Visita, hotell- och restaurangnäringens organisation, har kommit med en rapport om med sänkt moms på maten på restauranger. Det är ett exempel på att vi har kunnat sänka momsen i i stället för att som i höja den. Rapporten visar att sysselsättningen i hotell- och restaurangbranschen har ökat i alla län. I snitt ökade sysselsättningen i hotell- och restaurangbranschen jämfört med .