prot · H10986 · 2014-03-19 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. 2 § Ansökan om fortsatt ledighet Talmannen meddelade att (V) ansökt om fortsatt ledighet –. Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att (V) skulle fortsätta att tjänstgöra som ersättare för . 3 § Anmälan om kompletteringsval Talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i arbetsmarknadsutskottet under ledighet. Talmannen förklarade vald –till suppleant i arbetsmarknadsutskottet (V) 4 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2013/14:363 Till Interpellation 2013/14:363 Samvetsklausul och fallet av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inplanerade aktiviteter. (KD) Enligt uppdrag 5 § Anmälan om faktapromemorior Talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2013/14:FPM64 Förordning om handel och import av avelsdjur och avelsmaterial KOM(2014) 4, KOM(2014) 5 till miljö- och jordbruksutskottet /14:FPM65 Internetpolitik och förvaltning av internet KOM(2014) 72 till trafikutskottet 6 § Anmälan om granskningsrapport Talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från : RiR 2014:3 Staten och det civila samhället i integrationsarbetet 7 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Propositioner 2013/14:89 till näringsutskottet /14:110 till justitieutskottet /14:116 till socialförsäkringsutskottet /14:119 till socialutskottet /14:126 till civilutskottet /14:133 till finansutskottet /14:134 till kulturutskottet /14:137 och 138 till socialförsäkringsutskottet /14:141 till miljö- och jordbruksutskottet /14:144 till försvarsutskottet /14:147 till skatteutskottet /14:148 till utbildningsutskottet /14:149 och 150 till skatteutskottet /14:159 till näringsutskottet /14:160 till utbildningsutskottet /14:162 till /14:164 till skatteutskottet /14:165, 166 och 167 till utrikesutskottet /14:168 till socialutskottet /14:170 till justitieutskottet /14:173 till /14:174 och 175 till näringsutskottet /14:176 till civilutskottet /14:180 till miljö- och jordbruksutskottet /14:181 till trafikutskottet /14:182, 183, 184 och 186 till miljö- och jordbruksutskottet /14:187 till näringsutskottet /14:188 till utbildningsutskottet /14:191 till kulturutskottet /14:192 och 194 till justitieutskottet /14:195 till civilutskottet Skrivelser 2013/14:75 till /14:90, 114, 131 och 139 till utrikesutskottet /14:152 till kulturutskottet /14:154 till utrikesutskottet /14:193 till utbildningsutskottet 8 § Ärenden för förnyad bordläggning Följande dokument bordlades för : betänkande 2013/14:SkU16 betänkanden /14:KU18 och KU23 betänkande 2013/14:AU5 9 § Vissa frågor om militär verksamhet m.m. betänkande 2013/14:FöU9 Vissa frågor om militär verksamhet m.m. föredrogs. 1 (S): Detta ärende gäller motioner , 2012 och 2013 och kallas Vissa frågor om militär verksamhet. Vi ska göra ett försök att debattera detta, och jag vill börja med en liten exposé över hur världen är just . Försvarsfrågor och Försvarsmakten handlar mycket om en försäkring som vi investerar i här i och som ska göra att vi inte behöver utsättas för hot. I många stunder har vi sagt att det inte behövs så mycket därför att världen är relativt god och trevlig, men just nu ser vi att andra saker händer. Vi måste förhålla oss till det som händer både nära och långt borta, för det kan ske även här. Från sida vill vi helst inte använda denna försäkring alls annat än när FN kallar oss till olika missioner. Men vi måste ändå ha lite muskler hemma. Vi måste ha tillräckligt med muskler, och det är detta vi kommer att debattera . Det tar att bygga dessa muskler, men de måste kunna användas för väldigt snabba insatser. Det har vi sett . När jag nu går in på ärendet börjar jag med materiel och anskaffning av sådant. Vi socialdemokrater vill att det ska finnas en särskild översyn av detta materiel . Vi vill att man ska göra en rejäl utredning om det. Just nu handlar det i första hand om våra ytstridsfartyg. Vi har ett antal korvetter som kallas , och de måste ha relevant utrustning. Alla måste vara på plats, men de måste också ha de sensorer och vapensystem de behöver tillsammans med ett luftvärnsskydd. Detta måste finnas i anslutning till flygbaser, och det måste vara ett lång- eller medelräckviddigt luftvärn. Detta diskuterar vi en hel del just nu i Försvarsberedningen, som håller på med dessa frågor. Det handlar om investering. Så fort ordet investering nämns tänker man på väldigt mycket pengar, och då gäller det att investera i rätt saker. Men vi måste se över livslängden på de saker vi redan har. går det att livstidsförlänga, och det är inget fel med det. Vi måste också ha saker som är relevanta och som går att använda . Det måste till praktisk handling runt allt detta, och sedan måste vi förstås också prioritera. Det viktiga är dock att vi får en särskild översyn av materiel och dess anskaffning. Vi vet att försvarsindustrin behöver långsiktighet för att kunna verka. Vi kräver ett nationellt samverkansprogram i syfte att värna och utveckla vår försvarsindustriella kompetens. Det handlar om förmågor där vi redan är unika, till exempel luftstrid och försvarssystem, men också om arméns behov. Vi vill ha en säkerhetspolitisk syn på detta samverkansprogram, och industrin måste förstås vara med när vi utformar det. För att få en bred samsyn i dessa frågor är det inte bara industrin och de företag vi pratar om som måste vara med utan också akademin och de fackliga organisationerna. Självklart har detta också regionalpolitisk betydelse. Jag behöver bara nämna , , , – jag skulle kunna fortsätta med en lång rad orter som vi alla känner har stor betydelse för försvarsindustrin och regionalpolitiken. Vi måste lägga en säkerhetspolitisk hörnsten för detta. Det är viktigt att ha ett nära samarbete med svenska staten i de här frågorna. Vi har hört här i kammaren att när det gäller utveckling av förmågor måste det finnas en beställare på den svenska sidan. Det är nästan omöjligt att sälja system till andra om vi inte själva utnyttjar dem. Den svenska ubåtsförmågan är unik, och den har vi också debatterat i den här kammaren. Den måste vi ta till vara här i så att vi kan få de ubåtar vi behöver och inte ställa oss i kö med andra som också vill ha dem. Vi har en unik och lång kust, och där måste vi kunna ha många ubåtar. Den svenska undervattenstekniken är väldigt speciell. Det handlar också om finansiering av hemvärnet. I budgeten var hemvärnets budget av Försvarsmaktens. Det är som går till hemvärnet, trots att de är nästan lika många som i Försvarsmakten. Vi har många hemvärnssoldater hos oss, och de har blivit betydligt effektivare och allt bättre utrustade. De är en väldigt kostnadseffektiv resurs, och det är viktigt att ta vara på deras kompetens. Det kan handla om den gamla värnplikten men också om den nyare GMU:n, grundläggande militär utbildning. Vi ska ta vara på dessa killar och tjejer. Hemvärnet har verksamhet över hela landet – det är nästan bara de som finns överallt. Jag kommer från en del av där det är väldigt tomt förutom hemvärnet, så jag vill inte att vi sparar in på dem. Vi har naggat dem i kanten , och därför lägger vi tillsammans med och fram en reservation om ett eget anslag för hemvärnet. Man ska inte kunna nalla av deras pengar. De ska ha ett eget anslag som ska vara stabilt och långsiktigt så att de kan ha en verksamhet där de vet att de vågar investera och styra. Man kan styra en verksamhet lättare när man själv kan förändra budgetar över åren och ser vad de innehåller. Vi vill ha en finansiering där hemvärnet har ett eget anslag som ingen annan kan ta pengar från. För att spara tid i kammaren – jag vet att vi har ont om det – yrkar jag inte bifall till de reservationer vi har skrivit utan enbart till reservation 14. 2 (MP): är vattentäkt för hundratusentals människor och är en av största dricksvattenreservoarer. Den har därmed stor betydelse för människor som bor runt sjön. skyddas också enligt genom fyra riksintressen, för friluftsliv, fiske, natur och kulturmiljö. Dessutom är i sin helhet en del av av skyddade områden, ett så kallat Natura 2000-område, och har därmed stort riksintresse. Regering och riksdag har lovat att skydda för eftervärlden. Just i denna sjö ville Försvarsmakten i ett första skede öka den militära verksamheten , från 20 . Man ville även kunna fälla bomber . Men efter hårt tryck från allmänheten mot Försvarsmaktens planer ändrade sig Försvarsmakten och minskade antalet skjutdagar från 80 . De har också backat något och kan nu tänka sig att skjuta lite färre skott än vad de sade först. Helt plötsligt kunde de halvera sin ökning av den ökning som de först ville ha. Men Försvarsmakten vill fortfarande ha en ökning med just från det antal dagar som det var från början, nämligen , så att det blir . Man vill fortfarande ha tillstånd att ha skarpa stridsövningar tillsammans med främmande makt, där attackplanet 39 , flera helikoptertyper, obemannade farkoster, UAV, och raketer med undervattensexplosioner ska användas. Målen är både land- och sjöbaserade. Man har ansökt om att få skjuta närmare 10 000 raketer och avlossa upp till 30 000 skott med automatkanon i dricksvatten. Dessutom vill man öka utsläppen från 193 till flygfotogen . Flyghöjderna för JAS 39 varierar . För de fyra olika helikoptertyperna är flyghöjden lägre än . Ökningen av utsläpp av flygfotogen blir dramatisk och får naturligtvis konsekvenser för naturen. Särskilt belastade områden är vid målområdet men även vid vändkurvorna för JAS 39 vid och , där ökat kraftpådrag från JAS-planen ger ökade utsläpp. Projektilskrot som bly, stål och koppar kommer att påverka sjön negativt. Ingen bottensanering är planerad. Området skulle kunna betecknas som en plats för dumpning av miljöfarligt gods. En fråga som jag ställde tidigare till dåvarande försvarsministern var: Vilka är Försvarsmaktens nya behov, när man först ville öka sin verksamhet men nöjer sig ? Försvarsmakten hänvisade då till tre huvudargument för utvidgningen. Det första skälet var ökad internationell inriktning och internationella uppdrag och behov. Det andra var nedläggningen av F 6 i . Det tredje var att det inte finns någon annan plats att öva på än just . Försvarsmakten har erkänt att de inte har utrett någon annan plats för sin verksamhet än den som finns i , trots att anger att man måste utreda flera alternativ när man gör en så stor förändring. Försvarsmakten hänvisar till ökad internationell inriktning och internationella uppdrag och behov men har inte redovisat vilka uppdrag eller behov som skulle motivera en sådan kraftig ökning av den militära verksamheten. De har inte heller redovisat vilka länder som kommer att öva med Försvarsmakten. Om man får komma med någon form av gissning, som man måste göra när man inte får reda på något, kommer de här samövningarna kanske att ske med Nordic Battlegroup och Partnership for Peace, Natosamarbetet. Men det har Försvarsmakten och försvarsministern varken bekräftat eller dementerat. Den föreslagna ökningen av bombningar i medför ökade risker av blyutsläpp, som påverkar dricksvattnet. Den utökade flygverksamheten bidrar också till ökat buller, vilket kommer att ha negativ inverkan på bland annat näringsliv, turism, djurliv och rekreation inom ett stort geografiskt område. Protesterna runt har varit massiva och är fortfarande kraftiga. Samtliga partier är faktiskt emot ökningen av Försvarsmaktens verksamhet över . Det finns också protester från näringslivet och de företag som finns runt sjön. Människor som vill få och vara ute och fiska har också protesterat, och djurlivet påverkas naturligtvis också. Det är något jag tycker är lite märkligt. Om man tittar bakåt i tiden, kanske , ser man att Försvarsmakten hade en balans, kan man säga, mellan sin verksamhet och allmänheten. Men kommer Försvarsmakten i konflikt på många områden, och detta är ett exempel. Från vårt håll tycker vi inte att Försvarsmakten hanterar detta på ett optimalt sätt. Den verksamhet som Försvarsmakten nu planerar utmanar den balans som har rått mellan försvarsintresset och andra intressen. Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 14. Jag vill också, herr talman, säga några ord om vindkraften. Försvarsmaktens vindkraftsstopp är ett av de största hindren för att nå potential för ökad vindkraft. har vidgats sedan senast behandlade frågan. Halva landytan i omfattas av försvarets vindkraftsrestriktioner. Stora ekonomiska värden och en betydande andel förnybar el står på spel. Den utredning som , , har presenterat visar att det omfattande stopp för vindkraft som svenska försvaret har infört saknar motstycke i andra länder. åberopade sitt veto och införde vindkraftsförbud inom en godtycklig radie av runt sina flygplatser. Det har man nu backat på. Därefter har området i och för sig vidgats, och även så kallade MSA-ytor, med en radie runt en flygplats, skjutområden och områden omkring väderradarstationer utesluter vindkraft. Olyckligtvis är detta ofta områden där vindförhållandena är som allra bäst. Försvarsmakten har ett uppdrag att bidra till att nå den nationella planeringsramen för vindkraft men motverkar aktivt och konsekvent den förordningen. De försvårar mer än bidrar till att nå målet om vindkraftsutbyggnad. Det anser vi är allvarligt. Regeringen har försökt styra Försvarsmakten mot att agera i överensstämmelse med lagstiftningen. Men har Försvarsmakten själv fått utreda konsekvenserna för den egna myndighetens verksamhet, och det tycker vi inte har fungerat. Försvarsmakten får yttra sig inför alla beslut om att tillåta etablering av vindkraftverk. Genom sin starka ställning i miljölagstiftningen har Försvarsmakten i praktiken fått vetorätt mot nya vindkraftverk. Denna vetorätt används flitigt, ofta med vaga hänvisningar till rikets säkerhet, när en vindkraftsetablering stoppas. Detta gör det omöjligt att pröva rimligheten i Försvarsmaktens ställningstagande och hindrar också vindkraftsprojektörerna att förändra vindparkens utformning för att på så sätt kunna få den godkänd. Med försvarets ökande anspråk på användning av markområden ter det sig motiverat med en mer preciserad och snävare syn på vad som i dessa sammanhang kan anses ligga i begreppet rikets säkerhet. När två riksintressen står mot varandra kan det inte vara rimligt att Försvarsmakten ska ha tolkningsföreträde för vilket riksintresse som ska gälla. Försvarsmaktens vindkraftsstopp behöver omprövas för att vindkraften ska låtas samexistera med försvaret. Jag yrkar därmed bifall till reservation 8. 3 (SD): För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1. Ett folkförsvar grundar sig ytterst på en gemensam identitet och en beredvillighet att offra sig själv för sitt folks skull. Att offra sig själv i en krigssituation är naturligtvis bland det yttersta offer man kan göra. Bara människor i ett välmående kollektiv gör detta frivilligt. Motsatsen till folkförsvar är legosoldater som har krigskonsten som ett yrke. Fördelen med ett folkförsvar är att det är mycket svårt att besegra; det försvarar sig in i det sista. Det har många kolonialmakter fått erfara i krig mot tekniskt underlägsna motståndare med stort mod och offervilja. Även om det i inte längre finns plats för hela årskullar att genomgå värnplikt finns det goda skäl att låta hela årskullar genomgå en fysisk mönstring. En del av varje årskull bör sedan värnpliktutbildas. De färdigutbildade värnpliktiga placeras i krigsorganisationen men utgör också en rekryteringsbas för militära yrkeskontrakt. Allra viktigast är skalförsvaret. Det är det som ger den omedelbara tröskeleffekten. Därför budgeterar vi för två–fyra stridsflygdivisioner till och ett återöppnande av F 2016. Detta tillsammans med att vi budgeterar för ett nytt långräckviddigt luftvärn till skydd för , och våra flygbaser skulle skapa en kraftigt stärkt tröskeleffekt. En förstärkt tröskeleffekt skulle också tre kustartilleribrigader bidra till, och vi budgeterar för att det ska vara klart . Likaså skulle återupprättande av Marinbas och ha en sådan effekt. Sex mekaniserade brigader i var sitt militärdistrikt skulle ge ett försvar på djupet. Vi budgeterar för att det ska vara klart . Ledningscentraler och andra mål som är högvärdiga för fienden ska skyddas i bergrum eller på annat sätt. Jag vill påminna om att skillnaden mellan och andra partier som kallar sig försvarsvänliga är att vi prioriterar fram resurser. Ingen blir lyckligare än jag den dag då fler partier prioriterar fram ordentliga resurser till försvaret. Vi kan fortfarande hoppas att Försvarsberedningen kommer att ha den effekten på partierna. Men det räcker inte med en höjning på . Det krävs en kraftig höjning av försvarsanslaget. Tänk på det alla ni som säger att försvaret är viktigt! ser inte den dagsaktuella hotbilden som den viktigaste utgångspunkten när behovet av militärt försvar ska bedömas. Hotbilden kan snabbt förändras, men acceptabel försvarsförmåga kan inte skapas lika snabbt. Den potentiella hotbilden, som sträcker sig framåt, är den som vårt försvar måste dimensioneras för. Försvaret har bantats på alla sätt. Det märker man ju mer man besöker verksamheterna och finner alla olika dolda och öppna underskott. Naturligtvis försöker alla som arbetar i Försvarsmakten att leverera så bra som möjligt i alla fall, annars vore de ju inte våra duktiga svenska officerare och soldater. Men problemen är enorma. Allra mest problematiskt verkar bemanningssidan vara hos marinen och flygvapnet. Kritiska kompetenser är inte alltid dubblerade, och där det borde finnas drygt två besättningar per farkost finns det knappt en. Vad det betyder för uthålligheten vid höjd beredskap kan man lätt föreställa sig. Det är också lätt att förstå att farkosterna, vare sig de är för strid under eller på vattenytan eller i luften, inte blir utnyttjade på ett sätt som motsvarar deras inköpskostnad. För att politikerna fullt ut ska förstå situationen och kunna debattera den måste redovisningen till göras bättre. En sådan tydligare redovisning innebär enligt expertis ingen säkerhetsrisk. Förvarsmakten bör styras med budget, mål och riktlinjer. Regeringen bör undvika direkt inblandning. Om regeringen direktstyr i Försvarsmakten är det viktigt att detta protokollförs. De genomförandegrupper som denna regering skickat in i Försvarsmakten har haft skrämmande effekt. Materielprojekt har avbrutits och återstartats, och därigenom har stora kostnader och oreda skapats. Kanske talar jag i egenintresse när jag talar om att återupprätta den särskilda beredskapspolisen. Jag kallades själv in till den särskilda beredskapspolisen . Den särskilda beredskapspolisen bestod av 1 500 män med höga värnpliktsbetyg uttagna i landet. Med värnplikten i ryggen och lite påbyggnadsutbildning, framför allt polisjuridik, var detta en mycket användbar styrka. Ambitionen var mycket hög, och alla i förbanden hade olika yrkesbakgrunder att spetsa den gemensamma kompetensen med. Kostnaden för den särskilda beredskapspolisen var . Att regeringen har lagt ned den särskilda beredskapspolisen är en stor skandal. Hur vi än går vidare bör inte hemvärnet användas vid insatser mot folkmassor eller dylika känsliga operationer. Det är en uppgift för polisen. Men polisen bör förstärkas med någon form av gendarmeri, särskild beredskapspolis eller annan organisation. Dessa bör få polismans befogenheter efter inkallelse vid civila kriser, naturkatastrofer, sjukdomsutbrott, sökning efter försvunna personer, utrymning vid olyckor och ordning vid internationella konferenser i med mera. I händelse av krig anser jag att beredskapspolisen främst ska verka för skydd av civilbefolkningen. 4 (V): Det betänkande som vi nu behandlar innehåller en hel del olika saker. Det känns lite grann som gott och blandat, och vi ska plocka fram en del som har blivit över när det gäller försvarsdebatten. Jag tänker ta upp några saker. Men jag börjar med att yrka bifall till vår egen reservation 4, som handlar om Natoövningar. Först ska jag ta upp frågan om skjutfält. tog upp den. På ett förtjänstfullt sätt beskrev han situationen och hur det ser ut framför allt runt . Vi har i vår reservation tagit upp lite andra saker också, till exempel som också är ett område som är hotat av Försvarsmaktens planer på utökade övningar. Vi tycker att det är fel, och vi tror att det går att göra på ett annat sätt utan att hota miljövärden som vi måste bevara på olika sätt. har Försvarsmakten faktiskt backat. Vi har haft en process där. Jag bor i , och runt har det varit många processer både kring Försvarsmaktens övningar och kring gruvnäringen när det gäller prospektering för att utvinna metaller. Jag tror att det finns en stor oro bland befolkningen runt för vad detta ska leda till. Det är inte bra att vi har en försvarsmakt som kanske inte alltid har en viss ödmjukhet inför dessa frågor. Jag vet att Försvarsmakten vid vissa möten har haft en ganska stel inställning till dessa frågor. har man backat och har kanske förstått att det krävs en ödmjuk inställning för att få detta att fungera. Utgångsläget med bland annat som en stor dricksvattentäkt för många människor runt måste beaktas på ett sådant sätt att man hittar andra ställen att öva på. Försvarsmakten måste öva – det är vi överens om – men frågan är var. Jag tror att man kan komma överens om att hitta andra ställen att öva på om man iakttar dessa miljöfrågor. Det går nog att komma överens om. En annan sak som jag vill lyfta fram och som jag tycker är mer besvärande är den Natoverksamhet och de övningar som pågår på svensk mark. Vi i har alltid hävdat vår alliansfrihet, och vi har haft en mycket kritisk inställning till organisationen . Vi ska skilja på Natoländer och organisationen , för i det här fallet handlar det om att Nato som organisation på svensk mark. Vi tror att detta definitivt är ett led i vissa partiers strävan att mota in i Nato, och vi tror att det är någonting vi måste titta på och beivra. Vi anser att man helt enkelt ska ta bort alla Natoledda övningar över svenskt territorium som syftar till att vi ska samarbeta mer med Nato som organisation – som syftar till att utöka samarbetet och kanske till och med driva in i Nato. Ju närmare vi kommer Nato, desto svårare blir det att motivera att vi står utanför, och det är en utveckling vi behöver ha med oss när vi pratar om det här. Vi har egentligen ingenting emot ett samarbete med andra länder, framför allt i , och vi tror att det går att göra det på ett bra sätt. Det har egentligen inte heller så stora komplikationer att både och är Natoländer; jag tror att det går att hantera det på det sätt vi har gjort , utan att blanda in organisationen på det sätt som görs när det gäller skjutfälten. Jag tror att det här är något vi definitivt måste lyfta upp mycket mer även i den debatt som förs i övrigt i försvarspolitiken när det gäller just Natosamarbetet. Jag tror nämligen att det finns fler saker i det här, men det är detta som lyfts upp när det gäller övnings- och skjutfält och de övningar som görs där. Den tredje frågan jag tycker är besvärande handlar om materielsidan när det gäller Försvarsmakten. Från Försvarsmaktens egna investeringsplaner vet vi att JAS 39 E upptar av alla de ekonomiska ramar vi har för investeringar, i alla fall . Det blir alltså en propp när det gäller andra investeringar. Vi tror att det kan bli ett väldigt stort problem framöver om vi inte hittar antingen mer pengar eller ett sätt att bygga in en planering där vi får fram fler vapenplattformar som inte är flygplan. Jag tror att det här är någonting vi kommer att få väldiga problem med framöver när vi ska titta på hur vi ska investera i och förändra vår svenska försvarsmakt. Det är något vi definitivt kommer att få besvär med, och vilken regering vi får har ingen betydelse – det blir en annan regering, hoppas jag, men jag tror inte att det är någonting man kommer undan.