prot · H20939 · 2014-12-16 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. Förste vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Meddelande om aktuell debatt om det säkerhetspolitiska läget i närområdet Förste vice talmannen meddelade att på begäran av Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om det säkerhetspolitiska läget i närområdet anordnas . Från regeringen skulle utrikesminister delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Begäran om aktuell debatt – Det säkerhetspolitiska läget i närområdet bör kalla till aktuell debatt med anledning av det nya och försämrade säkerhetsläget i närområde. En ny säkerhetspolitisk normalbild har etablerats i närområde. Den ryska aggressionen mot har lett till en större osäkerhet och situationen i riskerar att resultera i en långvarig konflikt i och EU:s direkta närhet. Den bekräftade kränkningen av svenskt territorialvatten kan inte ses som en enskild händelse, utan ett symptom på en ökad spänning. Detta påverkar och vår säkerhetspolitik. Utrikesminister bekräftar bilden av ett mer osäkert och oförutsägbart läge i närområdet i en intervju i . Detta nya läge kräver en bred debatt och dialog för att diskutera de säkerhetspolitiska utmaningar står inför. Viktiga frågor är bland annat hur regeringen avser att fullfölja den inriktning som Försvarsberedningen enats om, som möjliggör ökad incidentberedskap och övning, samt hur det förändrade säkerhetsläget ska vägas in när beslut fattas om försvarets framtida inriktning. Därför är det nu av stor vikt att hålla en aktuell debatt om det säkerhetspolitiska läget i närområde. § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2014/15:173 Interpellation 2014/15:173 Sysselsättning och tillväxt av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:176 Interpellation 2014/15:176 Alkoholsmuggling av Per Åsling (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:177 Interpellation 2014/15:177 Industrins konkurrenskraft av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Försvar och samhällets krisberedskap § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2014/15:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkanden 2014/15:UFöU1 Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation () 2014/15:UFöU2 Svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats RSM i 2014/15:SkU9 Kontroll av postförsändelser 2014/15:UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 2014/15:JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet § 6 Försvar och samhällets krisberedskap betänkande 2014/15:FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (prop. 2014/15:1 delvis) 1 (FP): Det är inte bara årstiden som just nu är mörk. Samma beskrivning kan gälla för den säkerhetspolitiska situation som med viss acceleration under detta år präglat den europeiska kontinenten. Det finns bedömare som menar att nu kan stå på randen till en större väpnad konflikt. I vårt närområde uppträder incidenter och kränkningar om inte så numera i stort sett . Vi kan se övningar över , på dess yta och möjligen under dess yta som vi inte har skådat sedan det dagar. Vi har konstaterat en stark beredvillighet hos i stort sett samtliga politiska partier att öka de ekonomiska resurserna för Försvarsmakten. föreslog en i stort sett enig försvarsberedning att försvarsanslaget ska höjas med upp till 5,5 miljarder. Hur långt detta påslag på försvarsanslaget kommer att räcka kommer vi till del att få svar på då Försvarsmakten visar sin prissättning på den önskelista som Försvarsberedningen har tecknat. Försvar och samhällets krisberedskap Allvarligheten understryks också av det beslut som regeringen fattade där på nytt är berett att med plikt kalla in krigsplacerade soldater i den svenska insatsorganisationen till repetitionsövningar med start . Det finns dessvärre ingenting i den nuvarande utvecklingen som visar på att den kan vända i en mer positiv riktning. Därför måste vi hur tråkigt det än är utgå från att illa kan bli ännu värre. Det är två saker som nu måste göra. Det ena är att satsa starkt på sitt militära försvar och att lägga tonvikten på sådant som ger effekt i närtid. Då handlar det om övningar, incidentberedskap, beväpning och bemanning av det militära försvaret. Därtill måste se till andra möjligheter att stärka sin säkerhet. Det mest påfallande alternativet i det sammanhanget är inte bara ett närmande till Nato utan också ett medlemskap i denna försvarsallians. Jag vet att Socialdemokraterna inte anser att den frågan är aktuell, men jag kan försäkra att den är mer aktuell . Det betänkande som utskottet redovisar för kammaren handlar om ramarna på utgiftsområde 6. , alternativt , kommer att behöva samla sig till ett försvarsbeslut som anger den längre ekonomiska och metodiska inriktningen på det militära försvaret. I det sammanhanget kommer det förmodligen att bli större satsningar och en mer detaljerad styrning än vad som är fallet . Vi kan konstatera att utvecklingen i närområdet har lett till att försvarsanslaget nu förstärks med många . Det handlar om att stärka incidentberedskapen och ge utrymme för ytterligare övningar, fler flygtimmar i flygvapnet och fler gångtimmar i marinen. Tack vare Alliansens budget och det faktum att den nu har vunnit kammarens gillande undgår Försvarsmakten en besparing på , vilken hade uppstått för denna statliga ungdomsarbetsgivare för det fall man slopat den rabatt på ungdomsarbetsgivaravgifterna som Alliansen infört. blir också kvar som egen myndighet. Detta är bra för transparensen när det gäller vår exportstödjande verksamhet, men det är också bra för Försvarsmakten. Om skulle läggas ned ingår det i planerna för varje finansdepartement att ta de medel som då frigörs och använda dem för andra ändamål och att på nytt låta Försvarsmakten inom ram ta ansvar för exportstödet. Även där undgår vi besparingar på det militära försvaret tack vare Alliansens budget. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag under punkt 1–3. När det gäller punkt 4 och den alliansreservation som ligger måste jag be att få återkomma i ett senare inlägg. 2 (S): Debatt och beslut gäller försvarsutskottets betänkande 1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Vår budgetproposition hette Ett som håller ihop, och det kan känneteckna den svenska försvars- och säkerhetspolitiken . Detta betänkande har föregåtts av Försvarsberedningens rapporter från både 2013 och 2014. Den sistnämnda heter Starkare försvar i en osäker tid. Försvar och samhällets krisberedskap I Försvarsberedningens rapport är vi eniga om att målen för försvar ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet. Här har vi efter ett gemensamt och mycket hårt arbete i ett förslag – då till förra regeringen, och till den nuvarande regeringen – uppnått något som sex partier står bakom. Det är viktigt att vi når så breda överenskommelser över partigränserna som det är möjligt. Försvaret av är viktigt. Plattformen från Försvarsberedningen har hållit . Vi anser att globaliseringen har förändrat hotbilden för , och i Försvarsberedningens rapport har vi tagit höjd för detta. I det säkerhetspolitiska läge som råder finns en betydande ökad aktivitet i, på ytan av och i luften över . Vi vet att vi har haft kränkningar i form av flyg men också av minst en ubåt. Regeringen och Försvarsmakten har informerat fortlöpande till vårt utskott om dessa kränkningar. Regeringen har också gjort mycket klart när det gäller ubåtskränkningen att vi inte kan utröna vilket land den kommer ifrån. Det är av yttersta vikt att vi inte spekulerar om detta utan bygger på de fakta som vi har fått till oss. Men läget är bekymmersamt. Förutom det sa vill jag peka på att det i Försvarsberedningens rapport står att de framtida förmågor vi behöver är av avgörande intresse. Det kan vara precisionsbekämpning med fjärrstridsmedel och också cyberförmåga, obemannade system och rymdbaserade förmågor. För att kunna möta olika fjärrbekämpningssystem krävs ett modernt luftförsvar. Det inkluderar stridsflygsystem, luftstridsledning och luftvärn. Samövning blir då en nödvändighet. Vi deltar bland annat i multinationella övningar med en stridsgrupp, NBG 15, inom EU där vi står i beredskap tillsammans med flera andra länder att rycka ut om det formas en begäran och om ett politiskt beslut fattas om detta. Vi samarbetar med Nato i övningar, till exempel i Nato Response Force, NRF. går vi också in i ett närmare samarbete med , där vi delar information som är krypterad, baserar våra fartyg i gemensamma hamnar och delar sjölägesinformation. Mycket av det här har pågått och behöver breddas och fördjupas, och några delar behöver startas upp. På materielanslaget finns bland annat anskaffning av JAS 39 E, som är en stor post. Hela investeringsplanen är inriktningen för materielförsörjningen. Den ska ses ur ett helhetsperspektiv kopplat till målen för det militära försvaret, kraven på operativ förmåga och delförmåga och insatsorganisationens utveckling samt behov av kompetens. Försvarsmaktens personalförsörjning har en bärande princip: Den ska bygga på frivillighet. Hela omställningen från den tidigare värnplikten till att nu bygga på frivillighet har tagit och kommer att ta tid. Därför har regeringen nu fattat beslut om att återinföra repetitionsövningar med plikt för tidigare värnpliktiga eller för de GMU-utbildade som har krigsplacerats. Regeringen fattar beslutet för att öka den militära förmågan, för att kunna öva krigsförbanden fullt bemannade och för att sända ut signaler både till befolkning och till omvärlden. Vi sitter inte passivt och väntar. Vi måste förhålla oss till omvärldsläget. Försvar och samhällets krisberedskap I ljuset av detta är frivilligheten fortfarande önskvärd, inte minst när vi ser det arbete som våra 18 frivilligorganisationer lägger ned för att försörja Försvarsmakten med personal. Detta område går att utveckla betydligt mer. Många ungdomar visar intresse, och då gäller det för frivilligheten och Försvarsmakten att ta vara på det. Det kan exempelvis gälla intresse för flyg och sjö, men också för civil krisberedskap. Både tjejer och killar kan på det sättet hitta vägen in mot försvar och krisberedskap. Det är av största vikt att båda könen finns representerade i vårt försvar. Några av de hot som föreligger mot är civila. Vår krisberedskap är oerhört viktig. Att förebygga, att jobba rätt under krisen och att utvärdera för att bättre vara är av största vikt. Vi har drabbats av brand, bland annat den i , vi ser klimathot i form av naturolyckor som drabbar enskilda kommuner och vi kan ana att framtiden kommer att innebära flyktingströmmar som är långt större än vad vi har sett på grund av brist på vatten, mat och säkerhet. I all krisberedskap gäller det att vara samövad och tillgänglig. Att ha en krisberedskap innebär att vi måste vara beredda också på de hot vi ännu inte har sett eller ens kan förstå kommer att inträffa. Att öva och göra sin del av det ansvar man har är av helt nödvändig karaktär. Vi avstår från att yrka bifall till reservationerna i vårt betänkande därför att vi vill undvika konfrontation från en i stora delar enig försvarsberedning. Vad vårt land behöver är samling – inte splittring. Detta sammantaget gör att globaliseringen blir både av ondo och av godo. Vi måste vara beredda, vi måste samarbeta och vi måste utgöra en stabil grund för den kommande framtiden. Tillsammans med våra grannländer kan vi inte bara fördubbla förmågan utan också både bredda och fördjupa vårt säkerhets- och försvarssamarbete. I detta anförande instämde , , och (alla S) samt (MP). 3 (FP) replik: Det är riktigt som beskriver i sitt anförande: Om den gemensamma socialdemokratiska och miljöpartistiska budgeten hade gått igenom i försvarsutskottet skulle det ha blivit mindre till Försvarsmaktens förbandsverksamhet. Å andra sidan skulle det ha blivit mer till förebyggande av naturolyckor. Jag tycker att det är lyckligt att den budgeten inte kommer att realiseras i det läge vi nu har. beskriver det fördjupade samarbetet mellan och som en möjlighet för oss att dela på hamnar och krigsbaser och använda dem gemensamt. Min fråga till på det temat blir: Kommer ett sådant samarbete, och möjligheten för att utnyttja svenska hamnar och krigsbaser, även att gälla för den händelse att befinner sig i krig? Det är min första fråga. Den andra frågan handlar om reservationen under punkt 4, där Socialdemokraterna tillsammans med röstar ned det förslag som vi hade enighet om i Försvarsberedningen. Det handlar om att ska anskaffa ett nytt luftvärnssystem, utöka antalet ubåtar, skaffa en ny sjömålsrobot, även markbaserad sådan, och dessutom anskaffa ytterligare Gripenplan. Försvar och samhällets krisberedskap När denna text och dessa förslag från Försvarsberedningen nu också röstas ned av Socialdemokraterna i förening i , innebär det, , att Socialdemokraterna nu har övergett överenskommelsen i Försvarsberedningen? 4 (S) replik: Jag tackar för frågan. Det känns bra att få frågan av så att vi kan utröna detta. När borgarna lade fram förslaget till reservation om att vi skulle ha detta i ett särskilt tillkännagivande till vår regering funderade jag över varför man ska göra ett tillkännagivande när man är helt överens om delar av det hela. Detta insåg majoriteten i utskottet, förstod jag när jag satt på mötet. Socialdemokraterna, var eniga om att detta fanns med redan från början. Vi var alltså, tillsammans med de sex partier som satt i Försvarsberedningen och stod bakom den, eniga om förslaget. Ändå ville ni som borgare göra ett tillkännagivande. I det sammanhanget ville vi i stället ha ett majoritetsförslag, och av detta formulerade ni en reservation. Det var så det gick till; vi ska inte dölja den sanning som ligger bakom detta. När det gäller det svenska och finska samarbetet tror jag att det är av största betydelse att vi börjar försiktigt och att vi fortsätter att bredda det samarbete som vi har åstadkommit så här långt. Jag tror att både och jag har varit uppe och tittat på Cross Border Training och sett hur det fortskrider. Det finns önskemål om att utveckla detta så att man också kan landa hos varandra. Det finns även önskemål om att göra samma saker nere i . Jag tror att man måste gå sakta fram. Steg för steg ska vi närma oss varandra. Det ska inte gå för fort. Jag tror att vi börjar med de här delarna och ser hur det hela ska se ut. Av detta kommer vi att formulera ett gott samarbete med , till att börja med. 5 (FP) replik: Sanningen, om vi ska tala om den, var att Alliansen i försvarsutskottet accepterade de förslag på ändrade skrivningar som Socialdemokraterna förde fram. Men likväl väljer Socialdemokraterna i ett sista att tillsammans med SD rösta ned Försvarsberedningens förslag. Om den här hade ställt sig bakom förslagen, , skulle de ha fått mandat och tyngd att ge den styrning som Försvarsmakten naturligtvis nu efterfrågar. Genom att rösta mot förslagen har skjutit beslutet om dem – in i en mycket mer osäker framtid. Det är nog ingen som vet, herr talman, när nästa inriktningsbeslut de facto kommer att fattas. Min fråga kvarstår: Står Socialdemokraterna bakom de förslag som Försvarsberedningen har lagt fram och som finns återgivna på s. 36 i betänkandet, eller har Socialdemokraterna nu övergett Försvarsberedningen? Försvar och samhällets krisberedskap På temat och säger att vi måste börja försiktigt. får ett tillfälle till att försöka förtydliga sig när det gäller min fråga: Är samarbetet bara avsett för fredstid, eller ska det också gälla för den händelse att och befinner sig i krig? Det är en viktig fråga, herr talman. Jag tror inte att ett försvarssamarbete som förutsätts upphöra i händelse av krig egentligen är något försvarssamarbete. Jag tror att det mer är någon sorts förvaltningssamarbete, och därmed av mycket begränsat säkerhetspolitiskt värde. 6 (S) replik: Som hörde redan i det förra inlägget står vi bakom hela det förslag som Försvarsberedningen har lagt fram till nuvarande regering och samma förslag som vi har gett till dåvarande regering – absolut. Jag har inte Försvarsberedningens rapport med mig här i talarstolen, så jag vet inte om detta står på s. 36. Men om det är detta det gäller står vi absolut bakom det. Det vi inte står bakom är att det ska bli ett tillkännagivande. Någonting som vi är överens om och som vi har lagt fram som förslag tillsammans ska inte vara ett tillkännagivande, utan det ska vara en majoritetstext. Det var förvånande att det blev en reservation av det förslag som står här och talar om just . När det gäller den finska och svenska delen har vi ett samarbete på hög nivå så här långt. Vi kommer att bredda och fördjupa detta samarbete i alla delar. Men låt oss först se efter vad det är som saknas. Vad är det som vi borde göra? Jag har redan nämnt ett par saker som jag vet att det är av största vikt att vi börjar jobba med. Låt oss se vad det kommer att innebära i förlängningen. Jag tror att det är ett fruktbart samarbete som vi kommer att ha med . Försvarsministern har varit över, och statsministern har varit över. Vi i utskottet har också varit i och diskuterat frågorna. Vi hör saker , och det är vissa vi borde ta itu med. Låt oss göra det och se vart detta kommer att leda, men låt oss inte rusa in i någonting som kommer att göra att vi måste backa sedan. Sakta och försiktigt ska vi ta ställning till varje förslag som vi får. 7 HANS (M): Ligistfasoner – så kan det beskrivas när ryska flygplan rör sig över och i närheten av och utan påslagna transpondrar. har medierna kunnat rapportera om hur civilflyget i sin närhet har sett ryska plan i luften utan att ha varit medvetna eller förvarnade om deras existens. Det finns inga rationella skäl att agera på det här viset. En allvarlig olycka riskerar att rycka allt närmare efter dessa återkommande tillbud. Försök till styrkeuppvisning, skulle en förklaring kunna lyda. Ligistfasoner en annan. genomförde försvaret en stor underrättelseoperation i . Försvarsmakten kunde senare bekräfta att det var bortom allt tvivel, eller som ÖB uttryckte det, utan att darra på manschetten, att det rörde sig om att en främmande undervattensfarkost hade kränkt svenskt territorialvatten. Även här var det försök till något slags uppvisning. Det vi ser i luften, på vattnet och under vattnet är sammantaget inte endast besvärande enskilda händelser utan symtom på något större: Vi ser en ny säkerhetspolitisk normalbild etableras i närområde. Det är det nya normala, herr talman Försvar och samhällets krisberedskap Inrikespolitiskt går i ökad utsträckning i en auktoritär riktning. Utrikespolitiskt vill man återupprätta sin stormaktsstatus, om än inte av grått sovjetiskt 1900-talssnitt utan snarare ett grällare och gällare 1800-talets Imperieryssland. Landet genomför också en omfattande modernisering av sin försvarsmakt, där det finns få tecken som tyder på avmattad takt. Leverans och förmåga kommer kontinuerligt att förstärkas in mot slutet av detta decennium och in . Det finns ett före den illegala annekteringen av och ett annat efter. gränser har ändrats i direkt strid mot avtal och internationell rätt med tvång. Till händelseutvecklingen i fråga om fientliga handlingar riktade mot ska läggas den ökade militära aktiviteten i . I och dess närhet övas det mer och genomförs större och mer komplexa övningar. ser vi också ett förstärkt underrättelsehot. Parallellt med de militära verktygen använder i ökad utsträckning det som kan kallas för mjuk makt. Det handlar bland annat om att man utnyttjar ekonomiska påtryckningsmedel för att öka sitt inflytande. Ryska mediesatsningar används för att rättfärdiga agerandet till exempel gentemot . Nästan lite handfallet har vi i väst att möta vad som kan beskrivas som rena propagandaattacker. Sammantaget är det denna nya normalbild har att ta hänsyn till när vi utformar vår försvars- och säkerhetspolitik. Det finns en bred politisk samsyn om att behöver stärka sin försvarsförmåga. Jag tillhör dem som tycker att det är bra och viktigt att vi brett politiskt står upp för en gemensam försvars- och säkerhetspolitik där så är möjligt. Det handlar nämligen om intressen. presenterade alliansregeringen förslag på satsningar för kompetent personal, modern materiel, mer övning och en ökad militär närvaro i strategiskt viktiga områden som . Försvarsberedningen ställde sig bakom Alliansens förslag. Alliansregeringen lade till en extra närtidssatsning till förbandsanslaget för bland annat stärkt incidentberedskap. Fler flygtimmar, mer tid till sjöss och mer övning har ibland beskrivits som den viktiga glasyren på kakan. Den viktigaste skillnaden mellan den S-MP-budget som har avvisat och Alliansens budget som är gällande är att Försvarsmakten inte får ökade kostnader för den höjning av arbetsgivaravgifterna för unga som regeringen hade önskat genomföra. Hade det förslaget realiserats skulle det ha inneburit ökade kostnader på någonstans mellan 150 och 200 miljoner för försvaret. Tack vare att det blir Alliansens budget som kommer att gälla kan Försvarsmakten i stället använda de pengarna till fler övningar och en ökad närvaro i . Detta är centralt för att man på kort sikt ska kunna svara upp mot den nya säkerhetspolitiska normalbilden. Genom de satsningar som görs i budgeten ökas antalet flygtimmar för stridsflyget och antalet gångtimmar för marinen och incidentberedskapen kan stärkas. Enkelt uttryckt kan det sägas att kakans glasyr ligger kvar i stället för att den skrapas av för att hantera den ökade löneskatten. Försvar och samhällets krisberedskap På materielsidan handlar det om viktiga satsningar . Vi vill långsiktigt se att försvaret tillförs 70 nya Gripen version E. Detta är tio fler stridsflygplan än vad som har beslutats. De nya Gripen E bör utrustas med långräckviddiga robotar. Dessutom ska försvaret anskaffa nytt markbaserat medelräckviddigt luftvärn. Tillsammans kommer de nya stridsflygplanen med luftvärnet att betydligt stärka stridsflygförmågan och försvarsförmåga och kapacitet i stort. Ubåtsförmågan ska förstärkas genom modernisering av befintliga ubåtar och anskaffning av två nya. För att vidmakthålla marinens ytstridsförmåga ska två korvetter av typ livstidsförlängas. Övriga materielsatsningar inkluderar bland annat nya granatkastare, nytt taktiskt transportflyg och nytt sjömålsrobotsystem. Här visar det sig att regeringen tillsammans med och inte vill avge dessa inriktningar redan nu utan föreslår avslag på Alliansens yrkanden om satsningar på viktiga materielsystem i enlighet med Försvarsberedningens förslag. kommer regering och riksdag att påbörja arbetet med ett nytt försvarsbeslut. Min förhoppning är att det blir en konstruktiv process som tar det arbete som Försvarsberedningen påbörjade vidare. Den intentionen uppfattar jag också att försvarsministern och Socialdemokraterna delar. Genom de satsningar som görs i Alliansens budget tas nu steg mot att stärka försvarsförmåga i en alltmer osäker omvärld där vi ser stora utmaningar såväl i vårt närområde som globalt. Vi utgår från verkligheten. Vi förhåller oss till det nya normala i tider av såväl internationella ligistfasoner som maktdemonstrationer i vårt närområde. 8 (SD): Jag börjar med att nämna att vi har ett särskilt yttrande under punkt 2 och att vi yrkar bifall till utskottets förslag under punkt 3 och 4. Vi har hört flera talare här tala om satsningar och vad man vill göra . En sak som saknas är pengar. De inriktningar och system som räknas upp här ligger – om vi får några pengar. har sagt nej till förslag som har kommit upp här beroende på att det inte finns några pengar. De satsningar som man gör är luft. Det finns inga konkreta satsningar.