prot · H10962 · 2014-01-29 00:00:00 — Förslag om införande av åldersgräns på solarier bereds i . Ett eventuellt riksdagsbeslut bör anstå till dess att denna beredning är klar. Kärnkraften är en viktig energikälla i . Cirka hälften av vår el produceras vid kärnkraftverken. Låt mig först konstatera att svenska kärnkraftverk har drivits under utan vare sig incidenter eller tillbud som har hotat människors hälsa. Detta är utan tvivel ett gott betyg åt säkerheten vid och säkerhetsarbetet runt kärnkraftverken. Det hindrar dock inte att det vid kontroller och vid andra tillfällen har upptäckts brister som inte borde ha funnits. fick i uppdrag att analysera säkerheten vid de svenska kärnkraftverken, eftersom reaktorerna började bli . Naturkatastrofen som ödelade kärnkraftverken i i medförde att uppdraget utvidgades till att gälla också säkerhetsutvärderingar. Resultaten av dessa visade att den tekniska säkerheten är robust men att åtgärder behövde vidtas för att stärka säkerheten vid extrema naturfenomen samt även för att förbättra förmågan att klara elförsörjning vid elavbrott och öka förmågan till haverihantering. Med anledning av resultaten har upprättat en nationell handlingsplan för hur de föreslagna förbättringarna ska genomföras 2013–2015. Tidsplanen baseras på åtgärdernas angelägenhetsgrad. Sammantaget har regeringen vidtagit en hel del åtgärder för att stärka skyddet vid kärnkraftverken. En nationell handlingsplan har upprättats. Anslagen till har ökat. Tillsynen har ökat. En ny strålsäkerhetslagstiftning är under beredning. Det fysiska skyddet runt anläggningarna förstärks. Ytterligare utredningar arbetar vidare med de frågor som återstår att genomföra till följd av tidigare genomgång av säkerheten. Den redan goda säkerheten är således på väg att bli ännu bättre. En motion handlar om att regeringen genom ett ägardirektiv till ska ställa krav på säkerhetsarbetet vid kärnkraftsanläggningarna. Då är en kontrollmyndighet med bland annat just detta uppdrag finns det inget behov av att ytterligare en instans ställer liknande krav. I sak är det oväsentligt om regeringen direkt via ägardirektiv eller indirekt via myndighetsinstruktion ställer kravet. Producenterna av kärnkraftsel betalar en så kallad kärnavfallsavgift som är avsedd att täcka kostnaderna för hanteringen av det avfall som anläggningarna genererar. Dagens system innehåller vissa oklarheter och begränsningar av hur avgiftsmedel får placeras och vilket underlag för beräkning av de framtida kostnaderna som får användas. Därför gav regeringen i uppdrag att se över regelverken för kärnavfallsavgiften. Detta har resulterat i en rapport som överlämnades till regeringen . En av rapportens slutsatser är att nivån på dagens avgift är till fyllest. Rapporten är ute på remiss, och remisstiden går ut . Också den här frågan är således under beredning. En motion behandlar regelverket vid installation av el. Ansvarig vid installation av el måste ha behörighet för detta. Denne kan dock lämna över själva arbetet till utbildade yrkesmän. Regeringen har tillsatt en utredning som ska förbättra dagens regelverk ur flera aspekter. Utredningsuppdraget ska vara klart . Därför är den förändring av regelverket som motionären hänvisar till att betrakta som temporär. Även har motioner om restriktioner vid användandet av fyrverkerier väckts. Jag finner ingen anledning att ändra ståndpunkt . Jag har fortsatt förtroende för att villkoren när kommunerna ger tillstånd till fyrverkerier är sådana att olägenheter minimeras och att de utformas med tillbörlig hänsyn och omsorg. Det finns heller inget som tyder på motsatsen. Som jag sade är användningen av fyrverkerier koncentrerad till ett fåtal , som nyår och . Generellt sett är olägenheterna med fyrverkerier därför små. Det förbud som vissa motionärer vill införa ska ställas mot den glädje och det nöje som fyrverkerier medför. Något generellt förbud, ens med vissa undantag, är jag inte beredd att medverka till. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer i betänkandet. 7 (S) replik: Jag väntade faktiskt in i det längsta med att begära replik med anledning av anförande. Jag ville först höra hur mycket han nämnde om just elsäkerheten. När det gäller den andra delen om tillbud har vi nog en något annan syn på vad som skulle kunna vara allvarligt eller inte i fråga om det som har hänt historiskt. Jag vill ta upp elsäkerheten och fråga Abdirizak Waberi hur ni har resonerat i alliansgruppen eftersom du har varit sammanhållande i dessa frågor, om jag har förstått det rätt. Det nya förslaget som har drivit igenom kommer att urholka dagens regelverk, och detta område blir i princip helt avreglerat med allt vad det innebär. Därför är frågan varför man ändrar förordningen nu när det finns en pågående utredning som ska lämna sitt förslag , som Abdirizak Waberi nämnde i sitt inlägg. Det nya förslaget, som man av någon anledning har forcerat fram, kommer att innebära att mer eller mindre seriösa och oseriösa aktörer kommer att kunna vara ansvariga för att installationer godkänns. Jag undrar hur ni har resonerat kring detta. Det finns en utredning. Varför accepterar man en ändring av regelverket och sedan säger att det ska vara ett tillfälligt regelverk? Jag får inte riktigt ihop detta. Därför skulle jag vara mycket tacksam om jag får en förklaring till det. 8 ABDIRIZAK WABERI (M) replik: Som du säger, , är det riktigt att en utredning pågår och att vi ska invänta den. Beträffande säkerheten kvarstår förhållandena när det gäller anställningar och så vidare i regelverket. Det som har hänt är att detta övergångsarbete har lett till en ändring i föreskrifterna för att de ska anpassas till nya arbetsformer på arbetsmarknaden. Ändringen i föreskrifterna anpassar installationsarbetet till dagens företagande och de regler som gäller för arbetsmarknaden utan att säkerheten åsidosätts. Det innebär att allt installationsarbete ska utföras av en installatör eller under dennes tillsyn. 9 (S) replik: Enligt uppgifter som jag har fått från säkra källor finns det ett behov av 5 000–6 000 behöriga installatörer. Det finns ca 40 000 behörigheter utfärdade, vilket kan ge ett stort antal personer som skaffar sig exempelvis F-skattsedel och sedan blir konsulter med uppdrag att godkänna installationer som i princip vem som helst kan genomföra i och med detta regelverk. Jag tolkar tyvärr detta som att förslaget är ett sätt att pressa ned lönerna, och jag kan tänka mig att det blir resultatet om man nu släpper loss regelverket helt utan krav på behörighet. Det luktar lönedumpning, och jag är lite rädd för att det därför inte har mött något motstånd från den politiska majoriteten. Men rätta mig gärna om jag har fel. Jag är mycket tacksam om jag har fel, men det verkar tyvärr inte så. Det finns alltså ett behov av 5 000–6 000 behöriga installatörer. Om det är någonting annat som ligger bakom detta får ni gärna meddela mig och alla åhörare det direkt. Jag får en stark känsla av att det ligger någonting annat bakom detta. Men jag är lyhörd och tacksam om jag får ett klarläggande. 10 ABDIRIZAK WABERI (M) replik: Marknaden ser olika ut under olika tider. Vi kommer alltid att behöva yrkesmän som kommer att utföra dessa installationer. Huvudprincipen är att det alltid ska finnas ett anställningsförhållande. Det är alltid en person som har kunskaper om detta som ska göra tillsynen så att det ska vara en större trygghet för konsumenterna. Det innebär att vi alltid står på konsumenternas sida som vi måste se att arbetsmarknaden ser annorlunda ut än den gjorde tidigare. Men jag inväntar den utredning som ska komma. 11 (FP): Mitt anförande kommer att koncentreras på säkerheten vid de svenska kärnkraftverken. Kärnkraften är en klimatsmart och mycket kostnadseffektiv energikälla i vårt land och svarar för mellan av den sammanlagda elproduktionen. Men det går inte att blunda för att kärnkraften också utgör en potentiell olycksrisk med svåra konsekvenser som följd. Den moderna historien visar ett antal exempel på detta. innebär den centraliserade energiproduktionen från kärnkraftverken naturligtvis också en sårbarhet sett utifrån det sammanlagda samhällets robusthet. tog sig ett sjuttiotal personer in på och Forsmark. Detta var pinsamt för de myndigheter som upprätthåller säkerheten vid våra kärnkraftverk och ställer krav på dem som driver dessa verk. Men det var inte bara enkelheten i detta inträngande som slog oss som såg stegar resas mot stängsel och hur människor klättrade över mer eller mindre obehindrat. Vi slogs också av att det inte fanns någon förvarning om denna förestående attack från sida, trots att det var ett sjuttiotal personer involverade som kom från flera olika länder i . Rimligen borde denna manifestation, eller vad vill kalla den, ha föregåtts av mängder av samtal, kontakter, mejl och annat. Men likväl inträffade detta som en blixt från en klar himmel. var det och inte någon terroristorganisation, och uppenbarligen var det inte heller fråga om att hade infiltrerats av mer illasinnade krafter. Men det kunde ha förhållit sig annorlunda. Det som hände blottade ett antal brister när det gäller svensk kärnkraftssäkerhet. Bland annat saknades flygförbudszoner över de svenska kärnkraftverken. Detta valde att markera mot vid en ytterligare manifestation då man flög med en skärmflygare in över kärnkraftverket i och släppte ballonger. Det saknas dessutom bindande nationella direktiv för hur våra polismyndigheter ute i landet ska svara för säkerheten vid kärnkraftverken. Det finns inte heller någon del i det svenska underrättelseväsendet som har uppgiften att särskilt ansvara för hot mot kärnkraftsanläggningar. Som Abdirizak Waberi har påpekat pågår det nu arbete på många fronter, både inom regeringen och bland våra ansvariga myndigheter. Detta är bra. Inte minst detta år har en väsentlig nyhet tillkommit som har inneburit en bättre beredskap, nämligen att Försvarsmakten ska kunna ställa medeltunga helikoptrar till förfogande för insatser av den nationella polisiära insatsstyrkan. Detta är ett stort framsteg. kan vi konstatera att det nu med regelbundenhet genomförs övningar som handlar om att stärka vår beredskap just vid olyckor i samband med kärnkraftverken. Detta är bra, men det krävs naturligtvis mycket mer. Socialdemokraterna har en reservation, nr 2, som handlar om att man ska slå fast i ägardirektiv att säkerhetsarbete alltid ska gå före vinst. Jag uppfattar detta som ett feltänkande från Socialdemokraternas sida, herr talman. Näringsverksamhet kan naturligtvis aldrig bedrivas utan ett vinstintresse. Det är en paradox att tro att enskilda företag enbart skulle agera utifrån samhällsnytta och inte se till möjligheterna för avkastning på det egna kapitalet. Dessutom är förslaget att uttrycka detta i ett ägardirektiv begränsande. Det kommer i så fall bara att träffa de kärnkraftverk där staten har möjlighet att formulera ägardirektiv, men inte industrin i övrigt. Det som är det allra värsta är att med en sådan här svepande formulering om att säkerheten alltid ska gå före vinst tillskapar vi en sorts omvänd bevisbörda. Det är inte längre svenska politiker som genom rättsregler eller svenska myndigheter som genom föreskrifter berättar för människor hur verksamheten ska bedrivas, utan i stället lägger vi bollen i knät på industrin och säger: Kom inte till oss och redovisa någon vinst om ni inte har gjort precis allting som krävs för säkerheten vid kärnkraftverken! Det kanske är politiskt klurigt att formulera sig på det sätt som man gör i reservationen, men det är inte ett exempel på den rättssäkerhet som brukar prägla kammarens arbete. När det gäller elsäkerheten kan man konstatera att det nuvarande systemet uppenbarligen inte är tillfredsställande. En enda enskild elinstallatör kan ha ansvaret för att övervaka hundratals personer spridda över hela landet som installerar el av olika slag. Det är bland annat mot bakgrund av detta som det nu sker en översyn av föreskrifterna. Som har sagts består kontrollen fortfarande. Det enda detta handlar om är att det finns en möjlighet att göra undantag när det gäller det tidigare kravet på att den som installerar och den övervakande elinstallatören är anställda i samma företag. Detta, herr talman, förklarar väl för oss alla att det här också handlar om en del fackliga intressen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 12 (MP) replik: Det är både befriande och otroligt beklagligt att höra säga att säkerheten inte ska gå först. Säkerheten måste gå först i alla lägen när det gäller kärnkraft. Vi kan bara föreställa oss den typ av olyckor som skulle kunna inträffa i eller i vår närhet om en kärnkraftsolycka skulle inträffa. Jag tog upp ett par exempel själv – Tjernobyl, och så vidare. talar om vinsten kopplad till säkerheten. stängdes O1 på grund av en oljeläcka i en ventil. Återigen fick man stänga ett kärnkraftverk. Som vanligt säger ledningen: Det här är ingen fara. Det här löser vi! Men jag tror att vi har hört andra diskussioner just om O1:an i . Det intressanta är dels synen på säkerhet, dels att man på något sätt försöker mota de alternativa energikällor som finns. Det var en bra diskussion mellan och i Agenda . Jag tycker att det på ett bra sätt tydliggjorde hur man kör den enda vägens politik när det gäller energipolitiken; det är kärnkraft fullt ut. Man vägrar totalt att släppa in något annat. har regeringen gett möjlighet att öppna nya kärnkraftverk om så skulle vara fallet. Jag skulle vilja att säger några fler ord om säkerhet kopplad till vinst. Hur kan du resonera som du gör? 13 (FP) replik: Kärnkraftssäkerhet är en otroligt viktig fråga. Det var därför, herr talman, jag ägnade huvuddelen av mitt anförande just åt att diskutera denna problematik. Jag vidgår också att här finns brister. Tyvärr har de funnits , så jag tror att det politiska ansvaret för detta möjligen är delat av oss alla i den här kammaren. Det som och reservation 2 försöker göra är försåtligt. Det är nämligen att inte berätta för näringsidkarna eller dem som driver kärnkraftverken vilka konkreta krav som ska gälla för säkerheten. Så har vi ju alltid gjort tidigare. Det är som i detalj berättar hur verksamheten ska bedrivas och vilka sanktioner som ska sättas in om det sker misstag. Denna formulering är gjord för att undgå ett politiskt ansvar. Man lägger bollen i knät på industrin och säger: Ni har att alltid bevisa att ni har prioriterat säkerheten före ekonomin. Det är, enligt min mening, att skapa en omvänd bevisbörda. Den enskilde ska inte längre bevisa att han eller hon har gjort och uppfyllt det som lagen föreskriver, utan den enskilde ska visa att han eller hon har gjort allting som över huvud taget någonsin går för att undvika olyckor, misstag eller annat. Att ställa dessa krav på en verksamhet – oavsett om det handlar om kärnkraftsindustri, om dem som driver kollektivtrafik eller om vilket företag som helst – är inte i överensstämmelse med de rättstraditioner som har. Vi har expertmyndigheter. De vet i detalj vad som krävs för att verksamheterna ska bedrivas på ett säkert sätt. Se då till att de utfärdar de föreskrifter som behövs för att åstadkomma detta! 14 (MP) replik: Vi är nog rätt överens, , om att expertmyndigheterna ska vara dem som talar om det. Men du gör detta till en politisk fråga, och du gör det till en teknisk fråga. Socialdemokraterna får svara för sig eftersom du angrep dem. Men hela frågan blir teknisk när du på ett intellektuellt sätt försöker förklara att det inte är företagen utan någon annan som ska sköta säkerheten. Man måste väl ändå skilja på kärnkraftverk och eller något annat företag, vilket som helst. Om en olycka inträffar på ett vanligt svenskt företag kan man hantera det på något sätt. Men det blir svårt att hantera en kärnkraftsolycka. Den kan man inte bara vifta bort. Därför blir säkerheten helt central när vi pratar kärnkraftverk. Du ställer de här sakerna mot varandra. Hela ditt tal bygger på det, och då blir det en teknisk fråga. Det är det som jag tycker blir stötande, . Ni förordar som parti kärnkraften före allting annat, men det är i och för sig en helt annan diskussion. Från sida vill vi kraftigt markera att säkerheten går först. Den går först, den går först och den går först. Du gör detta till en teknisk fråga och en politisk vinkel, vilket jag tycker är otroligt olyckligt. 15 (FP) replik: Jag vet inte vem som är bäst på att göra de politiska vinklingarna just . Jag kanske inte känner mig som den mest utpekade just där. Jag kan konstatera att den politiska oppositionen här försöker ställa ett abstrakt krav som inte är kopplat till några konkreta villkor för verksamheten utan som är svepande. Man säger: Oavsett vad kommer säkerheten före pengar. Jag tror att det i praktisk mening är så . Och jag vill tro, herr talman, att det finns särskilt långtgående ansvar just när det gäller drift av kärnanläggningar. I juridiken talar man om strikt ansvar, och jag föreställer mig att det finns ett sådant just när det gäller kärnkraftverken. Jag försöker fånga upp den djupare problematik som finns med att uttrycka sig på det sätt man gör när man säger att säkerheten alltid ska gå före vinst. Man gör det dessutom i ett ägardirektiv, vilket innebär att det bara drabbar vissa företag och inte andra med de påföljande konkurrensnackdelar som det innebär. Jag är inte säker på att är mottaglig för det här argumentet. Det är viktigt att samhället, och myndigheterna ställer kraven och att enskilda vet vilka krav som gäller och kan leva upp till dem. Men att därifrån gå till att säga att säkerheten alltid ska komma före vinsten är inte ett sätt att höja säkerheten. Det, , är bara ett sätt att försöka undgå politiskt ansvar, ingenting annat. Vad sedan beträffar energipolitiken i stort kan jag konstatera att den regering som sitter har skapat goda möjligheter för etablering av nya vindkraftverk. Likväl, at the end of the day, är det fortfarande så att vindkraften i jämfört med vattenkraften och kärnkraften står för en försvinnande liten andel av vår elproduktion. Vi behöver vara realister. 16 (S) replik: Helt plötsligt blev det energipolitisk debatt i replikskiftena. I det sammanhanget kan jag säga att det finns alternativ. Ett projekt i ska motsvara båda reaktorer vad gäller vindkraft. Då fick jag det sagt. Det finns möjligheter, . Jag tycker att gjorde en oerhört bra och klok inledning av sitt anförande. har visat prov på sin klokhet. Men sedan vet jag inte vad som hände. Någonstans på vägen försvann mycket av det kloka budskapet. Liksom reagerade jag på det här med vinstdrivande företag. Det var också delvis därför jag tog replik. Det är väl klart att det här inte är vilken verksamhet som helst. En kärnteknisk anläggning kan man inte jämföra med bussbolag, taxibolag eller vad det nu var sade – jag får titta i protokollet sedan. Det är en väsentlig skillnad mellan produktion av kärnkraftsel och all annan verksamhet. Ett ägardirektiv ger också en tydlig markering om en medvetenhet från statens sida gentemot . I motionen 2013/14:Fö221 står det att det är angeläget att regeringen genom ägardirektiv till slår fast att säkerhetsarbetet måste gå före vinst. Jag förstår inte riktigt varför det skulle vara så konstigt med en sådan formulering. Det borde vara en självklarhet. Vad gäller elsäkerheten tydliggjorde hur i varje fall han har resonerat när han sade att det handlar om fackliga intressen. Då förstår jag hur man har tolkat det här. Det är alltså fråga om en liberalisering av regelverket. Han hänvisar till att det pågår en utredning. Varför då inte vänta på utredningen? Det är det vi har efterfrågat. 17 (FP) replik: Jag är inte säker på att förändringarna när det gäller elsäkerheten bottnar i någon liberalisering. Jag tror att de bottnar i modernisering. Väldigt många av dem som sysslar med den här typen av arbeten är egenföretagare eller jobbar i mycket små företag. Har man en regel att den som är elinstallatör och tillsynsansvarig måste vara anställd i samma företag som den som utför arbetet innebär detta naturligtvis viktiga begränsningar, inte minst för små och medelstora företag. Jag kan bara konstatera att de interimistiska ändringar som gjorts inte har förändrat förhållandet att det fortfarande ska finnas en person som utövar tillsyn. Dessutom ska denne numera dokumentera detta arbete på ett tydligt sätt, så att man om misstag begås kan se vem som har ansvaret. Det är en nyhet som jag tror gagnar elsäkerheten. Låt mig gå över till den andra frågan. Jag medger att vissa verksamheter i vårt samhälle är förenade med sådana risker att det ska finnas mycket långtgående ansvarsförhållanden. Jag tror att sådana gäller för våra kärnkraftverk. Vi har diskuterat skadeståndsskydd i händelse av olyckor med mera. Det är förhållanden som inte gäller för annan företagsamhet. Men jag tror likväl att det är ett misstag att sluta upp att från det allmännas sida ställa krav på säkerheten och i stället säga: Ni får tänka ut hur er verksamhet ska skötas så att det inte sker några som helst olyckor, och om det sker en olycka och vi ser att ni har tagit ut vinst blir ni automatiskt skyldiga. Detta är att flytta över ansvaret på de enskilda företagen. råkar vara statligt ägt, men det finns enskilda företag i den här branschen också. Jag tror inte att man vinner något i form av säkerhet på detta, herr talman. Jag tror att det bara handlar om att undgå politiskt ansvar. 18 (S) replik: Det går en tydlig skiljelinje mellan våra respektive tolkningar av det här. Vad vi säger är: Säkerhetsarbetet och säkerheten måste gå först – punkt! är statligt ägt, och vi har möjlighet att påverka där – punkt! Jag vill ändå gå tillbaka till elsäkerheten. Vi gör olika tolkningar även där. Med de nya reglerna kan ett storbolag – vi behöver inte namnge det; det finns ett antal storbolag – ha en enda behörig person som kan godkänna icke behörigas installationer. Det låter som att det kan bli vilda västern av detta. talade om fackliga intressen i ett replikskifte. Jag blir oroad om det är det som driver att man inte kan stoppa processen. Det handlar om säkerhet, om människors säkerhet. Det handlar om att inte ha ett system som innebär att vem som helst ska kunna göra saker och sedan ha någon där uppe i ett bolag eller vad det kan vara som godkänner det hela. har man ett bra system. Hos oss har vi till exempel själva dragit rör i väggarna. Sedan har jag anlitat en elfirma som kommit dit, dragit ledningarna och kopplat in det hela. Det finns möjligheter . Det är absolut inga problem. Det bekymrar mig, herr talman, när säger att det skulle vara fråga om vissa specifika intressen. Må så vara hänt om det är det, för jag vet att de fackliga organisationerna ser till medlemmarnas och allas bästa vad gäller elsäkerhet. Det tycker jag hedrar dem. Där ser jag inget motsatsförhållande. Men jag är som sagt rädd att det finns en tanke bakom det här: att släppa det fritt, låta det som är reglerat eller har varit det vara avreglerat och låta marknaden lösa resten. Marknaden klarar inte det. Det tror inte jag. Sedan är frågan hur många andra som kommer att stryka med för att man gör en sådan här chansning inom elsäkerheten. Jag tycker att det är fel, herr talman, och vi står fast vid vår reservation. 19 (FP) replik: Jag tror att det var som sade att intresset aldrig ljuger. Det är bra att erkänner att det naturligtvis också finns fackliga synpunkter i grunden. Sedan beklagar jag att uppenbarligen inte har läst underlaget från den ansvariga myndigheten, som säger att en elinstallatör med dagens regelsystem kan ha tillsyn över hundratals människor ute i landet som kan befinna sig från den plats där elinstallatören själv arbetar. Är det ett tillfredsställande system? Nej, herr talman, jag tror inte att någon håller med om detta. Vad sedan gäller frågan om ägardirektiven, som uppenbarligen är besvärlig, blir efter dagens votering svaret skyldig: Hur ska vi bete oss med annan verksamhet som bedrivs i vårt samhälle och som också är potentiellt mycket riskfylld?