prot · H20927 · 2014-11-26 00:00:00 — Den växer för att de europeiska medborgarna vill ha mer av ett mellanstatligt samarbete. De vill inte ha den överstatlighet som och övriga partiföreträdare för de andra partierna här står för. Det är en utveckling som jag välkomnar. Det finns även partier som inte är nationalistiska eller EU-kritiska som lyssnar på den opinionen. Ta till exempel Tories i . Det är en väldigt glädjande utveckling som jag och mitt parti välkomnar. talar här om det ekonomiska utbyte som svenska företagare har med de tre länderna, , och . Jag vet inte hur jag i debatten har konstaterat att mitt parti ställer sig bakom ett frihandelsutbyte med de tre länderna. Men det är inte vad associeringsavtalen berör, och det är framför allt inte vad avtalen kommer att leda till i förlängningen. De kommer i förlängningen att leda till kandidatstatus och därefter medlemsstatus. När de tre länderna blir medlemsstater i unionen kommer det också att leda till att sammanhållningspolitiken i unionen gör att vi kommer att behöva betala ännu mer som medlemsavgift till unionen. De skattemiljarderna kommer att gå till de länderna och andra fattiga korrupta länder i unionen. Det kommer att urgröpa svensk välfärd ännu mer. Låt mig erinra om att det var egen finansminister som konstaterade att ladorna är tomma. Men det vill man inte lyssna på när det gäller EU. När det gäller EU kan man skyffla i väg skattemiljarderna gång efter annan. Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemen-skapen och deras medlemsstater och , Republiken samt Avslutningsvis sade att dessa länder utmålas som korrupta. De utmålas inte. Det är ett faktum. har konstaterat att är på plats 3, i princip det minst korrupta landet i världen. är på plats 55, på plats 102 och är på plats 144. 31 (S) replik: Diskussionen om överstatlighet och federalism i debatten är värd några särskilda ord. har utmålat samtliga övriga sju partier i som federalister. Han sade talade bland annat tidigare i debatten om och andra federalistiska partier här i . Det enda parti, , som jag möjligen har uppfattat som att de gör anspråk på att vara federalister i den här är . Sätter vi dem i ett EU-perspektiv vet jag inte ens om de kan uppfattas som så särskilt federalistiska. För oss socialdemokrater är EU-samarbetet ett samarbete mellan nationer, och det vill vi att det fortsatt ska vara. Däremot är vi för överstatlighet. Det är nämligen skillnad på överstatlighet och federalism. Överstatlighet handlar om att länder sluter sig samman och bestämmer: De här sakerna ska vi bestämma om tillsammans. Det vi kommer överens om där och ska vi allihop följa. Att besluta tillsammans innebär att man matematiskt möjligen kan visa att man på ett sätt har mindre inflytande, men man gör det med många andra. är den massa som man har inflytande över långt mycket större, och det väljer att bortse ifrån i sitt synsätt på EU. Denna debatt handlar om hur vi ska fortsätta att bygga ett som utvecklas och där välstånd och demokrati kan nå fler människor – ett där vi kan komma till rätta med just de problem med korruption som pekar på. Vi löser inte detta genom att säga: Vi stänger gränserna, vi ska inte hjälpas åt och vi väljer att bortse från det här därför att det är jobbigt. Det är genom samarbete vi löser det. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.) § 6 Proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val (vilande grundlagsbeslut, m.m.) betänkande 2014/15:KU2 Proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val (vilande grundlagsbeslut, m.m.) (prop. 2013/14:48 delvis) 32 (S): Proportionell fördel-ning av mandat och förhandsanmälan av partier i val (vilande grundlagsbeslut, m.m.) KU2 handlar om proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val. Det är ett enigt betänkande där föreslås att slutligen anta en vilande grundlagsändring i regeringsformen, att anta förslaget till lag om ändring i vallagen samt att avslå en motion som gäller ikraftträdande av en bestämmelse i lagen. Det råder ingen oenighet avseende förslagen, men betänkandet innehåller flera frågor som har berörts och som är komplicerade. Det är därför på sin plats med en kort redogörelse för dessa förslag, dels för riksdagsledamöterna, dels för andra människor som följer dessa frågor, så att de känner till vilka grundlagsändringar det handlar om. Det första förslaget är ett vilande förslag. Det innebär ändringar i regeringsformen som är föremål för ett slutligt beslut. Förslaget går ut på att säkerställa att mandaten i fördelas proportionellt så att fördelningen speglar hur väljarna har röstat. Förslaget innebär ändringar som gäller återföring av mandat och att den jämkade uddatalsmetoden ska tillämpas med 1,2 som första delningstal i stället för med 1,4 som har gällt . Om ett parti vid fördelningen av fasta valkretsmandat har fått fler mandat i hela riket än vad som motsvarar en proportionell representation i för partiet ska överskjutande mandat återföras och fördelas mellan de övriga partierna. Ändringen ökar graden av proportionalitet. Detta gynnar småpartier, som med färre röster kan få fler mandat. Det finns även partier som ställer upp i val men inte lyckas nå upp till procentspärren till . Dessa röster fördelas i stället mellan de partier som kommer in i . Efter att partier har passerat procentspärren till fördelas väljarnas röster proportionellt. Syftet med förslaget är alltså att nå en mer exakt fördelning av mandaten. Vidare finns en ändring som innebär att så snart ett parti har fått precis så många mandat som det ska ha vid en riksproportionell fördelning får partiet inte delta i fördelningen av utjämningsmandat. På så sätt blir inget parti överrepresenterat vid fördelningen av de fasta mandaten. Ett annat ändringsförslag innebär att mandaten fördelas mellan partier som i förväg har anmält sitt deltagande i valet. Någon sådan anmälan krävs inte . Vidare tas definitionen av ”parti” bort ur regeringsformen utan att det medför någon ändring i sak beträffande möjligheterna för exempelvis en väljargrupp att ställa upp i val utan att ha organiserat verksamheten på ett sådant sätt att kraven för att vara en juridisk person är uppfyllda. I betänkandet behandlar utskottet också föreslagen proposition om ändringar i vallagen. Utöver de ändringar som gäller närmare bestämmelser i förhållande till de föreslagna ändringarna i regeringsformen föreslås vissa ändringar i vallagen. Det handlar bland annat om samtycke till kandidatur, det vill säga att den som kandiderar för ett parti som har anmält sitt deltagande i ett val skriftligen ska ha godkänt och samtyckt till kandidaturen. Det gäller också partisymboler på valsedlarna, där en registrerad partibeteckning får innehålla en partisymbol. Det gäller också ändrad valkretsindelning i , frivillig valkretsindelning i landsting och en ökad frihet vid valkretsindelning i kommuner. Proportionell fördel-ning av mandat och förhandsanmälan av partier i val (vilande grundlagsbeslut, m.m.) Vidare föreslås ändringar som gäller mandatfördelning och proportionalitet i val till kommunfullmäktige och samt till , huvudsakligen på sätt som har anförts gällande . Samtliga ändringar föreslås träda i kraft och tillämpas första gången vid ordinarie val till , kommunfullmäktige och . Dessutom behandlas i betänkandet en motion som har väckts med anledning av propositionen. Motionen innebär att de föreslagna reglerna om ändrade valkretsar i ska gälla från i stället för , som det föreslås i propositionen. Föreslagen lagändring i propositionen innebär att vid ett eventuellt omval eller extra val ska de nuvarande föreskrifterna om valkretsindelning tillämpas. På så sätt får motionen anses vara tillgodosedd, och utskottet föreslår att avslår motionen. Jag, liksom utskottet, välkomnar förslagen och anser att de är behövliga. Lagändringarna är förenliga med demokratin och med principen att på valdagen är vi alla lika i både människovärde och i röstvärde. Mot bakgrund av anförandet, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets betänkande nr 2. I detta anförande instämde och (båda S). 33 (M): Ett proportionellt valsystem vilar starkt på principen att mandat fördelas utifrån hur väljarna faktiskt har röstat. Vi har i vårt land haft proportionella valsystem i någon form i olika folkvalda församlingar . Generellt kan sägas att de har tjänat sitt syfte väl. Med undantag av valet till 1988 har det inte förekommit några större avvikelser. Det har inte förekommit några avvikelser alls förrän just vid valet . Då kunde man se relativt stora avvikelser från principen om riksproportionalitet. Det var fyra mandat som fördelades fel sett till hur de egentligen skulle ha fördelats om man skulle ha upprätthållit en strikt proportionalitet. Vi har kunnat se en liknande utveckling i kommuner och landsting. Detta är givetvis en följd av att fler partier deltar i valen och tar plats i de folkvalda församlingarna. Det finns därför behov av att reformera, och det är det man har sett från regeringens sida. I det betänkande som ligger på vårt bord finns en rad förslag för att tillförsäkra en proportionell fördelning av mandat i såväl riksdag som kommuner och landsting. När det gäller riksdagsmandaten har vi tidigare hört här att man exempelvis inför regler om återföring av fasta mandat. Det innebär att om ett parti får fler mandat än vad det skulle ha fått enligt en proportionell fördelning ska dessa mandat återföras och fördelas bland de andra partierna. Likaså ska ett parti som redan har uppnått en proportionell fördelning av mandaten när de fasta mandaten har tilldelats inte få vara med i utdelningen av utjämningsmandaten. Vi ska också fördela det första mandatet med delningstalet 1,2 i stället för dagens 1,4. Dessa regler ska garantera att det inte sker någon överrepresentation i förhållande till riksproportionaliteten. Proportionell fördel-ning av mandat och förhandsanmälan av partier i val (vilande grundlagsbeslut, m.m.) Förslaget innebär även att snarlika bestämmelser införs i kommuner och landsting, vilket tidigare talare sa. Det handlar om system för fasta mandat och utjämningsmandat i kommuner och landsting som är indelade i valkretsar. Men det handlar också om regler för återföring av mandat och ett ändrat delningstal vid beräkning av det första mandatet. Förhoppningen är att representationen i de folkvalda församlingarna ska återspegla väljarnas vilja på ett tydligare sätt. Det finns mycket intressant att säga i ärendet, men betänkandet är framför allt ett vilande förslag. Det har också debatterats i kammaren tidigare. Jag väljer därför att sätta punkt med detta och yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 34 (C): betänkande har en lång rubrik: Proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val (vilande grundlagsbeslut, m.m.). Men den långa rubriken täcker ändå inte in flera frågor i samband med förberedelser av val som finns med i det riksdagsbeslut som vi ska ta . Mitt inlägg i debatten är ett försök att hjälpa till med information om de viktiga förändringar som sker i vallagstiftningen och som ska tillämpas första gången vid val till , till landstingen och regionerna och till kommunerna. Först vill jag tala om proportionell fördelning av mandat. De fördelningsregler som har tillämpats i valen med den så kallade jämkade uddatalsmetoden och 1,4 som delningstal har inte lett till fullständig proportionalitet. Några partier har fått fler och några partier har fått färre mandat i än de skulle ha fått vid fullständig proportionalitet med väljarnas röstfördelning. För att rätta till detta och för att få den fulla proportionalitet som vi vill ha ändras nu delningstalet till 1,2. Reglerna för utjämningsmandat ändras också så att även tilldelade utjämningsmandat kan återföras för att uppnå den fulla proportionaliteten. En annan viktig nyhet är att systemet med utjämningsmandat även ska införas i valkretsindelade kommuner i fortsättningen. Det kommer att genomföras på samma sätt och med samma metod för full proportionalitet som i riksdags- och landstingsval. Nytt är även att mandat endast kommer att tilldelas partier som i förväg har anmält sitt deltagande i val. För att kunna bli valda för ett parti måste kandidaterna dessutom vara anmälda av partiet i förväg. Detta för att personer som inte tillfrågats och i förväg skriftligt godkänt sin kandidatur inte ska kunna bli invalda. Det har som bekant varit ett problem. Vid riksdagsvalet kommer en ny valkretsindelning att tillämpas , i . I lagtexten räknas det upp vilka kommuner som ingår i de nya valkretsarna för riksdagsval och som länet delas in i. En viktig nyhet är också att varje landsting eller region kommer att vara en enda valkrets i landstings- och regionvalen om inte eller regionen beslutar att man ska vara indelad i två eller flera valkretsar. Detta är en viktig nyhet. Även för kommunerna sker en förändring i reglerna om valkretsindelning. har en kommun med fler än 6 000 röstberättigade haft rätt att göra en indelning i valkretsar, och kommuner med fler än 24 000 röstberättigade har varit tvingade att ha en indelning i två eller flera valkretsar. Enligt de nya reglerna är en kommun normalt en valkrets. Men kommuner med 36 000 eller fler röstberättigade får, om kommunfullmäktige beslutar det, delas in i valkretsar. Tilläggas ska dock att det när det gäller antalssiffrorna finns vissa möjligheter till undantag, vilket framgår av lagtexten. Proportionell fördel-ning av mandat och förhandsanmälan av partier i val (vilande grundlagsbeslut, m.m.) Ytterligare en nyhet handlar om möjligheten att i fortsättningen också trycka en partisymbol på valsedlarna. Syftet är naturligtvis att undvika förväxling av valsedlar. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.) § 7 Ett stärkt konsumentskydd vid automatisk avtalsförlängning Ett stärkt konsument-skydd vid automatisk avtalsförlängning betänkande 2014/15:CU4 Ett stärkt konsumentskydd vid automatisk avtalsförlängning (prop. 2013/14:242) 35 (M): På bord ligger ett förslag om en ny lag som handlar om ett problem som många kan känna igen. Lagen som kommer att heta lag om konsumentskydd vid automatisk avtalsförlängning tar sikte på situationen att konsumenten har träffat ett avtal som sträcker sig över . Det är vanligt att man gör det. Till exempel kan man skaffa ett medlemskap i ett gym eller ett abonnemang på mobiltelefoni eller bredband . Det är alltså ett så kallat tidsbegränsat avtal. I avtalet stadgas ofta att det kommer att förlängas automatiskt om man inte säger upp det inom . eller är det lätt att glömma bort att man ska säga upp avtalet innan det löper ut. Man kan också ha ganska många sådana avtal . Och när man väl har fått en faktura på en ny avtalstid är det kanske för sent att säga upp avtalet. Detta har varit ett problem för många konsumenter, och har fått ta emot många klagomål . har vi alltså ett förslag som innebär att näringsidkaren blir skyldig att påminna konsumenten om att avtalet kommer att förlängas om det inte sägs upp. Påminnelsen ska ske skriftligen och senast en månad innan avtalet ska sägas upp. Om näringsidkaren inte gör detta har konsumenten rätt att säga upp avtalet. Det är en mycket bra förändring för konsumenten. Den tidigare alliansregeringen genomförde flera åtgärder för att stärka konsumentskyddet, och förbättringar har skett när det gäller konsumentsäkerhet. Vi har till exempel stärkt kraven på sms-låneföretagen, gjort det enklare att byta mobiloperatör och infört krav på godkännande vid köp av finansiella tjänster. Detta är ännu en proposition från alliansregeringen om att ytterligare förstärka konsumentskyddet. Jag yrkar alltså bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. Ett stärkt konsument-skydd vid automatisk avtalsförlängning (Beslut fattades under § 16.) § 8 Lagvalsregler på civilrättens område – I- och II-förordningarna betänkande 2014/15:CU5 Lagvalsregler på civilrättens område – I- och II-förordningarna (prop. 2013/14:243) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 16.) § 9 Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott betänkande 2014/15:JuU2 Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott (prop. 2013/14:237) 36 (SD): Det är inte första gången som frågan om hemliga tvångsmedel tas upp i kammaren. Det lär inte heller vara den sista. inställning är i princip densamma . De förändringar som har skett är positiva. Det finns en del positiva förändringar i betänkandet och i propositionen som är bakgrund för betänkandet. Men det ska konstateras att hemliga tvångsmedel är bra, kraftfulla och effektiva verktyg mot till exempel grov organiserad brottslighet. Det framgår av regeringens årliga redovisning, och det framgår av SOU 2012:44 och mycket annat. Även i Brås utredning framkom det att svenska poliser och åklagare anser att hemliga tvångsmedel är viktiga för att bekämpa organiserad brottslighet. Vår främsta invändning har varit att det finns en problematik med när gränserna för vissa tvångsmedel får användas. Den problematiken förvärrades i och med att sänkte praxis för narkotikabrott vilket gör att träffytan minskar ytterligare. Det har tidigare framförts kritik om att träffytan för de hemliga tvångsmedlen är för smal om de ska användas mot till exempel organiserad brottslighet. Jag vill minnas att jag i ett tidigare anförande framförde att det ser annorlunda ut i till exempel . Chefen för deras utredningsverksamhet i , , påpekade att de använder teleavlyssning i stor omfattning för att motverka organiserad brottslighet och för att lösa till exempel gängmord på ett effektivare sätt än i . I kan man helt enkelt använda de här hemliga tvångsmedlen med ett lägre straffvärde. Polisen sade också att domstolarna vet att polisen inte använder avlyssning i onödan, vilket är ganska självklart med tanke på att det kräver en del resurser, som man inte avsätter i onödan, för att göra det. Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott Vi har tidigare verkat för att förbättra dessa lagar för att öka användningsområdet för rättsväsendet men inte fått gehör från de andra partierna här i . I denna proposition har man, även om man inte vill erkänna det, gått till mötes på några punkter, vilket är välkommet. Det handlar bland annat om att man utvidgar användningsområdet till att inkludera spioneri samt förbättrar användningen av överskottsinformation vid hemlig rumsavlyssning. Detta ser vi som väldigt positivt. Precis ville vi dock sänka rekvisiten för hemlig avlyssning, hemlig kameraövervakning och hemlig rumsavlyssning. För hemlig avlyssning vill vi sänka rekvisit och straffvärde till , samma sak för hemlig kameraövervakning. När det gäller hemlig rumsavlyssning vill vi sänka straffvärdesventilen från till . Det har som sagt var gjorts förbättringar när det gäller överskottsinformationen, men vi vill ytterligare förstärka det genom att sänka rekvisitet så att man får använda hemlig överskottsinformation om det är föreskrivet fängelse . Det vore en ökning av befogenheterna för rättsväsendet att kunna använda dessa hemliga tvångsmedel i kampen mot framför allt den organiserade brottsligheten. Jag yrkar bifall till reservation. 37 (V): Det finns tre tillfälliga lagar om användning av hemliga tvångsmedel för att utreda eller förhindra vissa särskilt allvarliga brott. Regeringen föreslår nu att bestämmelserna i de tidsbegränsade lagarna ska göras permanenta. Till hemliga tvångsmedel räknas hemlig rumsavlyssning, hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig övervakning av elektronisk kommunikation och kameraövervakning som sker i hemlighet. Varje samhälle måste ha möjlighet att använda tvångsmedel för att kunna utreda brott. Sådana tvångsmedel innebär en inskränkning i grundläggande fri- och rättigheter – rättigheter som i sin tur är grundläggande för demokratin i vårt samhälle. Därför måste såväl lagstiftningen som de medel som lagstiftningen tillhandahåller omgärdas av de strängaste restriktioner. De viktigaste restriktionerna har vi i våra egna grundlagar och i till skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. har motionerat med anledning av de tidsbegränsade lagarna om hemliga tvångsmedel eftersom vi inte har ansett att behoven av lagarna påvisats i tillräckligt hög grad eller att de skyddsmekanismer som byggs in för att skydda enskildas integritet varit tillräckligt bra och effektiva. anser dock inte att det ska vara helt förbjudet att använda exempelvis hemliga tvångsmedel, men vi är väldigt kritiska till att införa ny lagstiftning på området. Vår kritik vid såväl införandet av ny lagstiftning som tillämpningen av lagarna består främst av att integritetsintresset får stå tillbaka för effektivitetsmål. har användandet av hemliga tvångsmedel ökat väldigt mycket. Däremot har inte antalet brott som har klarats upp med hjälp av hemliga tvångsmedel ökat. Tillgången till och användandet av hemliga tvångsmedel innebär inte en sådan hög effektivitetsnivå som ofta framhålls av förespråkarna. Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott Jag delar således inte bedömningen att beaktansvärd nytta har förekommit eller att behovet av att kunna använda hemliga tvångsmedel för att förhindra viss allvarlig brottslighet är påtagligt. lämnades 7 643 tillstånd till hemliga tvångsmedel. Antalet tillstånd uppgick till 5 524. Tillstånden omfattade 2 254 brottsmisstänkta personer. Motsvarande siffra var 2 040 personer. Hemliga tvångsmedel användes i 912 förundersökningar 2012. Flera olika tillstånd kan dock gälla samma person. Även om det i brottsbekämpande verksamhet kan finnas behov av hemliga tvångsmedel menar jag att regeringen i propositionen inte har visat att de nu föreslagna lagarna står i proportionalitet i förhållande till det intrång i den personliga integriteten som lagarna innebär. Självklart finns det exempel där telefonavlyssning och annan användning av hemliga tvångsmedel har varit en viktig del av bevisningen. Så är det. Men vi motsätter oss det frekventa användandet av tvångsmedel och det integritetsintrång det innebär. anser därför att de tidsbegränsade lagarna inte ska göras permanenta förrän effektiviteten har visats, och det har den inte. anser att det är viktigt att det finns en välavvägd balans mellan intresset av att effektivt kunna bekämpa brott och integritetsskyddsintresset. Alla människor har rätt till en privat sfär som skyddas på praktisk och principiell grund. är motståndare till hemlig rumsavlyssning, så kallad buggning, eftersom vi anser att det innebär alltför stor inskränkning av den personliga integriteten och att varken behov eller effektivitet är belagda. Det är allmänt konstaterat att buggning innebär ett större integritetsintrång än de flesta andra hemliga tvångsmedel som är tillåtna i . Försvarare av buggning brukar hävda att den som har rent mjöl i påsen inte har något att frukta. Problemet är att det sällan går att vara helt säker på vem som har gjort sig skyldig till ett brott. Så är processen i . Mikrofoner kommer att placeras i miljöer där oskyldigt misstänkta befinner sig. Därtill kommer kränkningar som alltför ofta förbises, nämligen de kränkningar som personer i de misstänktas omgivning kan få utstå. Liknande kränkningar förekommer när hemlig telefonavlyssning används. Där avlyssnas även den som den misstänkte samtalar med. Buggning är dock en långt mer ingripande åtgärd, vilket gör att det drabbar oskyldiga desto allvarligare. Dessutom torde fler oskyldiga drabbas vid buggning än vid hemlig telefonavlyssning. Någon samlad utvärdering och uppföljning av vilken effekt samtliga hemliga tvångsmedel haft för effektiviteten inom rättsväsendet har aldrig gjorts, inte heller någon analys av om de har lett till större trygghet i människors vardag eller hur de samlade hemliga tvångsmedlen påverkat den personliga integriteten och vilka effekter det fått för samhället.