prot · H20941 · 2014-12-18 00:00:00 — Vi ser en ökad oro och ökade spänningar i , inte minst den ryska aggressionen på men också en ökad spänning i vårt närområde och i . Detta kräver naturligtvis åtgärder på flera nivåer. Vi behöver stärka vår försvarsförmåga, och vi behöver också stärka våra internationella samarbeten – mer samarbete i en orolig tid. Då gäller det att samarbeta med likasinnade länder. Vi arbetar inom EU, men vi behöver också utveckla vårt samarbete med Nato. Det har kommit en utredning som just har haft till uppgift att titta på internationella försvarspolitiska samarbeten, och den kommer också med en rad rekommendationer. Min fråga till utrikesministern är om det inte vore bra att följa de rekommendationerna och helt enkelt titta på vad ett utvecklat samarbete med och ett närmande till Nato och ett Natomedlemskap skulle innebära för . 123 Utrikesminister (S): Tack för frågan! Det är alldeles klart och tydligt vad den här regeringen tycker i Natofrågan. Det deklarerades i regeringsdeklarationen senast. Det är också den linje som vi följer. Det förs en livlig debatt om säkerhetspolitiken, och det är bra. Men vår hållning i Natofrågan står fast. I övrigt kommer vi förstås att hantera omvärldssituationen. Vi gör det i samarbete med EU och internationellt. Vi ser också till att vi kan försvara vårt territorium. Det gör vi i samarbete med andra länder, inte minst efter Försvarsberedningens arbete. Den här frågan kommer vi fortsatt att ha för ögonen. 124 (M): Tack, utrikesministern! Budgetpropositionen och regeringsförklaringen var väldigt tydliga. Där satte regeringen ned foten med en smäll, kan man säga. Man deklarerade nämligen att inte ska söka medlemskap i . Det är ovanligt att man skriver i en budgetproposition och i en regeringsdeklaration vad man inte ska göra. Men jag vill ändå höra hur man resonerar. I samma budgetproposition skriver regeringen nämligen att man ska återkomma till om hur man avser att utveckla relationen till Nato. Att utesluta optioner redan innan man har tittat på dem tycker jag är olyckligt. Med tanke på hur orolig vår omvärld är och hur mycket samarbete som vi anser kommer att behöva utvecklas i denna oroliga tid vill jag ha en förklaring. När det gäller vissa saker har man smällt igen dörren väldigt hårt och fast. säger man att man ska återkomma. Om utrikesministern vill utveckla det vore jag tacksam. 125 Utrikesminister (S): Vi har uttryckt oss väldigt tydligt om principfrågan. Vi är praktiska i vårt hanterande av det faktum att vi har ett samarbete med Nato. Det kommer att fortsätta. Det kommer säkert också att utvecklas. Vi gör det i full öppenhet och i samarbete med till exempel när vi resonerar om vad vi ytterligare kan göra gemensamt för att försäkra oss om att vårt närområde är säkert och att vi är väl rustade. Vi kommer att hålla den linjen i fortsättningen också. Det handlar om att vi är konstruktiva och praktiska i vårt sätt att hantera de stora säkerhetspolitiska utmaningarna. Utredning av polisens registrering av personuppgifter 126 (V): Jag skulle vilja ställa en fråga till . I förrgår avslöjades ännu ett av polisens hemliga register. har fört ett hemligt register över kvinnor som anmält att de har blivit misshandlade. De kvinnor som finns listade i databasen har en eller polisanmält att de har blivit misshandlade eller hotade av någon närstående. Det kan handla om en kvinna som har anmält att hon har blivit fysiskt eller psykiskt misshandlad av sin make eller före detta man. Polisen har i registret, som helt saknar tillstånd, kartlagt känslig information om kvinnor och skrivit ned olika psykiatriska diagnoser, trostillhörighet och etniskt ursprung. Det rör sig om 2 000–3 000 kvinnor som ovetande finns med i registret. föreslår att en oberoende utredning görs av polisens registreringar samt att ansvarig minister tillsammans med polisledningen kommer till justitieutskottet för att ge utskottet en förklaring. Är det något som regeringen kan tänka sig att göra? 127 Närings- och innovationsminister (S): Tack för frågan! Det är klart att man blir ganska bedrövad över att vi tvingas diskutera polisens registerhållning – det är ju inte första gången. Jag har svårt att se det polisiära värdet i vissa av de uppgifter som enligt Ekot finns i registret. Polisen i har polisanmält sig själv. En åklagare har fått i uppdrag att inleda en internutredning i ärendet. Därför väntar regeringen med att uttala sig tills internutredningen är klar. Det är rimligt att man gör det, för man ska ha fakta i målet innan man går vidare. Men jag vill vara tydlig gentemot och säga att regeringen ser det som helt naturligt och grundläggande att polisen bara har register som är utformade enligt lagar och regler. Och jag är säker på att justitieministern – han brukar ha planerade möten inbokade med justitieutskottet – också kommer att diskutera detta . 128 (V): Vi har redan varit med om Skånepolisens registrering av romer, och är det ett kvinnoregister. Samtliga av de här registreringarna har gällt särskilt utsatta grupper i samhället. Nästa register kanske innehåller registreringar av hbtq-personer, funktionsnedsatta eller andra grupper som polisen säger sig vilja ”skydda”. Den här utvecklingen måste stoppas. Det finns en unken och sexistisk kvinnosyn inom vissa delar av polisen. Det är förövarna som ska kartläggas, inte brottsoffren. När det gäller registreringen av romer fick de som blivit registrerade i skadestånd. Justitiekanslern beslutade om den väldigt låga summan. Jag vill fråga ministern om det är en åtgärd som regeringen kan tänka sig att upprepa, att ge skadestånd till de utsatta kvinnorna. 129 Närings- och innovationsminister (S): Först vill jag säga att polisen i vanliga fall, och , gör väldigt viktiga insatser för samhället, inte minst för svaga grupper i vårt samhälle som ofta är de som drabbas hårdast av kriminalitet och övergrepp. Men rikspolisen har faktiskt redan fått i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att säkerställa att det finns nödvändiga riktlinjer och rutiner för behandling av personuppgifter. ska också redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att säkerställa att regelverk efterlevs. ska redovisa sitt uppdrag . Det är ett uppdrag som vi väntar på med spänning, för det här är viktiga frågor. Det är inte bra för polisen att detta återkommande diskuteras för att man inte har ordning på sina register. 130 (FP): Min fråga riktar sig till statsrådet . Alliansregeringen arbetade intensivt för att minska hinder och krångel som påverkar bostadsbyggandet. Det tar i värsta fall ungefär innan man kan gå från idé till att spaden åker ned i marken. Det är ett mycket komplicerat och intensivt arbete som har gjorts. Vi ser exempel på äldreboenden som stoppas på grund av bullerfrågan och närheten till järnvägar. Vi ser studentbostäder som stoppas på grund av att man inte klarar kraven på en tyst sida. Vi har detaljplaneprocesser som är långa och omständliga. Man kan inte bo i en stoppad detaljplan eller i en överklagad detaljplan. Det här arbetet måste fortsätta. Det är en ljusning i tunneln – 40 000 bostäder . Men arbetet måste fortsätta. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder kan statsrådet tänka sig för att minska det krångel som finns och det som hindrar bostadsbyggande? 131 Statsrådet (MP): Tack, , som jag vet är en engagerad politiker på det här området! Vi hade en debatt häromsistens i kammaren angående civilutskottets område. Där togs också frågan upp, och jag försökte besvara en del av detta. Det ska inte stickas under stol med den problematik som finns med krångliga regler. finns en del av de här reglerna för att någon tidigare faktiskt har kommit på att till exempel buller är en fara för hälsan. Det forskas kring den frågan. Och det måste vara en balans mellan hur människor påverkas av buller, hur mycket vi kan bygga och var vi ska bygga. har länge lyft upp denna fråga, och regeringen har aviserat att den översyn som har gjorts ska vara på plats under första delen av . Det gäller bullerförordningen. När det gäller instansordningen har vi också ett regelförenklande på gång. Det beror naturligtvis inte bara på oss, utan den tidigare regeringen har gjort ett förarbete. 132 (FP): Jag vill ändå konstatera att när många av de här förslagen var uppe till behandling i kammaren röstade just nej. Det gällde förändringar av strandskyddet, bullerfrågan, ändringar i detaljplaneprocessen etcetera. Därför kan man känna en stor oro, med tanke på att budgeten från regeringen inte innehöll några regelförenklingsförslag. De förslag som fanns påverkar bara de fastigheter som redan finns. Jag konstaterar att ute i landet är exempelvis strandskyddsfrågan väldigt stor. Jag tror att det är strand. I glesbygden och på landsbygden skulle det vara en stor möjlighet att bygga så att folk kan flytta dit. Eftersom det inte fanns förslag i regeringens budget om regelförenklingar skulle jag vilja återkomma till frågan: Vilka konkreta förslag avser statsrådet och regeringen att återkomma med? Det undrar jag även om vi har extra val. 133 Statsrådet (MP): Jag tackar för uppföljningsfrågan. har jag suttit i den här kammaren som riksdagsledamot. Jag satt förvisso inte i civilutskottet, men i andra utskott. är en relativt att sitta och regera, särskilt i där det var helt unikt att en borgerlig regering valdes om vid valet , och under de här åtta åren gjorde man en massa saker. Det mesta handlade om att utreda, och det är de utredningarna vi nu hanterar. Jag fick det här på bordet när jag tillträdde som bostads- och stadsutvecklingsminister, och två av frågorna handlar om regelförenklingar; det gäller buller och instansordning. Det är det jag har tagit itu med och det kommer att få information om när vi har fattat besluten, vilket kommer att ske . Utöver det handlar det om att se till att få igång byggandet runt om i våra 290 kommuner. Där måste vi hjälpas åt, både och . 134 (MP): Min fråga är till energiminister . har stor möjlighet att bygga vindkraft både på land och till havs. Havsbaserad vindkraft har byggts i hög grad i bland annat , och . Fördelarna med havsbaserad vindkraft är att effekten är högre eftersom vindarna är jämnare och att det är mindre risk att någon ska störas av vindkraften. Den havsbaserade vindkraften har väldigt stor potential. finns det planer på motsvarande ungefär havsbaserad vindkraft, vilket vore ett viktigt tillskott för oss som vill nå målet om förnybar energi. Min fråga till statsrådet är därför: Hur ser du på potentialen i och möjligheterna för havsbaserad vindkraft i ? 135 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. har i mångt och mycket väldigt goda förutsättningar för att bygga ut produktionen av förnybar energi – inte minst el. Det har vi därför att vi har mycket skog och vatten, och trots en del diskussioner om saken blåser det faktiskt väldigt mycket året runt i det här landet. Vi har inte dragit full nytta av den här potentialen, för på många områden ligger vi faktiskt efter ett antal av våra grannländer. Det gäller inte minst vindkraften, där , och andra länder ligger före oss. vill regeringen gå fram och se till att undanröja en del hinder. Vi vill ta fram stöd för att dra nytta av det faktum att vi har en väldigt lång kustlinje med grunt vatten som lämpar sig alldeles utmärkt för havsbaserad vindkraft. Fördelen är naturligtvis att det inte finns så många grannar att störa. Nackdelen är dock att kostnaderna överstiger kostnaderna för vindkraft på land, och därför har regeringen tagit beslut om att tillsätta en utredning för att ta fram ett antal förslag för att främja havsbaserad vindkraft. 136 (MP): Jag är helt överens med energiministern om den spännande möjligheten för vindkraft. Det finns exempelvis ett projekt som heter och som är väldigt långt fram i processen. Jag vet att det ligger på regeringens bord . Ett sådant projekt har möjlighet att ge motsvarande kanske förnybar el, vilket är lika mycket som hela producerade innan det stängdes. Det är alltså viktiga projekt. Regeringen har i sin budget och i regeringsförklaringen sagt att den vill ta fram ytterligare stöd för havsbaserad vindkraft. Vad skulle det kunna vara för stöd ministern och regeringen tittar på som är intressanta? Vilka lärdomar kan vi dra av våra grannländer? 137 Statsrådet (S): Jag tackar för uppföljningsfrågan. Det finns en enorm potential i detta. Det krävs nog en viss förändring i synsätt, för har framför allt vind- och solkraft setts som något marginellt i vårt energisystem och som något som dessutom kostar mer än traditionell elproduktion. Det har stämt tidigare men behöver inte stämma , särskilt om vi tittar på våra grannländer som har utvecklat detta och där kostnaderna gått ned ganska radikalt. Vi har inte kommit dithän än när det gäller havsbaserad vindkraft. En av de självklara nackdelarna med havsbaserad vindkraft är naturligtvis anslutningskostnaderna; det säger sig självt att det kommer att kosta lite mer att ansluta till systemet än landbaserad vindkraft. Det är ett av de områden man behöver titta på. Vi försöker ta ett samlat grepp och har därför gett i uppdrag att titta igenom detta och ta fram ett underlag så att regeringen kan ta ett beslut för att främja havsbaserad vindkraft. 138 (KD): Jag har en fråga till bostadsministern. Det är ett enormt stort problem att människor tvingas tacka nej till jobb och studieplatser på grund av den bostadssituation vi har i . Det påverkar såväl jobbtillväxten som möjlighet att utvecklas – så sent som tidigare skrev till och med tidningen att startup-företag i har svårt att rekrytera personer just på grund av den allvarliga bostadssituationen. Alliansregeringen genomförde den största reformen i närtid. Vi hade 90 utredningar och myndighetsuppdrag, vilket ledde till 100 skarpa förslag som lades på bord. Många av förslagen är beredda och också redo att antas men ligger kvar på regeringens bord. Utbyggnad av infrastruktur är någonting det har börjat talas om. Vi i Alliansen var tydliga med förslaget när det gäller Sverigebygget: Det går inte att producera bostäder om man inte bygger ihop det tillsammans med infrastruktur. Min fråga till statsrådet blir därför vilka åtgärder bostadsministern kommer att vidta på det bostadspolitiska området. 139 Statsrådet (MP): Jag tackar , som är en av flera riksdagsledamöter med särskilt ansvar att jobba med de här frågorna i civilutskottet, för frågan. För mig som bostads- och stadsutvecklingsminister är det andra förledet, stadsutveckling, en av de nycklar jag uppfattade inte riktigt fanns i tidigare regeringars palett av uppdrag. Det handlar om, precis som sa, att bygga ihop städerna och se till att mark som anses vara icke-attraktiv att bygga på – det är ett konstigt begrepp – faktiskt blir attraktiv. Det kan man endast göra genom att se till att kollektivtrafiken byggs ut. Vi har incitament, och den budget som röstades ned hade dessa medel. Jag har noterat att de borgerliga partiernas budget, som var med och hjälpte till att rösta igenom, också har incitament för detta. Jag kommer att bevaka det och se till att kommunerna tar sitt ansvar på det här området. 140 (KD): Jag tackar statsrådet. Vi i Alliansen går till val på fortsatta regelförenklingar. Det gäller till exempel ett förenklat stadsskydd, ett moderniserat riksintresse och Sverigebygget, med stora infrastruktursatsningar. Regeringen går inte till val ihop, så min fråga är: Vad är ni överens om, och vad kommer på det bostadspolitiska området före extravalet ? 141 Statsrådet (MP): Jag tror att du sa ”stadsskydd”, , men du menade väl strandskydd? Jag hörde nog fel. Ni går till val på att förändra reglerna kring strandskydd. Jag hoppas att städer som har den typ av stränder som bland annat , och har undviker den typen av utveckling som har skett i många av länderna i södra , där man bygger bort möjligheten för medborgare att ta del av stränder i stadsnära områden. Däremot måste det finnas en flexibilitet ute i glesbygd och på landsbygd, för där ser det lite annorlunda ut. Vi ska inte se till att det blir reservat kring storstädernas strandnära områden. måste vi se till att de människor som är beredda att bygga får goda förutsättningar. Från regeringens sida hade vi ett antal punkter. Det handlade om att restaurera miljonprogramsområden på ett klimatsmart sätt och om kreditering för att mindre byggbolag skulle kunna bygga. Flera sådana förslag kommer vi att återkomma med. 142 (M): Jag vill ställa min fråga till utrikesminister . träffade försvarsutskottets ledamöter försvarsminister . Han informerade om incidenten söder om , när ett ryskt signalspaningsplan var alldeles för nära ett civilplan. Det är inte första gången det händer; det har hänt tidigare. Ett plan från skulle lyfta och var då ifrån ett ryskt plan, och det händer i . Utrikesministern sa då att det dessvärre inte är ovanligt att även svenska plan flyger utan transponder. Det sker dock inte alls i samma utsträckning, säger försvarsminister , utan görs under helt ordnade former. Jag skulle vilja att utrikesministern förklarade lite grann vad hon menade med det hon sa. 143 Utrikesminister (S): Herr talman och ärade ledamöter! Det ryska flygplanet flög utan transpondrar, och det ser vi mycket allvarligt på. Hela regeringen, försvarsministern och jag har samma syn på saken. Det var nära att en olycka inträffade; det ryska planet var nära att krocka med ett civilt passagerarflygplan. Vi fick information och bilder som visade att det var nära till en allvarlig olycka. Precis som vi har hört var det inte första gången. Det skedde en incident . Det är mycket olämpligt att flyga med avstängda transpondrar i ett så hårt trafikerat område där det flyger civila flygplan med passagerare. Enligt internationella konventioner ska ett militärt flygplan slå på sina transpondrar. Från UD:s sida tog vi kontakt med den ryska ambassaden, kallade upp ambassadören dagen därpå och hade ett samtal där vi meddelade precis vad vi tyckte. 144 (M): Tack för svaret! Jag förstår att den ryska ambassadören även kallades upp i . Sedan var det någon ryss på ambassaden som sa att svenskarna hade rökt gräs. Det är inte ett tonläge från som som stat bör acceptera. Jag undrar vilka åtgärder utrikesministern tänker vidta. Alla länder runt har problem. Det måste finnas en hög flygsäkerhet. Avser utrikesministern att ta kontakt med sina kolleger i de övriga länderna runt för att agera hårdare mot ? Jag tror inte att ser som en speciellt stor aktör i frågan. Eller har utrikesministern något annat sätt att lösa frågan? Det är viktigt att vi känner att flygsäkerheten är okej. 145 Utrikesminister (S): Det var efter kontakt med min danska kollega som danskarna gjorde detsamma och kallade upp den ryske ambassadören i . Vi har naturligtvis kontakt i frågorna. Det viktiga nu är vad vi ska göra för att få stopp på dessa flygningar. Då måste man gå till exempelvis internationella organisationer där sådana frågor regleras, diskuteras och där regelverk sätts upp som bör respekteras av alla. Med hjälp av en kraftig markering från vår sida ser vi till att det blir resultat. Det finns ingen oklarhet i hur vi har agerat, och det har skett i total enighet. Strategier för anställning av personer långt ifrån arbetsmarknaden 146 (S): borgerligt styre har arbetslösheten bitit sig fast. Allra svårast och värst är det för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Jag vill ställa min fråga till civilminister . Är det möjligt att hitta andra lösningar när det gäller upphandlingsstrategi så att människor som står långt ifrån arbetsmarknaden kan komma tillbaka till arbetslivet? 147 Statsrådet (S): Det är en av de viktiga frågorna som regeringen arbetar med. Vi har en stor offentlig marknad. Det handlar om som vi upphandlar för i . Många kommuner och landsting upphandlar stora delar av sina tjänster från privata aktörer. Här finns enorma möjligheter att använda offentliga upphandlingar som ett verktyg för att jobba med social inkludering, för att se till att unga människor som står utanför arbetsmarknaden kommer i arbete, får möjlighet att utbilda sig, får tillgång till lärlingsplatser. Många europeiska länder jobbar med dessa frågor aktivt. Det finns också goda exempel från . Jag har besökt kommun, som jobbar aktivt med sociala upphandlingar och har en nära samverkan med näringslivet. Vi ska jobba med dessa frågor, och vi har en plan för hur staten ska bidra till arbetet. 148 (S): Vi har att förhålla oss till en borgerlig budget, vilket gör att de satsningar på arbete som Socialdemokraterna och hade planerat har fallit. I detta blir sysselsättningsstrategin än viktigare. Därför vill jag höra med civilministern om möjligheten att få med en sysselsättningsstrategi i upphandlingsfrågan. Dessutom undrar jag hur det ser ut tidsmässigt. Det här är inte så budgetpåverkande, utan det är en möjlighet för oss att visa att det går att få ut människor i arbete. 149 Statsrådet (S): Tack och lov är upphandlingsfrågorna inte särskilt budgetrelaterade. Den cementerade blockpolitiken sätter inte stopp för regeringens arbete att se till att vi använder offentliga upphandlingar som ett strategiskt instrument. Dessutom har vi goda samtal med många företrädare från de borgerliga partierna som finns i kommunsektorn, som vill se ett större ansvarstagande från statens sida. Vi kommer att skapa ett nationellt upphandlingsstöd i en fristående myndighet . Den myndigheten kommer att få ansvar för att ge stöd till bland annat kommuner och landsting att genomföra sociala upphandlingar, att jobba aktivt med innovationer och samverka med näringslivet. Dessutom kommer vi att ta fram en nationell upphandlingsstrategi i nära samverkan med Kommuner och Landsting. Poängen är att ta fram en idé om hur offentliga upphandlingar, de 600 miljarderna, ska kunna användas för att utveckla vårt land ekonomiskt, tekniskt, socialt och miljömässigt. Här finns en stor potential för , som har en lång tradition av samverkan mellan den offentliga sektorn och näringslivet. Det arbetet avser vi att intensifiera. 150 (C): Min fråga går till näringsminister . fattade beslut om att företagare ska få betalt . Regeringen fick därmed i uppgift att återkomma till med en proposition som reglerar betaltiden mellan företag. har gått sedan fattade beslut i frågan, men regeringen har inte lagt fram en proposition om kortare betalningstider mellan företag. Regeringen verkar heller inte ha för avsikt att återkomma under innevarande eller nästa riksdagsår eftersom en sådan proposition inte finns med på den nya Statsrådsberedningens lista över kommande propositioner. Varför har regeringen inte återkommit, näringsminister , med en proposition som reglerar betaltiderna mellan företagen på det sätt som föreskrivs i alliansregeringens promemoria ? 151 Närings- och innovationsminister (S): Tack, , för en viktig fråga! Betaltiderna är en fråga som har engagerat mig djupt och har engagerat många ledamöter i kammaren. Inte minst små och medelstora företag har mött en verklighet där de har känt att de har fått agera bank för stora företag som inte har velat betala sina räkningar utan väntat inte utan 60, 90 och ibland uppemot . Det är en viktig fråga. Jag kan garantera att frågan bereds i . har vi inte suttit i regeringsställning , utan vi har suttit . Vi ser fram emot att komma tillbaka till i den här viktiga frågan, och vi konstaterar att den förra regeringen valde att inte reglera betaltiderna på det sätt som riksdagsmajoriteten faktiskt ville. Det är fortfarande frivilligt att ingå dessa avtal. Det innebär att små och medelstora företag blir utnyttjade . Frågan bereds i , och jag lovar att återkomma. 152 (C): Jag valde avsiktligt att ställa samma fråga till näringsministern som han själv ställde till . fattade beslut om snabbare betalningar efter att ha utrett frågan och skärpt regleringen av betalningsvillkoren, men i samband med beslutet gjordes ett tillkännagivande till alliansregeringen om att återkomma med förslag om tvingande betalningstider, max , utan möjlighet till undantag.