prot · H10962 · 2014-01-29 00:00:00 — Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 17 FP, 18 C, 19 SD, 18 KD För res. 4: 98 S, 22 MP, 15 V Frånvarande: 14 S, 9 M, 3 MP, 7 FP, 5 C, 1 SD, 4 V, 1 KD (FP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 8 (Fyrverkerier) 1. utskottet 2. res. 5 (SD) 3. res. 6 (V) Förberedande votering: 20 för res. 5 16 för res. 6 268 avstod 45 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 271 för utskottet 19 för res. 5 15 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 98 M, 22 MP, 18 FP, 18 C, 18 KD För res. 5: 19 SD Avstod: 15 V Frånvarande: 15 S, 9 M, 3 MP, 6 FP, 5 C, 1 SD, 4 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FöU7 Försvarspolitiska frågor Punkt 1 (Säkerhetsstrategi och anpassad hotbild) 1. utskottet 2. res. 1 (MP) Votering: 284 för utskottet 22 för res. 1 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 98 M, 18 FP, 18 C, 19 SD, 15 V, 18 KD För res. 1: 22 MP Frånvarande: 14 S, 9 M, 3 MP, 6 FP, 5 C, 1 SD, 4 V, 1 KD Punkt 2 (Det svenska försvarets förmåga) 1. utskottet 2. res. 2 (S) 3. res. 3 (SD) Förberedande votering: 98 för res. 2 19 för res. 3 189 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 189 för utskottet 98 för res. 2 19 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 22 MP, 18 FP, 18 C, 15 V, 18 KD För res. 2: 98 S Avstod: 19 SD Frånvarande: 14 S, 9 M, 3 MP, 6 FP, 5 C, 1 SD, 4 V, 1 KD Punkt 3 (Nordiskt samarbete m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (SD) Votering: 272 för utskottet 19 för res. 4 15 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 98 M, 22 MP, 18 FP, 18 C, 18 KD För res. 4: 19 SD Avstod: 15 V Frånvarande: 14 S, 9 M, 3 MP, 6 FP, 5 C, 1 SD, 4 V, 1 KD Punkt 4 () 1. utskottet 2. res. 5 (S) 3. res. 6 (MP) Förberedande votering: 99 för res. 5 22 för res. 6 185 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 186 för utskottet 99 för res. 5 21 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 18 FP, 18 C, 19 SD, 15 V, 18 KD För res. 5: 98 S, 1 MP Avstod: 21 MP Frånvarande: 14 S, 9 M, 3 MP, 6 FP, 5 C, 1 SD, 4 V, 1 KD Punkt 5 (Svenska insatser) 1. utskottet 2. res. 8 (SD) 3. res. 9 (V) Förberedande votering: 18 för res. 8 16 för res. 9 270 avstod 45 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 251 för utskottet 18 för res. 8 37 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 98 M, 18 FP, 18 C, 1 SD, 18 KD För res. 8: 18 SD Avstod: 22 MP, 15 V Frånvarande: 14 S, 9 M, 3 MP, 6 FP, 5 C, 1 SD, 4 V, 1 KD Punkt 6 (Väsentliga säkerhetsintressen och försvarsindustristrategi) 1. utskottet 2. res. 10 (S) 3. res. 11 (SD) Förberedande votering: 98 för res. 10 19 för res. 11 188 avstod 44 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 172 för utskottet 98 för res. 10 36 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 20 MP, 18 FP, 18 C, 18 KD För res. 10: 98 S Avstod: 2 MP, 19 SD, 15 V Frånvarande: 14 S, 9 M, 3 MP, 6 FP, 5 C, 1 SD, 4 V, 1 KD Punkt 7 () 1. utskottet 2. res. 12 (MP, V) Votering: 269 för utskottet 37 för res. 12 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 98 M, 18 FP, 18 C, 19 SD, 18 KD För res. 12: 22 MP, 15 V Frånvarande: 14 S, 9 M, 3 MP, 6 FP, 5 C, 1 SD, 4 V, 1 KD NU28 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till direktiv om skydd för företagshemligheter 1. utskottet 2. res. (S, MP, V) Votering: 171 för utskottet 134 för res. 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 97 M, 18 FP, 18 C, 19 SD, 18 KD För res. : 97 S, 22 MP, 15 V Frånvarande: 14 S, 10 M, 3 MP, 6 FP, 5 C, 1 SD, 4 V, 1 KD UbU16 Studiestöd Kammaren biföll utskottets förslag. CU8 Associationsrätt m.m. Punkt 1 (Könsfördelningen i bolagsstyrelser m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 171 för utskottet 135 för res. 1 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 18 FP, 18 C, 19 SD, 18 KD För res. 1: 98 S, 22 MP, 15 V Frånvarande: 14 S, 9 M, 3 MP, 6 FP, 5 C, 1 SD, 4 V, 1 KD Punkt 5 (Jämställdhetsredovisning) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 171 för utskottet 135 för res. 2 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 18 FP, 18 C, 19 SD, 18 KD För res. 2: 98 S, 22 MP, 15 V Frånvarande: 14 S, 9 M, 3 MP, 6 FP, 5 C, 1 SD, 4 V, 1 KD Punkt 11 (Ytterligare lagstiftning om franchising) 1. utskottet 2. res. 6 (S, V) Votering: 192 för utskottet 114 för res. 6 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 21 MP, 18 FP, 18 C, 19 SD, 18 KD För res. 6: 98 S, 1 MP, 15 V Frånvarande: 14 S, 9 M, 3 MP, 6 FP, 5 C, 1 SD, 4 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU12 Sjöfylleri Kammaren biföll utskottets förslag. CU14 Ersättningsrätt Punkt 2 (Möjligheten att teckna personförsäkring) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 170 för utskottet 135 för res. 1 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 18 FP, 18 C, 19 SD, 18 KD För res. 1: 98 S, 22 MP, 15 V Frånvarande: 14 S, 10 M, 3 MP, 6 FP, 5 C, 1 SD, 4 V, 1 KD (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 6 (Handläggning av trafikskadeärenden m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 171 för utskottet 135 för res. 2 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 18 FP, 18 C, 19 SD, 18 KD För res. 2: 98 S, 22 MP, 15 V Frånvarande: 14 S, 9 M, 3 MP, 6 FP, 5 C, 1 SD, 4 V, 1 KD Punkt 8 (Skadeståndsansvar vid radiologiska olyckor) 1. utskottet 2. res. 3 (S, MP, V) Votering: 171 för utskottet 135 för res. 3 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 18 FP, 18 C, 19 SD, 18 KD För res. 3: 98 S, 22 MP, 15 V Frånvarande: 14 S, 9 M, 3 MP, 6 FP, 5 C, 1 SD, 4 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU11 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse Kammaren biföll utskottets förslag. 17 § (forts. från 15 §) Sjöfartsfrågor (forts. TU6) 93 (MP): Jag vill börja med att instämma i anförande före voteringen. Sjöfarten är en viktig klimatsmart del av det svenska transportsystemet. Fartyget är det transportslag som släpper ut minst koldioxid räknat per ton gods och kilometer. Det brukar sägas att av de varor vi köper har färdats med båt på väg till våra hem. Och det stämmer säkert, många saker tar sig över vatten till . Men vi är mycket sämre på att frakta gods inom landet och längs våra kuster. I går av våra inrikes godstransporter på vatten. Det kan jämföras med övriga där ofta en fem gånger så stor andel av godset fraktas på vattenvägarna. Det är något som det talas alldeles för lite om. Det är illa av flera skäl, för genom att flytta över transporterna från väg till vatten minskar vi koldioxidutsläppen och gör vägarna mer trafiksäkra. Det leder också till ett minskat behov av vägunderhåll och väginvesteringar. Men utvecklingen har alltför länge gått åt fel håll när det gäller att köra gods längs våra kuster och på våra inre vattenvägar. fraktas till exempel bara gods på , och . För bara fraktades mer, . Att det blivit så handlar förstås om att alliansregeringen valt att gynna andra transportslag på bekostnad av sjöfarten. Med en annan sjöfartsvänligare politik skulle godsmängden inom Vänersjöfarten, enligt stråkstudie som redovisades , kunna öka till nästan det dubbla fram . Jag tror inte att den siffran är för högt tilltagen, men vi ska vara medvetna om att med dagens politik får vi en motsatt utveckling. Vad behöver då göras? Ja, det handlar bland annat om ett nytt regelverk, rättvisa skatter och avgifter, infrastrukturinvesteringar och stöd till sjöfartens omställning till miljövänligare bränslen. Jag ska ägna mitt anförande åt att berätta om förslag till mer kust- och inlandssjöfart, inte helt oväntat med exempel från den sjöfart som ligger mig som värmlänning varmt om hjärtat, Vänersjöfarten. Jag vill börja med att säga några ord om EU:s regelsystem för inre vattenvägar. Det är glädjande att regeringen äntligen tog fram ett förslag och att vi i nu har tagit ett beslut om att införa delar av om inre vattenvägar. ska det bli möjligt att använda båtar anpassade för sjöar och kustfart i och på i stället för båtar byggda och bemannade för att kunna framföras på de stora haven. Men det är viktigt att det inte stannar vid och . Vi måste också planera för att dessa båtar ska kunna gå i kustsjöfart. Arbetet med att implementera måste fortsätta så att vi får mer gods som går längs våra kuster med mindre båtar i stället för på våra vägar med allt större och tyngre lastbilar. Ett första steg är att Transportstyrelsen får ett tydligare uppdrag att göra vågmätningar i områden lämpliga för närsjöfart. De nya reglerna för inlandssjöfart beräknas som sagt träda i kraft . Det är då viktigt att de inlandsfartyg som går på och inte ska behöva betala högre hamnavgifter än tågen och lastbilarna. I är det bara båtarna som betalar hamnavgifter. Det betyder att båtarna betalar hela hamnens infrastruktur, inklusive hela uppställningsplanen för containrar, vägar etcetera. Varken lastbil eller tåg betalar någonting. Hamnen ger med andra ord lastbilen rabatt, vilket går stick i stäv med grundregeln user pays och polluter pays. De stora hamnarna är ofta motorn i ett inlandssjöfartssystem nere i . är , med sina över en miljon lastbilar till och från hamnen, i stället den största generatorn till godstransporter på väg i regionen. I den svenska järnvägslagen regleras såväl hamnarnas som banhållarens rätt att ta betalt. Infrastrukturavgiften ska avspegla den samhällsekonomiska kostnaden, och den måste vara neutral mellan olika tågoperatörer. Det behövs en liknande lag för inlandssjöfarten. Avgiften för inlandsfartyget i hamnen får inte vara högre än den som gäller för lastbilen. Det får inte bli dyrare att lasta om från båt till båt jämfört med att lasta till lastbil eller tåg. Då hjälper det inte att vi inför . Ett annat sätt att reglera att gods inte i onödan fraktas på land utan i stället på vatten är att göra som man gjort i . I har motsvarigheten till vår mark- och miljödomstol skrivit in i tillståndsprövningen för hamnen att högst av godset får gå med lastbil till och från hamnen och inåt landet. I , liksom i stora hamnar i , tar inlandsfartygen mer gods än lastbilarna. Liknande krav borde ställas på hamn och andra svenska hamnar för att främja hållbara transporter med järnväg och i form av inlandssjöfart. Med ett sådant villkor för hamn skulle vi se mer båtar på och mer godståg på Vänerbanan. Även om vattenvägar är billiga i drift sköter de inte sig själva. Och även vattenvägar behöver byggas om. är slussarna i ett av orosmomenten för framtida sjöfart i . Enligt stråkstudie bedöms slussarna kunna vara i bruk . Därefter måste de sannolikt ersättas med nya slussar, vilket innebär att de nya slussarna måste börja byggas runt 2025. När regeringens skrivelse kommer till måste det vara tydligt att regeringen prioriterar detta projekt och planerar för det. Jag hoppas att kan ge mig ett besked på den punkten. För att få mer gods på vatten är det viktigt att ha sjysta konkurrensvillkor. Att transportera på och på järnväg runt är mycket klimatsmartare än att transportera med lastbil på vägarna runt . Ändå styr regeringens politik, med farledsavgifter och höjda banavgifter, alltmer gods ut på våra vägar. vill införa en avståndsbaserad lastbilsskatt för att vända denna utveckling. Med en lastbilsskatt vid sidan av banavgifter och farledsavgifter får vi sjystare villkor för sjöfarten och järnvägen. är inte bara en sjö med fantastiska möjligheter att frakta gods på. är också en av världens största sötvattentäkter, och många människor får sitt dagliga vatten från sjön. stränder är viktiga för djur- och växtlivet, friluftslivet och turismen. Därför är det nödvändigt för vattenkvaliteten, djur- och växtlivet och klimatet att snabbt byta ut den miljöfarliga bunkeroljan som fartygen tankas med till förnybara drivmedel. Omställningen till förnybara drivmedel måste också omfatta sjöfarten, och för att skynda på den utvecklingen behövs mer forskning och utveckling. Det är viktigt att sjöfarten får sin del av de statliga FoU-medlen för forskning och pilotprojekt. Inlandsfartyg som drivs med förnybara drivmedel eller sol och vind är ett sådant pilotprojekt. några ord om vattenskotrar. Det är glädjande att vi är tre partier som står bakom kravet att införa åldersgräns och krav på förarbevis för dem som kör vattenskotrar. Vattenskotrarna har blivit ett växande problem i våra vatten. De är inte bara inblandade i olyckor, de orsakar också störningar för både människor och djur. De körs ofta i känsliga områden, i strandnära miljöer och över grunda bottnar som är viktiga produktionsområden för både land- och vattenlevande arter. väcktes en motion med krav på förarbevis, som och Vänstern reserverade sig till förmån för. är det flera riksdagsledamöter som har uppmärksammat problemet och väckt ett tiotal motioner. Havs- och vattenmyndigheten föreslog , efter uppdrag från regeringen, att regler om behörighetsbevis och åldersgräns för fritidsfartyg som kan framföras i 15 respektive ska införas. Men är det viktigt att regeringen ser till att detta blir verklighet. Självklart står jag bakom alla reservationer i betänkandet, som vi har gemensamt med Socialdemokraterna och , men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 3 om inlandsjöfarten. 94 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. Sjöfarten kan för många tyckas avlägsen. Bussar ser vi bara genom att blicka ut genom fönstret. Tåg hör vi och reser kanske ofta själva med. Flyget tar vi förmodligen när vi ska på den där efterlängtade solsemestern. Men det är inte alla som dagligdags kommer i kontakt med sjöfarten. Faktum är att sjöfarten spelar en otroligt stor roll för att transportera oss människor och framför allt gods. Handeln mellan EU:s medlemsländer sker till till sjöss, och av samtliga EU:s medlemsstater är det mest sjöfartsberoende landet. Siffran återkommer i flera sammanhang i debatterna. är bland annat den andel av vår import och export som sker till sjöss. Villkoren för sjöfarten är därmed avgörande för att den svenska sjöfartsnäringen ska kunna stå sig stark i konkurrensen från andra länder. Den svenska sjöfartsnäringen är dessutom känd för ett omfattande miljö- och säkerhetsarbete. Det är naturligtvis något vi måste värna och utveckla. Att sjöfarten mår bra och utvecklas är naturligtvis också viktigt för transportsystemet som helhet. Vi ser faktiskt en rad kapacitetsbrister runt om i systemet. På land finns inte hur mycket kapacitet som helst, men på våra vatten kan vi se att det finns en enorm potential att utnyttja. Dessutom är sjöfarten ett på många sätt miljövänligt och energisnålt alternativ. Kan vi flytta över delar av transporterna till sjöfarten kan det vara till gagn för hela samhället, inklusive miljövinster. En stark svensk sjöfartsnäring skapar arbetstillfällen, bevarar ett högt sjöfartskunnande i vårt land och ger oss möjlighet att bättre anpassa våra sjötransporter efter den svenska industrins behov och förutsättningar. I sammanhanget är det värt att påpeka att det svenska sjöfartsklustret självt gör ett enormt stort arbete med att ta itu med de utmaningar som näringen och branschen möts av. Forskning och utveckling är en sådan del där exempelvis aktörer som Lighthouse är otroligt viktiga. Där finns också Sjöfartsforum, ett samlat forum där många aktörer inom klustret samverkar för att hitta de bästa lösningarna framåt. När det gäller utvecklingen av den svenska sjöfarten följer alliansregeringen naturligtvis utvecklingen noga. Det faktum att vi kan se att många fartyg flaggar om eller flaggar ut är något vi måste ta på allvar. När svenska fartyg flaggar ut tappar vi svensk kunskap i takt med att flottans storlek minskar. behöver en stark inhemsk sjöfartsnäring för jobb, kunskap, sjösäkerhetsarbete och miljöarbete. Den omflaggning eller utflaggning vi ser är i grund och botten inte något som har inträffat , eller . De är en följd av att vi underlåtit att se sjöfarten som en prioriterad fråga. Framför allt har det saknats ett helhetsgrepp omkring sjöfarten som näring och transportslag. Som första regering någonsin tog Alliansen ett samlat grepp och presenterade en handlingsplan för hur vi kan stärka konkurrensförutsättningarna för den svenska sjöfarten. Leverenstempot har varit högt under de gångna månaderna. Vi har i den här kammaren, tillsammans med beslut fattade av regeringen, fattat beslut som innebär att det nu finns fler praktikplatser till sjöfartsutbildningen. Vi har en utredning på gång om tonnageskatt för att klara ut de sista frågetecknen som finns i frågan. Vi har börjat ta steg för att införliva för inre vattenvägar, som kan möjliggöra trafik i just och . Vi har gett VTI i uppdrag att utreda trafikens kostnadsansvar. Vi har möjliggjort för medfinansiering av sjöfartsinfrastruktur. Vi har i den här kammaren röstat för att svenska fartyg ska kunna använda sig av beväpnad personal ombord på fartyg, bland annat längs med , för att skydda sig mot pirathot. Vi har sett en ökad satsning på sjöfartsforskning. Vi har sett satsningar på förbättrad landinfrastruktur till och från hamnar. Vidare ska det ske en uppföljning av sjöfartens konkurrenssituation. Regeringen har stött olika former av ansökningar till TEN-T-projekt. Kammaren har bifallit förslag till att nyttja olika former av klassificeringssällskap, vilket innebär att Transportstyrelsen kan erkänna vissa organisationer som sjöfartsskyddsorganisationer och överlåta vissa tillsynsuppgifter till dem. Vi har sett till att sjöfartsstödet kan komma att omfatta fler fartygskategorier, till exempel kabelläggningsfartyg, muddrings- och bogserfartyg. Mycket händer, herr talman. Men sjöfartsnäringen står förstås inför fortsatta utmaningar, så arbetet stannar ju naturligtvis inte här. Framgent är det så kallade svaveldirektivet, som införs , en stor utmaning. Vi skulle ha önskat samma regler inom EU – naturligtvis även jag – men utfallet blev inte sådant. Därför gör regeringen en särskild utredning om vad konsekvenserna av direktivets införande blir för den svenska sjöfartens del. avsatte man till forskning inom sjöfarten om bland annat miljövänliga drivmedel. Regeringen har också föreslagit en extra satsning på till för isbrytning samt drift av farleder, kanaler och slussar. På så sätt kan möjliggöra en sänkning – och inte en höjning – av farledsavgiften. Dessutom tillförs som ett permanent årligt anslag för sjö- och flygräddningsverksamheten. Sjöfartsnäringen ska inte behöva betala för de räddningsinsatser som görs för skridskoåkare som har hamnat i nöd eller småbåtar som kör vilse i dimman. Mycket görs och mer ska läggas därtill. Regeringens maritima handlingsplan var ett unikt samlat grepp om den svenska sjöfartsnäringens utveckling. Regeringen har dock aviserat att man fortsätter arbetet genom att presentera en maritim strategi. Ett övergripande mål för den här strategin är att utveckla nyttjandet av havet som en resurs för fler jobb, ökad välfärd och livskvalitet. Det är ett nyttjande som ska ske utan att en god havsmiljö äventyras för nu levande och kommande generationer. En viktig faktor för regeringens arbete med att få fram strategin är att ingen bara ska kunna hålla upp fingret i luften och känna efter vart man tror att vinden blåser eller göra någonting ogenomtänkt. Vad som i grund och botten är viktigt, om vi nu ska få en nationell samlad strategi, är att näringen från dag ett är med och har input och idéer om vad som är viktigt för näringen och den fortsatta utvecklingen, så att vi verkligen tar itu med de problem som sjöfartsklustret upplever. Därför genomförde regeringen en workshop med inbjudna från det samlade maritima klustret. Idéerna och förslagen som då framfördes ligger naturligtvis till grund för det fortsatta arbetet. Några exempel som har tagits upp är vikten av att värna och utveckla maritim kompetens, enklare regler för etablering av vattenbruk och regelverk som styr mot önskade mål eller effekter samt mot jobb och tillväxt. fortsätter regeringen med arbetet. Men kan vi alltså se fram emot att en nationell maritim strategi presenteras. Jag vill understryka igen, herr talman, att det här är ett unikt samlat grepp för att se hela sjöfarten som en näring och ett transportslag. Flera av de frågor som motioneras om i detta betänkande är sådana som antingen redan har tagits upp i den maritima handlingsplanen eller som diskuteras inför att den maritima strategin ska presenteras. Jag är helt säker på att många av dessa frågor då kommer att få en rimlig lösning. Med detta yrkar jag bifall till förslagen i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 95 (S) replik: Jag noterar att säger att det händer så mycket inom sjöfarten. Man blir oerhört förvånad över att inte tar reda på det faktiska utfallet av politiken. Nedgången i svensk sjöfart skedde inte , utan den skedde efter 2006. Jag nämnde i mitt inledningsanförande att antalet handelsfartyg har halverats . Det är bara 120 fartyg kvar. Varför har då denna majoritet inte infört likvärdiga konkurrensvillkor? Man hänvisar till att frågan ska utredas. Då är min fråga till : Vad drar du för slutsatser av att den förda politiken inte har fungerat? Det är färre jobb inom sjöfarten och färre handelsfartyg är registrerade under svensk flagg. De går till andra länder i . Vad drar du för slutsats av den förda politiken? 96 (M) replik: Slutsatsen som jag drar är naturligtvis – om du ursäktar formuleringen – att det inte går att vända ett skepp över . De enorma och varierande insatser som regeringen nu har påbörjat är ju en del i att lösa de problem som målar upp här. Den långa lista som jag läste upp kan kompletteras med ytterligare insatser som har gjorts. Vi ser konkreta insatser som handlar om att bygga ut infrastrukturen och som handlar om att förstärka konkurrensmöjligheterna. Sedan finns det en del frågor som fortsättningsvis också måste utredas, bland annat tonnageskatt. Jag dristar mig ändå till att säga att jag tycker att sjöfarten har varit en bortprioriterad fråga , även som parti hade makten. Jag upplever att man inte har tagit det samlade greppet. Sedan kan man tycka att det går för långsamt. Det har jag full respekt för. Det är fullt naturligt att höra det från oppositionens sida. Man vill alltid ha mer och snabbare, det skulle jag också vilja. Men det finns en maritim handlingsplan som ska följas upp av en maritim strategi för att verkligen skapa bättre konkurrensförutsättningar. Så det pågår ett arbete, och jag tror inte att oppositionen kan påstå någonting annat. Jag ser med bekymmer på den pågående utvecklingen. Jag tycker att dessa insatser är ett väldigt stort steg på vägen för att stärka den svenska sjöfartsnäringen. 97 (S) replik: Tyvärr är det så, , att en del av det som du säger fungerar inte i verkligheten. gick infrastrukturministern mycket stolt ut och sade att man hade satsat för att sänka farledsavgifterna. Vi i trafikutskottet träffade generaldirektör och ställde just den frågan om farledsavgifterna. Nej, sade generaldirektören, det blir ingen sänkning av farledsavgifterna med 1 miljard. Vi ska diskutera hur farledsavgifterna ska utformas . självt har stora kostnader som måste finansieras.