prot · H109122 · 2014-06-10 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. 2 § Berättelse från Följande berättelse från upplästes och lades till handlingarna: har från inkommit bevis för de tjugo (20) ledamöter i och ersättare för dem som utsetts genom val i . har denna dag granskat bevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). Per Virdesten ersättare för ordföranden/föredragande Förste vice talmannen meddelade att (C) avsagt sig uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna avsägelse. 4 § Anmälan om ny riksdagsledamot Följande berättelse från upplästes och lades till handlingarna: Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att (V) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (V) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). Per Virdesten ersättare för ordföranden/sekreterare 5 § Meddelande om frågestund Förste vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Socialminister (KD), statsrådet (KD), statsrådet (M), statsrådet (M) och försvarsminister (M). 6 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:497 Till Interpellation 2013/14:497 Skydd för uppfinnare mot patentintrång av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är ett inplanerat evenemang i . Till Interpellation 2013/14:505 Framtiden för försvarsmusiken av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet vid de svarstillfällen som finns före befinner sig på resa. Försvarsdepartementet (M) Enligt uppdrag 2013/14:515 Till Interpellation 2013/14:515 Förhalade riksdagsbeslut av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är överlämning från annat departement. Till Interpellation 2013/14:516 Bevarande av Marinens Musikkår av i (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet vid de svarstillfällen som finns före befinner sig på resa. Försvarsdepartementet (M) Enligt uppdrag 2013/14:521 Till Interpellation 2013/14:521 E4-omdragning i av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. (M) Enligt uppdrag 2013/14:524 Till Interpellation 2013/14:524 Felaktiga underlag som grund för regeringens transportplan av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. (M) Enligt uppdrag 2013/14:525 Till Interpellation 2013/14:525 Ansvar för framtida godstrafik på järnväg av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. (M) Enligt uppdrag 7 § Ärenden för förnyad bordläggning Följande dokument bordlades för : betänkanden /14:FiU21 och FiU34 utlåtande /14:KU45 betänkande 2013/14:JuU35 utlåtande /14:JuU41 betänkande 2013/14:NU20 betänkanden /14:UU18 och UU25 betänkande 2013/14:FöU11 betänkande 2013/14:KU20 Granskningsbetänkande föredrogs. 1 (MP): har kammaren att debattera mandatperiodens sista granskningsbetänkande. Det blir också mitt sista. Jag har haft förmånen och den stora äran att leda . Granskningen av regeringen är en central men ofta underskattad del av det parlamentariska arbetet. KU har stolta traditioner att föra vidare, och jag har försökt att göra mitt bästa för att granskningen ska göras seriöst och med stor noggrannhet. Varje minister ska känna att KU ser dig och är berett att lyfta på alla stenar för att syna fel och brister. Granskningen ska vara tuff men också rättvis. Jag har haft ambitionen att öka synligheten i utskottets granskningsarbete. Jag har nämligen uppfattningen att det är offentligheten i själva utredningarna som är det viktigaste i vårt arbete – inte slutsatserna i utskottet. Genom öppenheten i processen kan människor och medier själva dra sina slutsatser. Denna uppfattning blir också bekräftad när någon från regeringssidan i lite bitterhet talar om att kritiken är orättmätig och beror på att majoriteten har politiserat granskningen. Mitt svar är: Läs själva och dra era egna slutsatser! Min egen åsikt är att KU gör ett viktigt arbete. Vi har ett antal högt kvalificerade medarbetare, och det går inte att få gehör i utskottet för överdrifter. Kritiken mot KU hänger vanligtvis ihop med att argumenten tryter snarare än med utredningarna eller KU:s slutsatser. Man måste dock ha en viss förståelse för att det är svårt att kritisera sina egna partikamrater i regeringen, särskilt ett valår. Däremot har jag svårare att respektera när journalister hakar på tal om politisering utan att ens själva orka med att läsa granskningsutredningarna. var de dock mycket få, vill jag säga. har vi genomfört drygt ett tjugotal granskningsrapporter. Det är den vanliga storleksordningen. Som vanligt är utskottet enigt i de flesta av våra uttalanden. Vi kritiserar till exempel återigen UD för brister i utlämnandet av handlingar. I det här fallet var det fråga om en handläggningstid . Det är naturligtvis orimligt med tanke på grundlagens krav på skyndsamhet. Utskottet gör i några fall gemensam sak med . Det handlar om försvarets bemanningsorganisation och omregleringarna, där revisorernas kritik nu följs av att KU uttalar sig på liknande sätt om brister i styrningen och beredningen av frågorna. Jag har själv skrivit en reservation i en fråga. Det gäller den förra biståndsministerns hantering av biståndet. 2009 gjordes förändringar som innebar att stora kostnader räknades av från det bistånd som beslutats om av . Jag anser inte att informerades på ett tydligt sätt om dessa förändringar och att man gick för långt när man till exempel drog bort ministerns egen och statssekreterarens lönesumma för att minska biståndet till världens fattiga. Årets största ärende är naturligtvis granskningen av regeringens agerande i samband med köp av det holländska energibolaget . Till detta återkommer jag . 2 (S): Ett antal ärenden är beslutade i full enighet i utskottet. Några är av särskild vikt, och jag vill betona dem. Det gäller subsidiaritetsprincipen i unionsförslag. Regeringen, det vill säga och justitieministern, har inte informerat , det vill säga justitieutskottet, inom de beslutade tidsramarna. Här är vår konklusion att detta inte kan undgå kritik. Vidare gäller det nomineringarna till högskolestyrelserna. Intressekonflikter kan och får bedömas av en regering, men vägledande kriterier skulle underlätta nomineringsprocessen och även regeringens slutliga ställningstagande. Vår ordförande har redan berört UD:s alltför långsamma utlämnande av allmänna handlingar, som i och för sig låg på Sida men där myndigheten hade begärt ett vägledande beslut från regeringen. De detta tog – och vi har fått reda på vad fördröjningen egentligen bestod i – är ingalunda övertygande. Utskottet menar också att det behövs mer av förbättringar i ljuset av både KU:s och tidigare kritik. När det gäller statsrådet aktieaffärer betonar vi att korttidsaffärer bör framgå av de förteckningar som lämnats. Det är viktiga ställningstaganden som vi har gjort, och jag vill lyfta fram att det har skett i enighet. Men det finns också några ärenden där enighet inte har nåtts. Försvarsmaktens insatsorganisation kritiseras av . De har i ett tiotal rapporter speglat förhållandena i Försvarsmakten. Och det är enligt min uppfattning första gången vi får en genomlysning av styrningar av och ansvarsförhållanden i hela försvarssektorn. Det är mycket värdefullt. menar att det råder för lite styrning från regeringen på strategisk nivå och för mycket styrning på lägre nivå. Det är också brist på återrapportering till beträffande insatsorganisationens situation och skick. Det är allvarligt att avvikelser inte har rapporterats tillräckligt till . När det gäller arbetet med omregleringar stöder utskottet sig också här på en rapport från om hur ett stort antal omregleringar har gått till i verkligheten. Ett mönster av systematiska brister framträder, både när det gäller beredning och tillsyn av omregleringarna. Revisorerna pekar på en brist på styrning av myndigheter och andra organ. I fråga om Nuon har det varit – för att använda ett modernt ord – extremt svårt att granska. Många motstående uppgifter har cirkulerat, och det har inte gått att genomföra en fullständig granskning utan full medverkan av det ansvariga statsrådet. Men det går ändå att dra några slutsatser efter granskningen med utgångspunkt i grundlag och andra underliggande föreskrifter. Regeringen har ett kollektivt ansvar för de besked som ministrar lämnar till exempel till statliga bolag. Det finns ett ansvar, speciellt hos statsministern, för att är ändamålsenligt organiserat och att beredningar, kommunikations- och informationsutbyten fungerar. Så har inte skett i detta fall. Kritik måste också riktas mot dåvarande näringsminister för att hon inte har sett till att beredningen och dokumentationen av affären har gått rätt till. Det gäller både den gemensamma beredningen med och det uteblivna samrådet med Statsrådsberedningen i enlighet med regler för samordning. Det faktum att inte har infunnit sig till en utfrågning hos bryter en långvarig praxis. Det har försvårat granskningen, och därför har i enighet – det är vi väldigt glada för – beslutat att tillsätta en utredning om hur före detta statsråd ska medverka i utövandet av kontrollmakten. Vi har fortfarande olika versioner om vem som var informerad, och . Vi har fortfarande olika versioner av vilka rutiner som gällde i när affären genomfördes, och . Många frågor är fortfarande obesvarade, och alla kan inte vara fullt sanningsenliga . Vi socialdemokrater utgör en del i majoriteten i alla granskningsärenden. Vi försöker se de konstitutionella frågeställningarna och problemen, både i ljuset av vår roll som oppositionsparti i och i ljuset av våra år i regeringsansvarighet. Ett mönster är att de mest allvarliga problemen är regeringen styrförmågor och därmed också dess ansvar i olika frågor. Det gäller både innevarande mandatperiod och de granskningar vi riktade för föregående mandatperiod. Det gäller den bristande styrningen av Försvarsmakten och redovisningen inför och allmänheten om vad man gör och vad man inte gör. Det är samma tendens som i det ärende vi hade , Saudiärendet. Å ena sidan var det en obalanserad och bristfällig styrning av en annan försvarsmyndighet, , och ett bristande ansvarstagande utåt. Statsministern uppgav sig även i det ärendet vara helt ovetande om allting. Och har vi Nuonärendet. Jag behöver väl egentligen inte säga mycket mer än att vi fortfarande har problem med att klarlägga. Jag föreställer mig att både historisk forskning och journalistik kan komma vidare. Den bristande ledningen av regeringsarbetet och bristen på ansvarstagande hänger tyvärr ihop. Det är ett för den sittande regeringen, och det har varit genomgående i våra bedömningar när vi har sett hur anmälningarna har belysts i källmaterialet. Vi menar att granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning visar att vi har en systemproblematik i den sittande regeringens styrning. Det gäller otydligheter i styrningen gentemot myndigheter och otydligheter i ansvarstagandet inför och inför svenska folket. Jag ber att få yrka på godkännande av utskottets anmälan. 3 PER (M): Låt mig inleda med att å vägnar anmäla vårt dryga 1 000 sidor långa granskningsbetänkande i tre volymer. Det här är vår produkt. Det finns visserligen tre reservationer från Alliansen, men vi tänker inte votera om dessa. Vi tycker inte att det är roll att överpröva den granskning som har gjorts av . Jag vill, likt utskottets ordförande , rikta ett stort tack till kansliet för allt jobb de har gjort med de dryga 1 000 sidorna. , Hans Hegeland och övriga har gjort ett fantastiskt bra jobb, både för oss på regeringssidan och för oppositionen. Enligt regeringsformens 13 kap. 1 § ska vi granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Det är åttonde gången som jag är med och gör denna granskning. Våra utgångspunkter har varit att värna KU:s integritet som kontrollorgan att använda konstitutionell stringens och relevans att göra en normprövning som syftar till att utveckla regeringsarbetet, det vill säga att vara den gode revisorn. har vi haft 21 ärenden, varav ett har bordlagts. Det är lika många som , om jag kommer ihåg det hela rätt. Men när det har varit som värst har det varit nästan dubbelt så många ärenden. är vi alltså nere på ett mer rimligt antal, och själva KU-anmälningarna håller också en högre kvalitet. Utöver vad har sagt om när KU får kritik får vi ibland också kritik för själva KU-anmälningarna och bristerna i dem. Det är också en aning orättvist. Årets skörd, årets 21 ärenden, har egentligen inte innehållit några vansinnigt svåra konstitutionella prövningar. Det kanske mest intressanta ärendet handlar om införande av elprisområden. Det är nämligen konstitutionellt spännande i den bemärkelsen att vi helt plötsligt har en som vänder sig direkt till myndigheter under regeringen. Hur gör man då? Jag tror att kan få en hel del vägledning av våra dryga 1 000 sidor i betänkandet. I de flesta ärenden är vi eniga eller nästan eniga, men i tre ärenden finns det delade meningar. Det är dem vi ska debattera den närmaste timmen. Jag tänkte spara Nuondebatten till dess och inte ta den , i förväg. Låt mig titta på några ärenden där ett enigt utskott inte påtalat några brister samt några ärenden där vi gemensamt påtalat brister. De ärenden där vi inte påtalat brister inkluderar regeringens hantering av verksamheten på , förra biståndsministerns hantering av biståndsverksamheten samt utrikesministerns och förra biståndsministerns hantering av biståndsanslaget. Där finns dock en reservation från MP, V och SD. Precis som några varit inne på tidigare finns det enig kritik eller påtalande av brister när det gäller regeringens bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i förslaget om en europeisk åklagarmyndighet. hantering av utlämnande av allmänna handlingar tog . Där finns påtagliga brister. Däremot kunde jag inte läsa vårt uttalande om utbildningsministern som någon typ av kritik. Jag kunde heller inte läsa det som stod om aktieinnehav hos en minister, , som någon form av kritik. Det var bara påpekanden om hur saker och ting ska skötas. Jag kunde inte hitta något kritiskt i de två uttalandena från utskottet. Vi har framför oss en debatt som kommer att handla om regeringens information till angående bemanningen av insatsorganisationen 2014. Där kommer att vara debattör. Sedan ska vi debattera regeringens arbete med omregleringar. Där kommer att vara vår debattör. Vi ska också debattera regeringens hantering av AB:s förvärv av Nuon. Där kommer jag att återkomma. Innan jag lämnar talarstolen den här gången vill jag rikta ett tack till ordförande , som med ett glatt humör har lett utskottets arbete på ett trevligt sätt. Jag önskar honom stor lycka till i sitt nya jobb som EU-parlamentariker. 4 (FP): Inledningsvis vill jag anmäla årets KU-granskning till kammaren. Utskottet har hanterat 21 anmälningar, och i de flesta fall är vi eniga i slutsatserna och har ingen kritik att framföra. Möjligen lämnar utskottet några ord på vägen. I två fall är det oomtvistat att regeringen brustit i förhållande till regelverket. Det handlar om att det tagit för regeringen att återkomma till justitieutskottet när de begärde att få tala med regeringen om en subsidiaritetsfråga, och får en gång till höra att de behöver snabba upp sin hantering av samråd och utlämnande av handlingar för att kunna leva upp till offentlighetsprincipens krav på skyndsamhet. I det senare fallet kan vi dock notera att ett förbättringsarbete pågår och att utvecklingen går åt rätt håll. I två ärenden har rapporter fått en central roll. För framtiden vill jag skicka med att det är angeläget att och med noggrannhet håller sig till sina respektive granskningsfunktioner så att det inte uppstår någon överlappning i rollerna. har granskningen av regeringens hantering av AB:s förvärv av Nuon varit det stora samtalsämnet. Det är en affär där beslutade om förvärvet men där regeringen hade kunnat motsätta sig det om starka skäl talade emot affären. Frågan var inte ett regeringsärende, men regeringens svar till krävde formell beredning mellan och . Att frågan först nu anmälts för granskning beror med största sannolikhet på att det, så här i efterhand, står klart att förvärvet var kostsamt. Då förvärvet gjordes var det inte kontroversiellt hos en bred majoritet av utan sågs som en naturlig del i den ägarstrategi som den tidigare socialdemokratiska regeringen hade lagt fast. är en omfattande granskning gjord av regeringens handläggning i samband med förvärvet av Nuon. Utskottet kan gemensamt konstatera att har brustit i beredningen med och att dokumentationen varit otillräcklig. Vad gäller dokumentationskraven har en skärpning av regelverket skett på detta område, möjligen föranledd av att självt velat stärka rutinerna. Det är förstås välkommet. Alliansen har en reservation då vi inte delar hela oppositionens ställningstagande. Det kommer vi att återkomma till senare här . Skyldighet att delta vid KU:s muntliga och tv-sända utfrågningar har fått stor plats i årets granskning i och med att före detta näringsminister avböjde KU:s inbjudan. En praxis bröts, kanske lite överraskande. Man kan ha olika uttryck för vad man anser om detta. Jag vill dock påminna om att det var en avvikelse från praxis, inte ett brott mot regelverket. För att konstruktivt gå vidare med frågan har utskottet nu gett en utredare i uppdrag att utvärdera frågan om statsråds medverkan i KU:s granskning. Utvärderingen ska vara klar . I denna övergripande inledning till KU-granskning nöjer jag mig med dessa ord. 5 (C): I den här övergripande debatten vill jag kommentera några ärenden som har fått stor uppmärksamhet i medierna och som har lett till att riksdagsledamöter gjort anmälan till KU. har vi genomfört granskningarna, men det har inte blivit särskilt uppmärksammat vad KU kommit fram till. Jag vill inledningsvis lyfta fram fyra ärenden. gjordes en anmälan till riktad mot statsrådet . Det gällde den indelning av i fyra elprisområden som genomförde från efter en anmälan från till om att var skyldigt att göra den typen av indelning. Granskningen i sköts upp både 2012 och 2013 beroende på en pågående rättsprocess. kom ett utslag från förvaltningsdomstolen i som sade att beslut är bindande för och att Svenska kraftnäts beslut därför var lagligen grundat. Detta ledde naturligtvis till att slutsats blev att det inte fanns någon kritik att rikta mot statsrådet . Visst väcker detta en del principiella frågor. KU har diskuterat att vid höstens granskning titta på i vilken utsträckning kan ålägga svenska myndigheter att genomföra dess beslut. Relationen mellan svenska myndigheter och är alltså viktig att granska. I KU finns dock ingen kritik mot statsrådet . Vidare vill jag ta upp den anmälan som gjordes mot miljöminister och som gällde regeringens beräkning av klimatmålen . Det var en anmälan gjord av Socialdemokraternas . Anmälaren ville att KU skulle granska regeringens beräkningar av hur målen kommer att kunna nås. Regeringen och har till lämnat en ganska omfattande redovisning av hur målen nås. Målen har jämförts med de mål har fattat beslut om. Här har enhälligt kommit fram till att granskningen inte leder till något uttalande. Det finns ingen kritik mot miljöministern avseende det sätt på vilket regeringen och gjort beräkningen. Men, visst, det har funnits en stor uppmärksamhet kring denna fråga . Det har också varit en anmälan mot näringsminister som gällde Inlandsinnovation. Det var Socialdemokraternas gruppledare som begärde att KU skulle granska hur näringsministern hade hanterat och styrt det statliga bolaget . Det fanns rätt så omfattande skriverier bland annat i om att det fanns en nära anknytning mellan bolaget och riksdagsledamoten . KU har granskat styrning av Inlandsinnovation och har inte funnit att det finns grund för någon kritik mot när det gäller regeringens hantering. Det är viktigt att konstatera, med tanke på de mycket omfattande skriverier som fanns sedan om detta, att KU alltså inte finner någon grund för den kritik som framfördes i bland annat . och Nuon kommer jag att återkomma till senare i ärendedebatten. Men jag vill lyfta fram det som sade i debatten, att när det gäller statsrådet aktieaffärer har KU konstaterat att korttidsaffärer ska redovisas. Det som jag tycker också är viktigt att framföra är att KU har funnit att inte genomförde några korttidsaffärer. Det är viktigt. , ordföranden i , uppmanade i sin inledning: Läs KU:s beslut. Jag tycker att det är viktigt, men ganska har jag funnit att den kritik som framförts muntligt i olika presskonferenser och i andra sammanhang ofta har varit väsentligt tuffare än den som verkligen finns i det som vi kan läsa. Tyvärr är det inte så många som läser KU:s beslut. Men uppmärksamheten har varit ganska omfattande kring främst presskonferenser och andra sammanhang där ordföranden och andra har framfört kritik. 6 (V): talare har gjort en ganska fyllig genomgång av ärendet och framfört både en del kritik och långa försvarstal. Jag tänker inte diskutera mer runt själva ärendena i klump utan tänker lyfta fram frågan om öppenhet, offentlighet och insyn. Jag tycker att det har varit genomgående under de år jag har varit med i att vi alltid har haft synpunkter på offentlighetsprincipens tillämpning och på öppenhet och insyn generellt i regeringens arbete. Det var till och med så en gång att vi inte ens fick handlingar till KU som vi begärde förrän granskningen var färdig därför att man inte lämnade ut dem från . Det är förstås allvarligt med tanke på att både och mediernas granskning och insyn ska fungera. Det allra tydligaste är väl ärendet där Sida behövde samråda med regeringen angående utlämnande av allmänna handlingar. Det har redan berörts här, och det är uppenbart att det inte är rimligt med tre månaders handläggningstid. Där är vi helt överens, och det är bra att vi är överens. Ett annat ärende där UD är inblandat gäller avräkningen på biståndet. Enligt min uppfattning var avräkningen olämplig. Även om biståndsministern och statssekreteraren självklart lägger mycket tid på att arbeta med bistånd är det inte rimligt att deras löner ska ingå i det som räknas ihop som biståndsmedel. Deras löner är en del av kostnaden för och bör inte avräknas. Det här har ändrats igen, och förra biståndsministern var mycket tydlig i sina svar till KU att hon inte tyckte att det här var en bra ordning och att det därför inte räknades av längre. Där har vi olika bedömningar, och jag är för godkännande av anmälan i reservationen i det fallet. Men tillbaka till öppenheten: När man nu gör förändringar som innebär helt nya sätt att göra avräkningar och man tar med något som skulle kunna uppfattas som kontroversiellt är det viktigt att informationen går fram till . Det är som fattar beslut om budgeten. I det här fallet var informationen inte tillräckligt tydlig. I ytterligare två fall har vi sett bristande information till . Det första gäller Försvarsmaktens bemanning av insatsorganisationen. Den granskningen kommer att belysas senare i debatten, men jag vill ändå påpeka att det är tydligt att regeringen har brustit i informationen till . Sedan gäller det subsidiaritetsbedömningar, som också nämnts tidigare. Regeringen har inte återkommit till justitieutskottet med sin bedömning . ska regeringen ha på sig för att lämna sin bedömning i ett subsidiaritetsärende till ett utskott som så begär. I det här fallet fick man , och ändå kunde regeringen inte leverera en bedömning. Man kan ha olika synpunkter på och idéer om vad det kan bero på, men en seghet på det här sättet kan inte vara acceptabel. Regeringen måste arbeta på ett sådant sätt att det här fungerar.