prot · H10963 · 2014-01-30 00:00:00 — Satsning på kunskap i skolan 83 (M): Min fråga går till utbildningsminister . Alliansen har inlett ett omfattande arbete för att reformera svensk skola. Detta är en mycket stor utmaning. Inte minst ser vi i de senaste PISA-resultaten för svensk del att det finns mer att göra. , detta år, går svenska folket till val. Den fråga som jag tror att många funderar på nu är vilken väg framåt som är rätt för att stärka kunskaperna i klassrummet. Hur ser utbildningsministern på de olika skolalternativ som väljarna har att välja på? Vad är det för arbete som krävs från Alliansen för att stärka kunskaperna, enligt utbildningsministern? 84 Utbildningsminister (FP): Jag tackar för frågan. Det är en utomordentligt bekymmersam situation för att resultaten har sjunkit i den svenska . Det är den största utmaning vi står inför, och det finns långt mycket mer. En del verkar tro att a-kassans nivåer är den centrala framtidsfrågan för . Det stämmer inte. Det är skolans kvalitet som är den centrala framtidsfrågan. Det är därför vi nu lägger om hela den svenska utbildningspolitiken, med en ny skollagstiftning, en ny läroplan, nya kursplaner med högre krav i alla ämnen, en ny lärarutbildning, ett lärlingssystem, ett nytt betygssystem, tidigare betyg, tidigare utvärdering med nationella prov och så vidare. En lång rad reformer är nu under genomförande. Det helt centrala är att fullfölja dessa reformer. Min bedömning är att vi behöver göra ännu mer. Vi får återkomma från regeringens sida med ytterligare reformer som vi bedömer bör genomföras under nästa mandatperiod. Men det viktigaste av allt är att fullfölja det spår vi har gått in på och inte gå tillbaka till den politiska kurs som är roten till problemen. 85 (S): Jag vill ställa min fråga till . Det har kommit ett par utredningar om hjälp för överskuldsatta att komma tillbaka. är det så att den ideella föreningen , som jobbar med att hjälpa överskuldsatta, nu hotas av nedläggning. Föreningen finns i , men har ett rikstäckande uppdrag. Det är dock som betalar ut bidrag. Föreningen har ansökt om . lutar det åt att det blir . Det räcker inte ens till hyran. Med tanke på det enorma arbete som Insolvens gör rikstäckande undrar jag om inte staten och regeringen på något sätt kan hjälpa till ekonomiskt. Det är små summor det handlar om. Insolvens har hjälpt minst 1 000 människor att komma tillbaka från överskuldsättning. 86 (): Jag tackar för frågan. Problemet med människor som drar på sig stora skulder är stort. Vägen tillbaka är lång. Regeringen har därför arbetat för att hitta bättre vägar, så att man ska få bättre förutsättningar att få en betalningsplan, betala av skulderna och på det sättet kunna hantera sin situation. Vi har också tittat på de problem vi har med sms-lån och mycket annat och gjort förändringar i syfte att människor ska klara av sin ekonomi på ett bättre sätt. Jag delar uppfattningen att föreningen betydelsefull. Den tar sig an människor som behöver stöd och hjälp, precis som kommunernas konsumentrådgivare gör. De problem som dyker upp när man talar om föreningsbidrag eller bidrag till en organisation är att inte har något anslag som har att göra med bidragsgivning. Jag vet inte vilken del av statsförvaltningen som skulle komma i fråga och har inte riktigt underlag för att svara på hur det skulle gå till. Men jag ser naturligtvis bekymret. 87 (S): Det olyckliga är att detta har blivit en fråga, trots att det är en rikstäckande förening. Att över 1 000 personer har blivit hjälpta tillbaka innebär jättestora besparingar för samhället. Det är en stor vinst när människor slipper överskuldsättning. Många mår bättre och kan börja arbeta igen, betala skatt, starta företag och så vidare. Rent mänskligt är det självklart väldigt positivt för dem och deras familjer. Det är ett stort arbete som görs. Rent konkret hjälper Insolvens människor att göra upp en budget när de har ekonomiska problem för att på det sättet kunna betala av sina skulder. De hjälper människor att få skuldsanering. De hjälper till att skriva ansökningar och stöttar människor rent mänskligt. Detta arbete är ovärderligt. De här människorna kommer att falla mellan stolarna. Jag hoppas ändå att regeringen kan göra något på något sätt. Det är som behövs. 88 (): Det här är uppenbarligen inte mitt kunskapsområde och i varje fall inte mitt direkta ansvarsområde. Den ideella sektorn är vi helt beroende av. Det finns många verksamheter och organisationer som på olika sätt säkerställer att människor mår bättre. För min egen del ligger det närmast till hands att tänka på till exempel brottsofferjourer, kvinnojourer eller Bryggan, som hjälper familjer med någon som avtjänar ett fängelsestraff. Det finns många sådana här föreningar. I några fall finns det regelverk som gör att de kan få viss stöttning, i andra fall uppenbarligen inte. Jag vet inte riktigt var den här föreningen passar in eller hur det ser ut, men jag har stor respekt för det arbete som utförs. Utan den civila sektorn skulle vara ett mycket sämre land. Den behövs som komplement till myndighetsinsatser av olika slag. Självklart är detta en fråga som får diskuteras. Jag utgår från att föreningen har hört av sig på ett eller annat sätt, dock inte till , tror jag. 89 (S): Min fråga riktar sig till utbildningsministern och handlar om riskkapital i välfärden. Riskkapitalbolag har som idé att gå in i en verksamhet, kraftigt pressa kostnaderna, vanligen genom att reducera personalen, öka överskott, vinst och värde och sedan sälja och gå därifrån. I min hemkommun fanns tidigare ett av JB-gymnasierna. Dessa såldes till ett riskkapitalbolag, som såg att värdet inte ökade i den omfattning man önskade och därför lade ned verksamheten. Det blev en konkurs i miljardstorlek. Staten fick lägga 100 miljoner på att betala löner till personalen. Ungdomarna ställdes på gatan. Anser utbildningsministern att riskkapitalbolag är lämpliga aktörer inom utbildningssektorn eller andra välfärdssektorer i vårt land? 90 Utbildningsminister (FP): Nej, och det är just därför vi har träffat en sexpartiöverenskommelse. Frågeställarens eget parti Socialdemokraterna, samt de fyra regeringspartierna har ingått en överenskommelse om att skärpa regelverket högst avsevärt. Jag är för att föräldrar ska ha frihet att välja skola åt sina barn. Det uppfattar jag att alla partier i denna riksdag är, möjligen med undantag för . Jag är för att vi ska tillåta fristående skolor. Jag är också för att de som uppfyller alla kriterier och krav kan gå med överskott. Men kortsiktiga ägare, de som har en uttalat kortsiktig ägarambition av den typ som tar upp, är inte lämpliga. Jag tycker att JB Educations konkurs är det bästa exemplet på det. Det var ett danskt riskkapitalbolag som gick in och tog över. När det blev en liten uppförsbacke hade de inte tålamod utan lade ned alltihop. En mer seriös och långsiktig ägare hade burit en förlust ett tag för att försöka få det hela på fötter igen. Det är så mycket annan verksamhet fungerar. Men de lade ned direkt. Den typen av ägare är för kortsiktiga. De är inte lämpliga. 91 (S): interpellerade jag fyra statsråd inom detta ämnesområde. Alla interpellationer samlades till . Beklagligtvis hade därför utbildningsministern ingen möjlighet att delta i debatten. svarade inte nej på frågan. Alliansföreträdare sade i debatten att vinsten är en motor i verksamheten, även inom välfärdssektorn. Jag gör bedömningen att regeringen väljer skilda tonfall. kan skälla, som och ibland gör på bankerna. Men alla vet att de aldrig kommer att bitas. Man skjuter det på en utredning som blir klar efter valet, och sedan kan man spela olika instrument i orkestern och välja själv. Med tanke på det här svaret och förra veckans debatt kan jag konstatera att regeringen inte tänker göra någonting åt vinsterna i välfärden. Vi kommer att få se skolkonkurser även i fortsättningen. 92 Utbildningsminister (FP): Jag trodde att det var en frågestund, att man inte bara skulle stå och hålla anföranden. Jag uppfattade ingen fråga, så jag vet inte riktigt vad jag ska svara på. Jag kan bara konstatera att vi har en friskoleöverenskommelse mellan sex partier och att regeringen tänker stå upp för den. inflytande på EU:s Ukrainapolitik 93 (M): Som ledamot av utrikesutskottet noterar man det stora intresset för att ställa frågor till utrikesministern. Jag tänkte fylla på med att diskutera . Jag gör det mot bakgrund av en rangordning som presenterats , där är på tredje plats bland EU:s nationer när det gäller inflytande över EU:s utrikespolitik. Det är naturligtvis glädjande att vi sätts i nivå med , efter och . Hur, utrikesministern, kan använda detta inflytande för att frysa situationen i ? Vilka scenarier ser utrikesministern när det gäller möjligheterna att återuppta en seriös dialog mellan och med en ny regering och förhoppningsvis en ny president på plats ? 94 Utrikesminister (M): Jag får svara i en enminutsversion. Men det är alldeles riktigt att vi tillhör dem som är mycket engagerade. Tillsammans med tog vi initiativ till det östliga partnerskapet och de avtal som bland annat har haft möjlighet att ingå. Sedan har vi varit mycket tydliga och kommer att förbli det med att varje land har rätt att välja sin egen väg. Vi har kritiserat de ryska försöken till påtryckningar. De har kommit tillbaka med ekonomiska påtryckningar gentemot . Vi har också sagt att vad behöver är demokratiska och europeiska reformer för att sanera ekonomin, stabilisera rättsamhället och få en anständig utveckling för sina medborgare. Europeiska unionen är starkt engagerad i detta, och är starkt engagerat i Europeiska unionens samlade politik i detta avseende. Med detta är veckans frågestund över. Jag vill tacka de närvarande ledamöterna och de närvarande statsråden. Följande dokument anmäldes och bordlades: utlåtande /14:UU4 Kommissionens arbetsprogram 2014 betänkande 2013/14:UU13 Ny inriktning för för betänkanden /14:CU9 Hyresrätt m.m. 2013/14:CU13 Sanktionsavgift vid bristande kreditprövningar betänkande 2013/14:KrU6 Spelfrågor betänkande 2013/14:KU12 Kommunala och regionala frågor betänkande 2013/14:UbU13 Högskolan Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2013/14:MJU8 Vattenvård 12 § Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2013/14:256 Statlig närvaro i hela landet av (S) till näringsminister (C) 2013/14:257 Avbrutna försvarsmaterielsamarbeten av (S) till försvarsminister (M) 2013/14:258 Försvaret av av (S) till försvarsminister (M) 2013/14:259 Stigande oro för de offentliga finanserna av (S) till finansminister (M) 2013/14:260 Trovärdighet i den ekonomiska politiken av (S) till finansminister (M) 2013/14:261 SVT:s regionala nyhetsbevakning av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 13 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2013/14:364 Vårdskador till följd av förväxling av medicin av (S) till socialminister (KD) 2013/14:365 Protokollet om behörig myndighet av (S) till justitieminister (M) 2013/14:366 Ny generalklausul för sekretess av (S) till justitieminister (M) 2013/14:367 Avdragsbegränsning för betalning till person i utlandet av (S) till finansminister (M) 2013/14:368 Bankernas övervinster av (S) till finansminister (M) 2013/14:369 Inställningen till kontanter av (S) till statsrådet (M) 2013/14:370 Minskad bankservice trots bolagsskattegåva av (S) till statsrådet (M) 2013/14:371 Politiska partier och det offentliga rummet av (S) till justitieminister (M) 2013/14:372 Utrikesministerns resa till av (MP) till utrikesminister (M) 2013/14:373 Utrikesministerns besök i av (S) till utrikesminister (M) 14 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.