prot · H20921 · 2014-11-13 00:00:00 — Statsrådet ställde en konkret fråga: Ska vi tillmötesgå sådana här samtalsinviter? Min kollega besvarade den frågan konkret. Däremot besvarade statsrådet inte den fråga ställde i sitt första inlägg: Vad vill regeringen egentligen; vill regeringen att ska vara kvar? Det är mycket angeläget att få ett svar på denna fråga. 33 (M): Det har framkommit i debatten om frågor som handlar om miljö- och klimatpåverkan, och det är olyckligt när man ställer dessa trafikslag mot varandra. är det land i EU som har längst avstånd mellan landsändarna. Vi är helt beroende av flygtrafiken. Man kan inte bara säga: Ta tåget i stället för flyget. Säg det till dem som bor i , som i bästa fall kan ta tåg eller direktbuss i till . Vi har också varit inne på att det behövs mark för bostadsbyggande. Jag kan bara utgå från som är min hemregion. I denna region är av marken bebyggd. Förtätningspotentialen i förorterna är stor. Det går att bygga bostäder i utan att en av viktigaste och mest strategiskt placerade flygplatser avvecklas. Ministern frågar om vi inte ska ge kommuner en invit till en diskussion. Det gör mig lite orolig, för vad statsrådet egentligen säger är att man öppnar för diskussion inte bara om utan med kommuner runt om i avseende att bygga bostäder på andra regionala flygplatser. Detta är ett viktigt besked för oss och för väljarna att få, och jag är mer bekymrad nu än jag var innan jag ställde mig i talarstolen. Vi talade också om kapacitet. från var inne på att flygtrafik kan läggas över på . Det vore olyckligt, för är en utpräglad peakflygplats. Som många av mina kolleger har varit inne på sker de flesta flygningarna . har redan slagit i kapacitetstaket i högtrafiktid och kan därför inte ta emot fler Brommaflyg. De få tider som finns kvar på kostar mycket pengar, vilket gör det omöjligt för de små flygbolagen att göra anspråk på dem. Jag har ännu inte fått svar på de frågor som jag inledningsvis ställde till infrastrukturministern. Vilka bedömningar har regeringen gjort när det gäller konsekvenserna för jobben om stängs ned? Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att kompensera alla dem som använder för arbetspendling? 34 (M): Inget beslut är taget om att stänga , säger statsrådet. Då ställer jag mig åter frågan: Varför tillsätta en förhandlingsperson om man vill att ska vara kvar? Denna situation skapar en enorm osäkerhet för alla parter och alla delar av landet. Jag ställer mig också frågan om jag skulle få samma svar som jag fick av statsrådet om jag i stället riktade mig till någon av hennes miljöpartistiska kolleger i regeringen eller till trafikutskottets ordförande. Väljarna börjar nog liksom jag bli lite irriterade på att i olika fall få olika besked från regeringen. Precis som statsrådet är inne på är regeringen kollektivt ansvarig för sina beslut, oavsett om det gäller vargar eller . Genom inlägg fick vi också en aning om ytterligare en sanning i diskussionen om , och det är att det finns ganska många från regeringspartierna som har för avsikt att minska flygandet i . På en del punkter börjar regeringen uppvisa en ganska flygfientlig politik. Det som var politik börjar bli regeringens politik. Under föregående mandatperiod tog man tillsammans med beslut om att återreglera flygtrafikledningstjänsten. Det är något som riskerar att leda till kostnadsökningar på för de regionala flygplatserna. I budgetpropositionen nämner man tanken på en flygskatt – när det vi i stället behöver är globala avtal. Och så har vi som sagt frågan om . Också flyget förändras. Vi som var på frukostseminariet med Swedavia kunde höra att det sker mycket. Exempelvis gjordes det en flygning –fossilfritt bränsle iblandat, och den flygningen gick jättebra. Jag tror på teknikutveckling också inom flygets område. Swedavia har till exempel som mål att den egna verksamheten ska vara helt utsläppsfri . Det finns givetvis mycket mer att göra inom flyget. Men, herr talman, alla trafikslag behövs. Det tror åtminstone jag. Många har belyst vikten av för hela landet. Jag ska också tala om vikten av att ha som en växande, dynamisk huvudstadsregion. är en region och stad som toppar många internationella rankningar. I PWC:s senaste Cities of ligger på topptiolistan. Men det rapporten lyfter fram som en brist är flygförbindelserna från ut i . Det visar att snarare behöver utveckla sina utrikesförbindelser än ta över inrikesflygningar. De bristande flygförbindelserna och framför allt det som riskerar att uppstå om avvecklas är en hämsko för utvecklingen i regionen och i förlängningen i hela landet. ska vara en stad som konkurrerar om att få hit huvudkontor från de stora företagen runt om i världen. Det ska inte vara en stad som folk flyr från. En nedläggning av blir därför ett allvarligt hot mot både jobb och tillväxt i hela . Jag är stockholmare och bryr mig mycket om både bostäder och infrastruktur, och jag tror inte att trafik och bostäder måste stå i ett motsatsförhållande. Vi kan göra både och. Många undersökningar, till exempel från , visar att vi kan bygga bostäder på flera områden utan att lägga ned en av de viktigaste flygplatserna för och . Låt mig upprepa mina frågor: Politik är att vilja. Vad vill regeringen egentligen i denna fråga? Om man skippar utredningar och förhandlingspersoner och kommer till den politiska viljan, anser man att behövs eller inte? 35 (MP): är det enkelt att resa till . Express tar blott från city. Pendeltågen mot går hela vägen till , och man kan resa för en rimlig penning. Flygbussarna går ofta och dygnet runt. Med Ostlänkens utbyggnad kommer det att gå snabbt, lätt och billigt att resa till . För mycket av flygtrafiken till är det rimligare med en flygplats söder om staden än norr om staden. För övrigt är det ur ett samhällsekonomiskt perspektiv dyrare att driva två flygplatser i än en storflygplats, framför allt när den ena ligger på citynära mark som har ett betydligt högre marknadsvärde. Den hyra Swedavia betalar till ligger långt under detta marknadsvärde. Utan den subvention som bidrar med skulle det rent kommersiellt vara helt omöjligt att driva . Om vi ska ha två flygplatser i är det rimligare att spelar den rollen snarare än . Det är även rimligt att vissa vill åka just . Men under dessa peaktider startar och landar flygplan från samma destination på både och mer eller mindre . 14 av 17 linjer på trafikeras också på . Det går alltså att lösa genom större plan snarare än genom fler avgångar. Det är för övrigt vi har planekonomi i fördelningen av slottiderna. Det är vi som förespråkar en marknadsmässig prissättning. Det är ni som står för planekonomi och vi som står för marknadsekonomi. Om vi ska nå klimatmålen måste flyget minska och tåget öka. Vi måste därför flytta trafik från både och till tåget. Om vi skulle planera för att lägga ned skulle vi ha gott om tid att se till att vi kan lösa trafikomflyttningarna på ett bra sätt som minskar klimatutsläppen, stärker järnvägen och möjliggör 50 000 nya bostäder. (forts. § 9) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. § 8 Statsministerns frågestund Jag hälsar statsministern välkommen. 37 (M): Herr talman och statsministern! för exakt röstade svenska folket ja till medlemskap i unionen. Vi hade just påbörjat en mödosam återhämtning efter en svår ekonomisk kris, och med EU-inträdet öppnade vi våra gränser och vägar in till det som är totalt 28 medlemsländer. tar vi mycket av öppenheten för given, men lever vi i ett med svåra utmaningar framför sig. Vi är mitt i en återhämtningsfas i krisens spår, och reviderade kommissionen ned sin tillväxtprognos för som omställningstrycket och konkurrenstrycket på ökar. Hur avser statsministern och regeringen att arbeta för att stärka den europeiska konkurrenskraften i en värld där andra regioners tryck på oss bara ökar? 38 Statsminister (S): Jag är glad att den frågan kom upp eftersom vi exakt nu är mycket upptagna med den. Hur kombinerar vi den svenska konkurrenskraften – den måste vi se till i första hand – med konkurrenskraften i Europeiska unionen på bästa möjliga sätt, just för att vi ska ta till vara kontinentens potential? Vi har haft ett flertal möten inom ramen för samarbetet i , det vill säga , och tillsammans med . Vi har haft ett nordiskt-baltiskt sammanträde tillsammans med ledare . Vi har tittat på vad som är potentialen och mervärdet med det europeiska samarbetet. Några områden som vi har diskuterat är självfallet infrastruktur, forskning, utbildning och den nyindustrialisering som inte minst Europeiska unionen har aviserat. Där har vi stora möjligheter att som land bidra och få hjälp. 39 (M): Tack, statsministern, för svaret! Jag välkomnar att statsministern talar sig varm för konkurrenskraften. En viktig grund för både den svenska och den europeiska konkurrenskraften är att det finns stabila och motståndskraftiga statsfinanser. Vi är i slutet av en kris som har förvärrats när flera länder har frångått de principer som brukar styra det europeiska samarbetet när det gäller just den aspekten. Därför är det viktigt att slå vakt om den ekonomiska trovärdigheten i . ser vi flera exempel på stigande underskott i EU:s medlemsländer, varav flera ledda av socialdemokratiska regeringar. Till exempel har frångått EU:s egna krav på begränsat underskott och riskerar att överge stabilitets- och tillväxtpakten. Därför vill jag ställa en mer specifik fråga till statsministern inför mötet med stats- och regeringscheferna . Är den beredd att låta frångå EU-kraven, eller är den i sin helhet beredd att ställa hårdare krav på de regeringar som till exempel den franska, som riskerar att urholka de europeiska statsfinanserna och därmed konkurrenskraften framöver? 40 Statsminister (S): Först och främst ska vi undvika att recensera exakt vilka länder med vilka styren som har vilka problem. Det kan leda åt lite olika håll. Generellt sett står den upp för de regler som gäller inom tillväxt- och stabilitetspakten och har gett tydligt uttryck för det även på det senaste toppmötet. Vi menar att det är viktigt att det är ordning och reda på finanserna. Det är ingen religion i sig, men det är ett oerhört viktigt verktyg och en helt avgörande förutsättning för att vi ska klara att leverera sysselsättning, tillväxt och den välfärd vi vill ha. Det pågår en diskussion inom EU om huruvida tillväxtpaktens flexibla regler ger möjlighet för det ena och det andra. Det är en diskussion som pågår mellan respektive medlemsstat och kommissionen. Att vi står upp för de regler som gäller har framgått för alla med all önskvärd tydlighet. 41 PER RAMHORN (SD): Situationen inom äldreomsorgen är allvarlig på många håll i landet. Personalstyrkan har minskat kraftigt som antalet äldre har ökat. Löneläget och viljan att börja arbeta i yrket är lågt. huvudsakliga åtgärd för att öka bemanningen inom vården och omsorgen är att ge kommunerna tillräckligt med resurser så att de kan erbjuda alla som arbetar ofrivillig deltid rätt till heltid. Socialdemokraternas lösning är så kallade traineejobb, vilket innebär att man ska tvinga in och snabbutbilda ett stort antal arbetslösa ungdomar så att de ska bli undersköterskor inom vården och omsorgen. Det handlar om ungdomar som inte visat något intresse för omsorgsyrket. De ska dessutom handledas av personal som redan är överbelastad och går på knäna. Ser inte statsministern, i likhet med flera berörda fackförbund, att det finns en överhängande risk att traineejobben kommer att få en negativ inverkan på löneutvecklingen, statusen på undersköterskeyrket och vårdkvaliteten? 42 Statsminister (S): För regeringen är det viktigt att kunna visa våra äldre att vi tänker hålla generationskontraktet. Det som de äldre, som har gått före oss, har gett oss i form av välfärd och trygghet ska vi ge tillbaka. Därför gör regeringen i budgetpropositionen en reell satsning, inte minst på äldrevården. Om är måna om äldrevården ska de också fundera på hur de agerar i budgetsammanhang. Det finns nämligen risk för att det inte blir av. Vad gäller traineejobb är det enkla svaret att vi vet att många ungdomar vill jobba inom äldreomsorgen. Jag har träffat flera som har sagt att de trodde att de inte ville jobba inom äldreomsorgen, men är de där och det är ett fantastiskt jobb. Vi vill med denna satsning lösa tre problem. För det första vill vi ta arbetslösa ungdomar från arbetslösheten och in i arbete. För det andra vill vi höja kvaliteten i välfärden. För det tredje vill vi hantera generationsskiftet i välfärden. Det är en bra lösning. 43 PER RAMHORN (SD): Tack för svaret, statsministern! Jag beklagar ändå att statsministern inte tycks se riskerna med traineejobben. Genom min egen erfarenhet som undersköterska inom äldreomsorgen vet jag att omsorgsyrket är komplext. Det är betungande både fysiskt och psykiskt. Jag vet också att det krävs intresse, engagemang och en komplett utbildning för att ge brukarna och patienterna den vård och omsorg de har rätt till. Då duger inte den snabbutbildning som regeringen föreslår. När det gäller rätt till heltid vet jag att Socialdemokraterna i princip står bakom en reform, men man vägrar envist att skjuta till några pengar. Enligt skulle införande av rätt till heltid i offentlig sektor ge 25 000 helårsarbetskrafter och kosta drygt 5 miljarder . Tror statsministern verkligen att 25 000 nya helårsarbetskrafter kan införas i kommunerna utan att kosta en enda krona? 44 Statsminister (S): Det är sant att omsorgen är ett komplext område. Vi bygger traineejobben på det faktum att det finns ett avtal mellan parterna. Avtalet ligger klart. Det som den förra regeringen påbörjade med yrkesintroduktionsanställningar resulterade i få jobb. Det beror på att det finns för lite resurser. Vi lägger dit resurser just av det skälet att vi ska få arbetslösa ungdomar ur arbetslösheten in i jobb. Vi tar inte jobb från ungdomar som är i arbete. Här är det fråga om arbetslösa. Om SD månar om dessa frågor förstår jag inte riktigt agerandet just nu i riksdag. Men det återkommer vi säkert till . Avtalen är en garant för att parterna har koll på vad som händer. Det är parterna som är överens om hur detta ska skötas med introduktion och allt det som hör därtill. Frågan om heltidsanställning är viktig. Därför kommer den i första hand att lösas inom avtalsramen. Regeringens syn på nedläggning av flygplats 45 (C): , , , , , – listan över regionala flygplatser och orter runt om i landet som är beroende av kan göras lång. är en livsnerv, inte bara för utan också för företagsamhet och människor som bor runt om i hela landet – för industrin, för turismen och för människor som bor där. De landsbygdsfientliga förslagen från regeringen har haglat tätt , till exempel lastbilsskatt och kraftiga skattehöjningar för bönder. Till listan kan vi nu lägga . Socialdemokraterna i vill lägga ned flygplatsen, och i regeringen vill göra det. Vad regeringen, den samlade regeringen, vill är dock höljt i dunkel. Jag skulle vilja fråga statsministern: regeringen en nedläggning av ? Har du med dig på detta? 46 Statsminister (S): Det råder uppenbarligen ett missförstånd, också i riksdag. Det har inte fattats något beslut om en nedläggning av . Den lokala majoriteten i vill ta upp en diskussion eftersom de vill diskutera behovet av att bygga bostäder. Jag tror att alla kan ställa upp på att det finns ett starkt behov av att bygga bostäder, inte minst i detta område, på grund av den kraftiga tillväxten. Är det en legitim diskussion? Ja, jag tycker det. Frågan är om det är en legitim inställning för staten att säga: Vi har ett ansvar för att transporterna ska fungera i , både för människor och för varor, och vi tänker se till att göra det. Det är ett lika legitimt ansvar. Den här regeringen kommer aldrig att fatta sådana beslut som försvårar transporter av vare sig människor eller varor. Den rimliga lösningen är att vi, med det ansvaret, ser till att tillsätta en förhandlingsperson som får väga de intressena mot varandra och se hur vi kan både åstadkomma fler bostäder och se till att ha säkra transporter i . 47 (C): Svaret från regeringen är fortfarande höljt i dunkel. Ska läggas ned eller inte? Socialdemokraterna i vill lägga ned flygplatsen . i regeringen vill också göra det. Jag ställer frågan igen: Vad tycker den samlade regeringen om ? En annan fråga handlar om Förbifarten. Pausknappen fram till kommer att kosta skattebetalarna för att och Socialdemokraterna inte kan komma överens. är mycket pengar. Det är mer än många län i landet får för sina länsvägar . Och det är lika mycket som staten lägger på de enskilda vägarna under . Jag skulle vilja fråga , nu när 1 miljard tickar på: Vilka vägprojekt och järnvägsprojekt i landet kommer att behöva läggas ned på grund av att man ska betala förseningsavgiften på 1 miljard för Förbifart ? 48 Statsminister (S): Det som jag och regeringen säger när det gäller Brommafallet är att om det nu finns motsatta intressen är det statens ansvar att se till att de intressena möts. Därför är det rimligt att staten, regeringen, tillsätter en förhandlingsperson som ska titta på hur detta kan lösas på bästa möjliga sätt. Det är inte detsamma som att ska läggas ned. Dra inga förhastade slutsatser! Det är detsamma som att vi ska se till att ha både utveckling av bostäder i denna region och transportlösningar för både och hela landet som tillgodoser bra utveckling för både näringspolitik och arbetsmarknadspolitik. Samma sak gäller för Förbifarten. När och nu får nya ledningar tycker vi att det även där är rimligt att diskutera om man vill ha nya förutsättningar för detta. Det är inte heligt för oss att det måste starta exakt . Vi vill se till att få ett snabbt, formellt avslut på ärendet. Vi får se på vilket sätt vi går snabbast framåt. Men det måste få en formell och korrekt hantering. Aborträtten och samvetsfrihet för sjukvårdspersonal 49 (V): För de flesta svenskar är aborträtten något självklart. I den här kammaren har den ett stabilt och massivt stöd. Kvinnor har rätt att bestämma över sina egna kroppar. I har dock både och röstat för ett förslag från om att införa det som kallas samvetsfrihet. Innebörden av det är att sjukvårdspersonal ska kunna vägra att utföra aborter. Det är ett direkt försök att angripa aborträtten. Det är den strategi som abortmotståndare runt om i världen och i följer, eftersom man vet att det är omöjligt att angripa aborträtten rakt av. Vi kan se det i , i och i andra länder. Frågan kommer snart att nå i . har svårt att svara på om det är lagligt eller inte. Men om det skulle visa sig att vi måste se över lagstiftningen för att värna aborträtten och stoppa den här typen av förslag, vilket jag tycker är rimligt, är regeringen i så fall beredd att ta ett sådant initiativ? 50 Statsminister (S): Först får vi se vad utfallet blir. Det här är en principiellt mycket viktig diskussion. När det gäller svensk sjukvård och det vi kan erbjuda, också när det gäller aborter, ska alla få samma behandling, samma bemötande oavsett var i landet man befinner sig. Vi ska ha nationella regler för detta. Jag är bekymrad över att man börjar diskutera i den riktning som ger uttryck för. Om den linjen ska fullföljas kommer vi nämligen snart att ha någon annan som inte vill behandla något annat och någon tredje som inte vill behandla det tredje. Det är inte bra. Vi ska ha nationella riktlinjer. Det innebär också att du ska bemötas på samma sätt oavsett vilket landsting du bor i. Låt oss nu först följa diskussionen. Sedan får vi se om det finns anledning att agera efter det. 51 (V): Jag vill tacka statsminister för svaret. Det här handlar just om tillgången till säker abort och om att det är en rättighet. Det är klart att man naggar den rättigheten i kanten om personalen vägrar att utföra den. Det kan man se av det faktiska resultatet också. Jag kan inte tolka statsministern på något annat sätt än att om olyckan skulle vara framme, om de borgerliga partierna gör det här och får göra det här, måste man se över hur vi ska kunna få en fungerande, likvärdig lagstiftning på området i hela landet. Ett sådant besked välkomnar jag. 52 Statsminister (S): Jag kan bara konstatera att vi inte har någon annan ambition än att det ska finnas likvärdiga regler i vårt land. När vi står upp för en rättighet, exempelvis aborten, ska vi göra det även nationellt. Vi får som sagt var se vad utfallet av detta blir och sedan agera utifrån det. Jobben och regeringens politik 53 (FP): Före valet sade i om en ny regering som han skulle leda: Varje beslut som fattas ska prövas utifrån om de ger fler jobb eller ej. Han lade också till: Om jag får bilda regering kommer jag att kräva besked från varje statsråd om varje beslut innebär fler jobb eller ej. har den nya regeringen fattat beslut om halverat RUT-avdrag, höjda skatter på transporter, höjda skatter på gamla som jobbar, höjda skatter på unga som jobbar, att öppna för snabbstängning av kärnkraft, att öppna för stängning av och att öppna för att stoppa Förbifart . Min fråga är: När frågade sina statsråd om detta leder till fler jobb eller inte, vad svarade de då? 54 Statsminister (S): För någon som just har ingått i en regering som uppvisade sådana resultat när det gäller arbetslöshet på exakt den politik som efterfrågar kanske det vore på sin plats med lite mer ödmjukhet. Ni efterlämnade högre arbetslöshet än när ni tillträdde, högre ungdomsarbetslöshet och högre långtidsarbetslöshet, . En del av detta beror på exakt de åtgärder som du hänvisar till. Vårt svar är att vi behöver en annan politik. Det var också väljarnas besked. De fyra tidigare regeringspartierna tappade tillsammans . Det var inget strålande betyg för den genomförda politiken. Vårt besked är att vi har en helhetslösning på detta. Vi måste se till att först investera rejält i både bostäder och infrastruktur, se till att vi har en näringspolitik som efterfrågar arbetskraft och inte minst se till att de människor som finns på arbetsmarknaden faktiskt kan ta de jobben. En nyckelfråga är att se till att vi lägger resurser på utbildningsdelen så att människor faktiskt kan ta jobben. Ja, det är en annan politik. Jag är helt övertygad om att den kommer att leda till lägre arbetslöshet. 55 (FP): Det är anmärkningsvärt att statsministern upprepar detta. och hela världen har gått igenom den djupaste finanskrisen . har det skapats 340 000 nya jobb i . har minskat sin statsskuld . Vi har byggt ut välfärden, och vi har sänkt skatterna för vanligt folk. går ju ut ur finanskrisen som en av västvärldens starkaste ekonomier. Sluta att baktala situation, ! Det vinner du inget på. Sanningen är ju den att ni inte har satt jobben främst. Du har inte ställt frågan till dina statsråd om vad dessa åtgärder innebar för jobben. Då hade de förmodligen avrått från de åtgärderna. Det är ju andra saker som ni har satt främst. Det diskuteras nu i tidningsspalterna vilka som är de största sveken när det gäller , Förbifarten och allt vad det nu är. Jag vet inte om något av dem är det största sveket. Det största sveket är att ni, när det har kommit till kritan, har låtit antitillväxtlinje gå före jobben. Det är den nya regeringens största svek. 56 Statsminister (S): Man baktalar inte om man talar om hur sanningen är. Den förra regeringen – i vilken var vice statsminister – var fullt upptagen med att se till hur man skulle komma ur ett besvärligt budgetunderskott. Det lämnade man över till den nuvarande regeringen. Vi tänker ta oss ur det sakta men säkert. Men det kräver att fler människor kommer i arbete och att vi får fler arbetade timmar i ekonomin. Då går det inte att ha en situation där kanske uppemot 80 000 människor inte kan ta ett arbete av den enkla anledningen att de inte har fått rätt utbildning. De måste få utbildning. Det är av det skälet som regeringen satsar just på utbildningsmöjligheter. De som går i skolan , men också de som har kommit in i vuxenlivet, måste få den möjligheten. Det är av det skälet som vi satsar på extratjänsterna i välfärden.