prot · H10964 · 2014-02-04 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollen för justerades. 2 § Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att vid frågstunden skulle följande statsråd närvara: Näringsminister (C), finansminister (M), statsrådet (FP), statsrådet (C) och miljöminister (C). 3 § Anmälan om subsidiaritetsprövningar Tredje vice talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in: prot. 2013/14:13 för från justitieutskottet och prot. 2013/14:16 för från socialförsäkringsutskottet. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:233 Till Interpellation 2013/14:233 och KCK-rättegångarna av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor och tidigare inbokat engagemang. (M) Enligt uppdrag 2013/14:236 Till Interpellation 2013/14:236 Kassaservice i av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2013/14:241 Till Interpellation 2013/14:241 Skattesänkningarnas misslyckande av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2013/14:242 Till Interpellation 2013/14:242 Utfasning av miljöskadliga subventioner av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 5 § Anmälan om faktapromemoria Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2013/14:FPM50 Tullrättsliga överträdelser och sanktioner KOM(2013) 884 till skatteutskottet 6 § Ärenden för förnyad bordläggning Följande dokument bordlades för : utlåtande /14:UU4 betänkande 2013/14:UU13 betänkanden /14:CU9 och CU13 betänkande 2013/14:KrU6 betänkande 2013/14:KU12 betänkande 2013/14:UbU13 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2013/14:MJU8 7 § Svar på interpellation 2013/14:97 om snedvridning av förutsättningarna för biodrivmedel 1 Finansminister (M): har frågat mig av vilket skäl regeringen valt att skattemässigt missgynna biosyntetiska drivmedel. Han hänvisar till att E85 och RME skattebefrias medan andra höginblandade biodrivmedel beskattas. I budgetpropositionen föreslår vi att ett kvotpliktssystem för biodrivmedel införs. Kvotpliktssystemet ska styra mot ökad låginblandning och därmed mot de klimat- och energipolitiska målen till 2020. Det är viktigt att kvotplikten har förutsättningar att vara ett långsiktigt styrmedel. Systemet utformas därför i kombination med en beskattning som inte innebär statsstöd. Det är av den anledningen beskattningen av vissa biodrivmedel ändras . Ändringen innebär att energiskatt tas ut för alla biodrivmedel som ingår i bensin och diesel och därmed främjas av kvotplikten. Eftersom HVO definitionsmässigt är diesel gäller det även detta biodrivmedel. Alla höginblandade och rena biodrivmedel, inklusive HVO, kommer att främjas men på olika sätt. HVO kommer att stödjas genom en särskild kvot som bara får uppfyllas med HVO eller andra andra generationens biodrivmedel. Andra höginblandade eller rena biodrivmedel, som inte är bensin eller diesel, kommer att främjas genom fortsatt skattebefrielse. Slutligen vill jag betona att jag inte håller med om att HVO missgynnas. Skattebefrielsen till biodrivmedel utanför kvotplikten innebär inget krav på att sälja eller köpa dem, och unionsrätten gör att de inte får bli billigare än sina fossila motsvarigheter. En särskild kvot för HVO kan därför utgöra ett mer fördelaktigt och långsiktigt styrmedel än skattebefrielse. Hanteringen av HVO är en fråga som regeringen avser att återkomma till när styrmedlen utvecklas för att öka andelen biodrivmedel med extra fördelar. 2 (S): Jag tackar ministern för svaret. Ministern inleder med att säga att det är en del av kvotpliktssystemet och att det är ett viktigt verktyg för att vi ska klara de klimat- och miljömål vi har. Jag håller inte riktigt med. Ambitionen med kvotpliktsförslagen är alldeles för låga. Regeringens och mål att minska utsläppen av koldioxid med nås inte. Finansministern kommer säkert ihåg att han i en artikel lanserade förslaget om kvotplikt och sade att det fanns stora miljövinster med det nya förslaget. När vi nu läser propositionen inser vi att det var stora ord men lite innehåll. Förslaget kommer på sin höjd att ge en minskning med ungefär hälften, ungefär . Löftet om en minskning med , som var huvudargumentet för att införa förslaget, blev bara en tummetott. Detta är bara ytterligare ett exempel i raden på i stort sett obefintliga miljöambition. debatterar vi beskattningen av biodrivmedel och specifikt beskattningen av HVO, det vill säga biosyntetisk diesel. Den görs bland annat av avfall från skogs- eller livsmedelsindustri. HVO är ett andra generationens drivmedel som i mångt och mycket är väldigt bra. Det ger mindre sot och tjära vid förbränning och har många positiva egenskaper. Frågan som vi diskuterar är oerhört teknisk, och jag hoppas att vi kommer att räta ut ett antal frågetecken under debatten. Grundfrågan är dock enkel: Varför har regeringen så tydligt diskriminerat just detta bränsle i propositionen? Ministern säger i sitt svar att HVO definitionsmässigt är diesel och ska behandlas så. Det är dock fel. HVO är lika lite eller lika mycket diesel som Fame och RME om vi ska diskutera kemiska termer, men jag vet inte om vi behöver göra det. Varken HVO eller RME är dieselolja. Inget av dessa biodrivmedel uppfyller till exempel EU:s tekniska standard för dieseloljor, EN 590. Något som brukar lyftas fram som argument är att HVO har samma tullnummer. Det är sant att HVO har samma tullnummer som diesel, men enligt de hållbarhetsbesked som finns är HVO inte fossil diesel. Dessa frågor har man löst i och . Det handlar om vilja och administrativa rutiner. Är det av lathet som regeringen har bestämt sig för att inte definiera HVO som ett biodrivmedel? Jag hoppas inte det. Varför ska drivmedlet HVO drabbas av en extra skatt på ungefär 1,70 per liter om man använder det i höginblandad form? Det kommer att leda till att många företag tvingas fortsätta köra med fossil diesel och i förlängningen tvingas till investeringar och förändrad infrastruktur. Vore det inte bättre att ha ett teknikneutralt system? Varför kan vi inte ge alla biodrivmedel samma spelregler så att marknaden själv kan använda de drivmedel som är mest lämpade? HVO är inte diesel utan ett modernt, nytt biodrivmedel. Varför ska det diskrimineras? 3 FINN (M): som gick hade interpellanten och jag en diskussion på just detta tema i då ordnade ett möte om klimat- och miljöfrågor baserat på den viktiga rapporten som kom om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Jag tyckte då att och jag var överens om det viktiga i teknikneutraliteten, och, herr talman, jag kommer strax tillbaka till den diskussionen. Redan då torgförde , som kan dessa frågor bra eftersom han sitter i det utskott som behandlar dem, att det som nämns i interpellationen måste ha varit ett förbiseende från . Jag blir därför glad när jag hör finansministerns svar att detta är en mycket genomtänkt strategi som i allt väsentligt ansluter till det vi har i den utredning om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 som är ute på remiss. För det första är transport- och klimatfrågan komplex. För det andra behöver teknikutvecklingen en långsiktighet som kan vara svår att kombinera med den flexibilitet som generella styrmedel måste ha. Det är precis den frågan finansministern problematiserar i sitt svar för att belysa problemet ytterligare. För det tredje säger utredningen att transportsektorn och samhällsutformningen till stor del styrs av regelverk. Jag vill gå tillbaka till detta med teknikneutralitet och be interpellanten förklara hur han tänker kring en annan sak som berör drivmedel, nämligen den så kallade pumplagen. Lagen skapades av den senaste socialdemokratiska regeringen, som införde ett krav på att mackägare skulle installera en särskild pump för biodrivmedel. Man sade visserligen att det skulle vara teknikneutralt och att man fick ha vilket drivmedel som helst, men i praktiken innebar det uttalande statsminister gjorde att etanol prioriterades. Det var endast etanolpumpar som det var rimligt för mackägarna att investera i eftersom det som kallades teknikneutralt styrdes mot att specifikt inriktas på etanol. Regelverket infördes av en socialdemokratisk regering och drevs på av . Det är ingen hemlighet att Socialdemokraternas partiledare flörtar öppet med för att kanske kunna bilda en regering. Vi har även miljöpartister med i denna diskussion. Enligt vill de vässa pumplagen, det vill säga göra den ännu mer selektiv och inriktad på betydligt dyrare pumpar för att tvinga mackägarna till en snabb omställning. Man kan undra hur detta kommer att slå mot landsbygden och de små bensinstationerna och mackarna, som kanske inte har råd att installera detta. Hur kommer Socialdemokraterna att förhålla sig till krav på att skärpa pumplagen? Socialdemokraterna kanske vill skärpa den. I resonemanget kring drivmedel tycker jag att regeringen genom finansministern för fram en mycket balanserad syn. Den har ett långsiktigt mål precis som anges i den utredning som är ute på remiss. Socialdemokraternas historik vittnar däremot om att de är mycket selektiva eftersom de kräver att distributörer av drivmedel ska tvingas till investeringar som kanske kommer att leda till att möjligheter att få drivmedel försvinner. 4 (V): Regeringen har som ambition att ska ha en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Det är inte dit. Vad betyder fossiloberoende? I den utredning som publicerades föreslås ett etappmål med innebörden att utsläppen av fossila växthusgaser från fordonstrafiken ska minska till 2030. Vägen dit ska enligt utredningen följa tre huvudspår: en samhällsplanering som ger minskat behov av transporter, effektivare fordon och övergång till biodrivmedel. Utredningen konstaterar också att har goda förutsättningar för produktion av biodrivmedel. Jag tror att det finns en bred enighet över partigränserna om dessa huvudspår för att nå en fossiloberoende, eller helst helt fossilfri, fordonsflotta. Då är det desto märkligare att vissa biodrivmedel som framställs och som kan ersätta fossila drivmedel, till exempel dieselolja, skattemässigt klassas som vanlig diesel vid inblandning . Grejen kan inte vara att syntetisk dieselolja grundad på bioråvara med i princip samma egenskaper som fossil diesel ska beskattas som fossil diesel. Grejen måste vara att till exempel HVO, som är just fossilfritt, bör beskattas på samma sätt som andra fossilfria biobränslen. Regeringen och EU för något som måste kallas för ett cirkelresonemang. I budgetpropositionen står: HVO är ett biodrivmedel som definitionsmässigt är ett dieselbränsle. Det är ju ett förnybart bränsle! Men enligt budgetpropositionen är det ett dieselbränsle definitionsmässigt, och därmed kommer energiskatt enligt förslagets utformning att tas ut med belopp som motsvarar energiskattesatsen för jämförbart fossilt drivmedel. Man klassar det som ett fossilt drivmedel, vilket det inte är. Man slår alltså ihop fossilt diesel med biodiesel till en grupp som kallas för dieselbränsle och som ska beskattas som ett fossilt bränsle, vilket tydligen skulle bevisas. Vän av ordning måste fråga sig hur byråkraterna på och tänker. Vill de främja biodrivmedel till skillnad från fossila bränslen genom en lägre beskattning, eller vill de slå ihop dem och ha samma skatteklass? Det hänger inte ihop. Regeringen måste bestämma sig. Vill de avveckla fossila bränslen eller inte? Vill de främja förnybara bränslen som HVO eller inte? Vill de åstadkomma en rättvis beskattning som beskattar olika biodrivmedel enligt samma principer eller inte? Vad tänker finansminister göra för att reda ut dessa frågetecken relativt EU och den svenska lagstiftningen för att åstadkomma en rättvis beskattning av biobränslen så att den främjar övergången till den fossilfria fordonsflotta som jag tror vi är eniga om att vi ska nå? 5 (MP): Jag tackar finansministern för svaret på interpellation. Det är intressant att diskutera detta. Jag minns – det är ganska länge sedan, precis i början under alliansregeringen – när jag hörde finansministern prata om att den bästa skatten ur miljösynpunkt vore en ren koldioxidbeskattning. Jag tyckte att det var anmärkningsvärt, positivt och bra – någon hade förstått vad det handlade om. Det var nästan miljöpartistiskt. Men det finns ett problem. Vad har detta lett till? Vi hade en situation ganska länge, ända , då verkligen låg i framkant internationellt när det gäller att ställa om till alternativa bränslen och lämna det fossilberoende samhället. var jag på Svebios stora konferens. Näringslivet, där jobben skapas, där alternativen tas fram och där framtiden byggs, ropar efter långsiktighet. De hittar ingen sådan i regeringens förslag. Det gör mig orolig, för vi har varit unika men är det inte längre. Vi har tappat en position som skulle ge oss jobb och som skulle kunna ge oss en klar, bättre miljöopposition. I stället blir det ett daltande fram och tillbaka med olika listor. Jag har ingenting emot kvotplikt. Det är bara det att den sätts på tok för lågt. Vi har i princip redan nått målen. Det är näringslivet, som politiken egentligen ska skjuta framför sig, som skjuter regeringen och politiken framför sig. De skriker efter att alliansregeringen ska ta ett miljöpolitiskt ansvar i denna fråga, vilket de inte gör. Att då komma med listor med olika nu existerande drivmedel är helt åt skogen. Tror vi inte längre att man kan skapa nya lösningar? Tror vi inte längre att näringslivet och forskningen är dynamiska? Min fråga till finansministern är: Varför kan vi inte i stället sätta kriterier – koldioxidinnehåll och klimatnytta? Det är detta som måste bestämma vilka bränslen som blir befriade från beskattning i stället för att det blir som : HVO hamnar utanför, medan etanol, biogas och så vidare hamnar innanför. Listor har alltid nackdelen att man glömmer bort något. Det är ett så vansinnigt ineffektivt styrmedel att det inte är klokt. Varför använder finansministern ett ineffektivt, dåligt styrmedel för att nå det som man tyckte var bra, nämligen en klar koldioxidstyrning av bränslena i ? 6 (M): Jag har suttit och lyssnat på debatten, och något har slagit mig. Det är rätt intressant att höra att tre rödgröna för en gångs skull vill sänka en skatt, för så här låter det ju inte när vi debatterar sänkta inkomstskatter eller något sådant, utan då är det annat tonläge. Men här ska politiken styra, och då är det okej att sänka skatten. Det är väldigt bra med den kvotplikt som införs . Ska vi komma någonstans med mindre utsläpp gäller det ju att få ned andelen fossilt, och det får man definitivt med en kvotplikt. Då kommer det att bli mycket mer låginblandat. Då är HVO bra att använda som låginblandning. Interpellanterna och övriga har också sagt att det går att köra på rent HVO. Det är ett diesellikt biodrivmedel. sker utveckling och forskning, och det kommer mer andra generationens biodrivmedel. Då är det väl bra att använda HVO som låginblandning så länge, för det finns ju inte HVO så att vi kan byta till HVO i alla våra dieselpumpar. Så långt har vi inte kommit . Som finansministern sade gör unionsrätten att det inte får bli billigare än den fossila motsvarigheten, för då har vi ett statsstöd. Jag förstår inte varför man inte välkomnar att vi nu inför en kvotplikt och får ned andelen fossilt i tankarna i våra diesel- och bensinbilar och får in mycket mer fossilfritt i dem. Sedan får man väl återkomma och se vad som händer med utvecklingen och i EU. Det ska bli intressant att se vad energiskattedirektivet säger framöver. Vi hoppas att EU kan sätta ned foten ordentligt när det gäller koldioxidskatt så att vi får en likhet i också när det gäller våra drivmedel. Utvecklingen går väldigt fort. Vi hade inte stått här och debatterat om HVO för fem, sex eller . Då pratade vi om annat, som RME och andra inblandningar, så det går fort. Därför tycker jag att det är ett bra beslut att ha låginblandning nu och sedan vänta och se vad som händer, och så får regeringen återkomma i frågan. Jag känner mig nöjd och trygg med det och tycker att alliansregeringen gör detta på ett klokt och väl avvägt sätt. Vi får se hur vi kan hantera det, och så får vi också se om ni kan förstå att det är bra med sänkta skatter även för vanliga människor som arbetar. 7 Finansminister (M): Vi diskuterar i grunden hur vi ska hantera klimatfrågan och hur vi ska bygga ett hållbart samhälle. Där är i alla avseenden ett föregångsland. Vi är ett av de länder som har kunnat upprätthålla god tillväxt och bra utveckling inom välfärden, och vi har hållit tillbaka koldioxidutsläppen och klarat av att minska dem . Den senaste statistiken från visar att är ett av de länder där koldioxidutsläppen minskar allra kraftigast. Det beror på att vi har jobbat med ett antal viktiga och centrala instrument över åren. Vi har byggt ut kärnkraften, vilket har gjort att vi tillsammans med vattenkraften har ett mycket lågt koldioxidberoende i vår energiproduktion. Vi har med hjälp av koldioxidbeskattning gett styrmedel som gör att människor använder koldioxidbringande energislag i mindre utsträckning. Vi har gröna certifikat som ger en bred stimulans för att bygga ut alternativa energikällor. Det gör att jämfört med de flesta andra länder har goda förutsättningar att nå de målsättningar som vi har om att minska koldioxidutsläppen långsiktigt. Det är också därför vi har varit så pådrivande internationellt i de här frågorna. Det kan vara viktigt att konstatera hur det ser ut med biodrivmedlen. Enligt statistiken har det skett en mycket kraftig ökning av biodrivmedlen . Man kan notera att vi konsumerar mer etanol och har en fördubbling för FAME. Biogasen är nästan fördubblad, naturgasen har ökat, och HVO har nästan fyrdubblats . Det sker alltså en mycket kraftig utbyggnad av biodrivmedlen. Vi kan möjligen på ha haft en bristande förmåga att förklara och förtydliga frågorna. Det är möjligt att vi borde ha någon typ av hearing eller diskussion med skatteutskottet för att klargöra hur systemen ser ut. Kvotplikten är ett kraftfullare och bättre instrument för att ge HVO långsiktiga förutsättningar. Om jag var miljöpartist – eller socialdemokrat, vänsterpartist eller moderat – skulle jag föra debatten så här: Om man vill nå mer när det gäller HVO ska man kräva höjd kvotplikt. Det är det verkningsfulla instrumentet. Det är kvotplikten som gör att det måste säljas HVO. Skattebefrielsen är underställd statsstödsregler. Vi kan tycka att EU kanske borde ha en annan hållning, så att man fick gynna biodrivmedel, men det får man ju inte. Vi måste säkra att skattebefrielsen inte blir ett statsstöd som gör att vi gynnar biodrivmedlen. Det är begränsningen i skattebefrielsesystemet. Det kan aldrig bli ett kraftfullt styrinstrument inom de regelverk som vi har inom EU. Vi måste utgå från det regelverk som finns. Vi kan arbeta för att det ändras, men det är inte särdeles realistiskt, skulle jag säga. Kvotplikten har en fördel till, och det är att den inte ger något skattebortfall. Är man angelägen om att vi har skatteintäkter – och det tycks alla partier i riksdag vara – kan vi inte negligera den frågan. Med kvotplikten får vi alltså mer biodrivmedel utan skattebortfall. Det är ett mer kraftfullt instrument med bättre offentligfinansiella konsekvenser. Vi kan titta på hur det ser ut. Hade man kunnat gå till en högre HVO-kvotplikt? Nej, det är inte den bedömning som görs på , eftersom det finns kraftiga produktionsbegränsningar. Det är klart att man år för år – kanske vart tredje, vart femte eller , vad vet jag – kan höja kvotplikterna. Det är det kraftfulla instrumentet. Då kan vi fortsätta att förstärka stödet för biodrivmedel utan att förlora skatteintäkter eller fastna i komplicerade statsstödsfrågor. Det är möjligt att vi inte har varit tillräckligt pedagogiska när det gäller att förklara hur de här systemen ser ut, men det är kvotplikten som man bör arbeta för – det är den som är det centrala instrumentet. 8 (S): Det var spännande att höra finansministerns svar och även inlägg. Men jag vet inte om jag fick så mycket till svar. Man kan konstatera att HVO är diskriminerat när det är höginblandat. Det är ett ordentligt påslag om man jämför med andra biodrivmedel. Ministern säger att HVO inte ska användas i höginblandad form. Varför ska politiken bestämma det? Det kan man fundera på. Han menar att HVO lämpar sig bäst att använda när man ställer upp kraven kring kvotplikt. Ja, så kan det mycket väl vara. Men problemet är att verkligheten har sprungit förbi för länge sedan. Kvoten är att av de som ska vara biodrivmedel ska vara HVO. Det är jättebra. Men om det blir den kvot som sägs är det ungefär halva den produktion som skedde 2013. Det innebär att hälften av det HVO som producerades inte kommer att säljas och då måste säljas som höginblandad, och då har man blivit diskriminerad. borde ha höjt de lite grann, så att hela den del som faktiskt produceras finns med. Men det har man inte gjort. Det innebär att halva produktionen kommer att stå helt fri och inte kommer att kunna utnyttjas på grund av att man på den marknad som skulle kunna finnas, det vill säga försäljning av höginblandat, är diskriminerad gentemot andra biodrivmedel. Varför ska politiken besluta huruvida ett biodrivmedel ska säljas höginblandat eller låginblandat? Det tycker jag inte är speciellt långsiktigt. Jag trodde att finansministern ansåg att ekonomiska styrmedel var det bästa för att styra marknaden, inte att sätta upp kvoter som politiken ska reglera år eller sätta upp listor över vilka ämnen som innovatörerna ska fortsätta forska kring för att man ska komma vidare. Vi ska väl låta alla blommor blomma. Borde det inte vara så att vi hade någon typ av beskattning som snarare var klimatsmart – att man satte upp system för att ett bränsle har ett antal kriterier och borde beskattas på ett visst sätt? Sedan kan jag hålla med finansministern om att det är lovvärt att kvotplikten genererar pengar. Det ska jag komma ihåg sedan när vi diskuterar en höjd koldioxidskatt. Kvotplikten genererar nämligen ungefär en halv miljard extra, och det är mer än vad många av de koldioxidskattsförslag som har lagts fram har genererat till statskassan. Den debatten tar vi alltså gärna vid ett annat tillfälle. Återigen till min fråga: Är det så att anser att det är bättre att politiken bestämmer hur ett drivmedel ska användas och vilka drivmedel vi ska forska på, genom att sätta upp tydliga kvoter som definitivt inte hinner med verkligheten? Då får man ju göra kvoterna så stora att det finns en marginal, men det har man inte gjort. Mina frågor är egentligen väldigt enkla: Ser ministern inte ett problem i att vi just nu diskriminerar ett av de bränslen som har oerhört stor potential att både generera arbetstillfällen i och generera väldigt mycket klimatnytta? Borde inte göra om och göra rätt? 9 FINN (M): Det här är en mycket intressant diskussion. Jag tänkte använda mitt sista korta inlägg till att diskutera styrmedel lite grann, såsom hur utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta resonerar. Den lyfter fram att styrmedel är kraftfulla och viktiga när det gäller att till exempel lägga beskattning på klimat- och miljöförstörande funktioner i samhället. Men den säger också att det är lika skadligt att ha skatter på arbete som i stället kan gynna intäkter, vilka i sin tur kan användas för att stimulera de medel vi vill utveckla. Det är lite grann det den här diskussionen faktiskt handlar om. När jag tittar på skuggbudgetar från Socialdemokraterna och inte minst – och, ännu värre, – ser jag hur man verkligen inför styrmedel för att få folk ut från arbete i bidragsförsörjning.