prot · H10964 · 2014-02-04 00:00:00 — Det handlar om relining, alltså plast inuti vattenledningsrör, tvåkomponentsepoxi. Det är det som är bekymret. Det är i den metoden som bisfenol A används. Kemikalieinspektionen tog vattenprover i 29 representativa lägenheter. Det är vatten som har stått i ledningarna som har högst värden. I färre än hälften av fallen hittades bisfenol A i dricksvattnet och i 19 fall i . Kemikalieinspektionen uppger att tvåkomponentsepoximetoden inte används lägre, och vi ska titta vidare på det. Men branschen har valt att frivilligt fasa ut den metoden. Frågan är: Vad har vi gjort sedan den förra diskussionen? Först och främst har de tre myndigheterna, Kemikalieinspektionen, och , gemensamt på ett seriöst sätt gått igenom och tittat på olika vattenprover och gjort en rejäl undersökning för att se vad som har hänt och hur det ser ut. De rekommenderade ett förbud mot användning av tvåkomponentsepoxi vid renovering av tappvattenrör. Det förslaget bereder vi just nu inom på ett vanligt sätt. Där har vi tagit ett steg framåt. Vidare bereds det inom ett förslag om att tillsätta en särskild utredare för att kartlägga förekomsten av bisfenol A bredare, inte bara här, och föreslå åtgärder för att minska vår exponering för bisfenol A. Det tror jag kommer att bli en viktig pusselbit i det här sammanhanget. finns det en diskussion inom EU-systemet. Det är två myndigheter där som hanterar de här frågorna. Dels är det Europeiska kemikaliemyndigheten, som har påpekat att bisfenol A finns som misstänkt substans. Det finns ett antal vetenskapliga rapporter om det. Dels är det den europeiska matmyndigheten, Efsa, som inte ser saken riktigt på samma sätt. Men även där har det nu kommit ett förslag om en sänkning med en faktor 10 av gränsen för så kallat tolerabelt dagligt intag. Man tittar på möjlig generell exponering och sätter ett gränsvärde för det. Efsa är den myndighet som det arbetar med. Det är som egentligen ansvarar för dricksvattenfrågorna eftersom kallt dricksvatten räknas som ett livsmedel. sorterar under Landsbygdsdepartementet, inte under . Icke desto mindre har de tre myndigheterna, Kemikalieinspektionen, och , det riktade uppdraget vad gäller relining med tvåkomponentsepoxi, och vi är överens om att göra en bredare utredning. har vi en dialog med . Jag har varit väldigt tydlig när jag har talat med generaldirektören och miljökommissionären med att den svenska linjen är försiktighetsprincipen. 72 (S): Då vill jag fortsätta där miljöministern slutade. När vi pratar om gränsvärden pratar vi om tolererade nivåer. Vi känner till hur farligt ämnet är, men vi känner inte till när det fäller ut, hur det fäller ut och i vilka situationer det fäller ut. Vi känner inte heller till den mängd som ämnet fäller ut. Detta är också ett problem i andra länder, men vårt gränsvärde ligger på . I är gränsvärdet . Varför vi har ett så mycket högre värde kan inte jag svara på. Jag hoppas att ministern kan lämna besked om det. När Kemikalieinspektionen gjorde sina undersökningar i olika fastigheter var det precis som ministern sade, att man hittade spår av bisfenol i olika mängder, från . Men på ett ställe hittade man väldigt höga värden, 6 000 gånger högre än de lägsta värdena vid andra provtagningar. Detta är allvarligt. Det är sådant som finns i fastigheter . har antagit en resolution om att hormonstörande ämnen – och i synnerhet bisfenol A – ska betraktas som särskilt farliga och som så kallade tröskellösa ämnen. Det finns alltså ingen nedre gräns för vad som är en risk och därför borde förbjudas. Det som miljöministern säger är viktigt, och naturligtvis tror jag på det. Men vi skulle kunna bli tuffare. Vi kan diskutera gränsvärden och titta på andra länder. Vi kan också ställa hårdare krav gentemot EU, men framför allt måste vi själva i en fråga som den här med de myndigheter som vi har kunna säga: Nej, det här medlet och den här kemikalien är för farliga. Vi ska inte ha det i produkter, och definitivt inte i vårt dricksvatten. Ett förbud mot bisfenol A är jätteviktigt, och det måste vi våga stå för. Marknadens eller andra länders synpunkter får inte vara det som väger över. Vi måste se till det som är säkert och tryggt för oss som bor här. Jag skulle inte vilja bo i en fastighet där man har använt relining, för vi vet vad det kan ha för effekter. Jag vill inte skrämma upp någon, men vi måste sätta ned foten på riktigt och göra någonting åt detta. 73 Miljöminister (C): I den tidigare interpellationsdebatten gick vi igenom vilken omständlig procedur det är att få en europeisk reglering på plats. Det vi möter är att det finns en opposition mot de vetenskapliga rapporter som jag, både som miljöminister och som centerpartist, tycker är tydliga när det gäller bisfenoler, och särskilt bisfenol A. Men det finns också en motreaktion som inte tar detta på samma allvar och som också hävdar att bevisen inte räcker i det europeiska systemet. Det är just därför som vi har lämnat de särskilda regeringsuppdragen, att man ska titta på detta och samla ihop det som finns. Vi vet också att det pågår så kallad konsoliderande forskning i på det här området. Vi samarbetar tätt med de andra europeiska länder som också är bekymrade för bisfenoler och bisfenol A. Utöver uppdraget till Kemikalieinspektionen, och om bisfenol A i dricksvatten har regeringen tillsatt en särskild utredare som ska gå igenom hela dricksvattenområdet för att samla ihop den kunskap som finns och sätta fokus på det så att det går att använda också i den europeiska lagstiftningsprocessen. – alldeles – fick vi ett förslag från de tre myndigheterna där de rekommenderar ett förbud mot tvåkomponentsepoxi i relining av vattenledningsrör. Vi bereder nu förslaget. För att skynda på processen har vi i samband med den stora utredningen på dricksvattenområdet begärt ett delbetänkande om bland annat det som rör hur ansvaret för material i kontakt med dricksvatten ska fördelas. Redovisning av uppdraget ska ske , alltså mindre än om . Med tanke på grundlagens regler om fullständigt beredningsunderlag försöker jag verkligen se till att förslaget kommer fram så fort som det går och att det också är anpassat så att det går att använda, inte bara i nationell utan också i europeisk lagstiftningsprocess. 74 (S): Jag tycker att det är bra, och jag tror och hoppas att vi tillsammans ska kunna göra någonting väldigt bra politiskt i den här frågan. Vi vet att det kommer till nya ämnen och nya kemikalier som gör underverk med förpackningar eller med mat som håller . Men det finns också, som vi tidigare diskuterade, kemikalier i leksaker och textilier. Därför är det jätteviktigt att politiken ligger i framkant, att vi kan säga att marknadens krafter inte kan vara så starka att vi till och med går med på att bli förgiftade när vi ska använda kläder eller framför allt dricksvattnet. Så det är en jätteviktig fråga. Jag förstår i och för sig att det inte är gjort i en handvändning, men jag hoppas verkligen att miljöministern kan få ordning på det här. Innan jag slutar vill jag ta upp detta med utredningen som ska föreslå hur svenska myndigheters ansvar beträffande material i kontakt med dricksvatten ska fördelas. Ja, det är ju inte en minut för . Egentligen är det inte klokt att det inte har funnits ett tydligt ansvar när det gäller dricksvatten. Jag hoppas att förslaget kommer – på riktigt. 75 Miljöminister (C): Tack, , för en väldigt viktig interpellation! Vi har en förändrad hanteringsordning för den svenska kemikaliepolitiken i och med att strategin för giftfri vardag infördes. Kemikalieinspektionen har fått utökade anslag. Genom kemikaliepropositionen har vi nu en helt annan kemikaliepolitik. Det kommer att innebära ett annat arbetssätt. Detta är rejäl förändring i den svenska kemikaliepolitiken som många har väntat på. Jag är väldigt glad över att vi har kunnat se till att den kommer på plats. Den innebär att vi kan vara mycket tuffare när det gäller både regler i och vetenskaplig dokumentation. Vi kan också vara tuffare i diskussionen och debatten med . Där krävs det verkligen att man säger ifrån, att man tar initiativ och att man ligger på. Ingenting görs av sig självt i den europeiska kemikaliepolitiken. Jag har varit oerhört tydlig med miljökommissionär och med ansvarig högste tjänsteman om att inte delar kommissionens uppfattning i det här sammanhanget. Vi har en annan åsikt. Vi anser att vi ska kunna införa nationella regler på detta område. Det här en strid som jag är beredd att ta. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2013/14:246 om EU:s klimat- och energimål till 2030 76 Miljöminister (C): Herr talman, ärade åhörare, ärade ledamöter! har frågat mig vad regeringen driver i frågan om ett klimat- och energiramverk för EU till 2030. är ett föregångsland inom klimat- och energiområdet. har vi halverat utsläppen av koldioxid och dubblerat vår bnp. Det gör oss bäst i klassen vad gäller klimatarbetet såväl inom EU som globalt. är redan nu på god väg att nå klimatmålen till 2020, och vi är först inom EU att överträffa målet om förnybar energi till 2020 – ett mål som är det allra högsta bland alla EU:s medlemsländer. EU behöver befästa sitt ledarskap och agera kraftfullt och konstruktivt för att åstadkomma ett globalt klimatavtal i som håller den globala uppvärmningen under två grader. I detta finns en uppenbar koppling mellan EU:s egna klimatmål och förutsättningarna att visa ledarskap. För att visa ledarskap behöver klimatmål beslutas före det klimattoppmöte som FN:s generalsekreterare ska hålla . Regeringen stöder de av kommissionen identifierade målsättningarna för ett klimat- och energiramverk för EU om att säkerställa ett konkurrenskraftigt, hållbart och säkert energisystem och EU:s mål att minska utsläppen av växthusgaser med 80–. EU behöver nu utarbeta och besluta om ett klimat- och energiramverk . Detta är särskilt viktigt för att minska klimateffekten, spara resurser och spara människors hälsa, men också för att ge europeiskt näringsliv och andra aktörer i samhället långsiktig vägledning. Regeringen ställer sig bakom ett ambitiöst bindande klimatmål till 2030 som bidrar till att målet till 2050 kan uppfyllas på ett kostnadseffektivt sätt och i linje med vad som är en rimlig eller rättvis andel för EU för att hålla den globala uppvärmningen under två grader. En total ambitionsnivå om reduktion till 2030 är för låg. Det har regeringen framfört till EU-kolleger och , till kommissionen även i brevform . Målet bör vara högre men inkludera möjlighet till utsläppsminskningar i utlandet. Att inkludera möjlighet till utsläppsminskningar i utlandet bidrar till att utveckla en global utsläppsmarknad, bidrar till positiva effekter för hållbar utveckling, inte minst tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad, samt ökar möjligheten att nå klimatmålen på ett kostnadseffektivt sätt. Sist men inte minst är detta oerhört efterfrågat av världens allra fattigaste länder. Regeringen vill vidare se en utveckling där EU:s mål till 2020 kan höjas från . Det vore ett mycket värdefullt bidrag inför klimatförhandlingarna, som bland annat kommer att handla om ökad ambition . Jag är själv en av initiativtagarna – vi var två, möjligen tre – till den samarbetsgrupp inom EU som kallas . har denna grupp samlat 14 länder som enas i ambitionen om ett mer långtgående europeiskt klimatarbete. Ett huvudmål är att påverka förhandlingarna om ett klimat- och energiramverk så att det ligger i linje med tvågradersmålet. Det är ett omfattande förslag som kommissionen har lagt, och vi kommer att analysera det i detalj. Förra gången EU lade ett sådant här paket tog det . Jag var med och förhandlade om det. Vi kommer att vara klara med regeringens ståndpunkt inför . 77 (MP): Kvällens debatt handlar om EU:s 2030-mål, där EU har ett mål om minskade klimatutsläpp, förnybar energi och energieffektivisering. är det jätteviktiga arbetet framför oss att anta förlängda mål till 2030. De mål som vi landar i kommer att vara helt avgörande för de internationella klimatförhandlingarna, så detta är en av de viktiga pusselbitarna i framtidens klimat- och energipolitik. Då fick alla medlemsländer möjlighet att tycka till om vad inriktningen skulle vara för de nya målen. , och sade att vi vill se tre nya bindande, ambitiösa mål på dessa områden. Regeringen svarade att man vill avvakta. Avvaktan fortsatte och . skickade, som sade, regeringen ett brev till med vad som skulle vara ståndpunkt i detta arbete. I det brevet står det ingenting om vad den vill se som mål. Det enda som går att utläsa är att den ser fram emot förslag. Man gör inget inspel över huvud taget om innehållet i det pågående arbetet. Värt att beakta är att många andra länder i EU har gjort tydliga inspel. Åtta länder skickade gemensamt ett brev till och sade att det behövs tydliga, bindande mål för förnybar energi och energieffektivisering. skrev inte under det brevet. Ett annat viktigt brev skickades från flera andra stora länder, bland annat , om att det behövs mer ambitiösa klimatmål än . Inte heller det brevet skrev den under. Tiden gick, och den har inte heller i denna kammare gett besked om vad man anser att de nya målen bör innehålla. Men när lade fram sitt färdiga förslag, som alltså var ett resultat av medlemsländernas inspel, säger miljöminister : Vi hade velat ha ett högre mål. Då var vi väldigt många som undrade: Jaså? När har gjort ett inspel till och begärt att få högre mål, något som vi är väldigt många som hade velat se? Men regeringen har valt att vara passiv i hela processen. Och säger : Vi hade velat ha ett högre mål. Detta motsägs av ordförande och klimatkommissionär , som båda säger att inget land har gjort inspel om att man vill ha ett högre mål. Det vi står inför är att detta inte kan stämma. säger till svenska medier att vill ha ett högre mål, men ordförande och klimatkommissionären säger att inget land har velat ha ett högre mål. Min fråga till blir därför fortsatt: Har föreslagit ett högre mål än det som presenterade, nämligen klimatreduktion inom EU? I så fall, vilken nivå föreslår den ? 78 (C): Jag tycker att det är bra att vi kan föra en diskussion om EU:s klimat- och energimål här i kammaren. Därför vill jag tacka för att hon väcker frågan och ställer interpellationen till . Diskussionen här i är viktig, för EU:s klimat- och energimål är viktiga både för EU:s interna arbete och inte minst för det globala klimatarbetet. Ser man det historiskt är det när EU har intagit starka positioner på klimatområdet som de internationella klimatförhandlingarna rört sig framåt. Läser man interpellation ser man att det är mycket fokus på om har valt att underteckna ett visst brev som ska ha skickats till kommissionen. Jag tycker att frågan om EU:s klimat- och energimål är för viktig för att reduceras till en fråga om korrespondens och olika brev som har skickats. Det är väl resultatet och vad som faktiskt åstadkoms som är det viktiga. Men om vi ska prata brev vill jag understryka det som miljöministern sade i sitt svar: undertecknade ett upprop om omedelbara kolsnåla åtgärder med 14 andra länder i den så kallade . Den gruppen, inklusive , har redan ställt sig bakom kommissionens low-carbon roadmap, som indikerar att kostnadseffektiva, EU-interna utsläppsminskningar om 40–ska ske till reduktion . Regeringens position är att målet bör inkludera internationella åtgärder och därför vara högre än till 2030. Detta framfördes, som miljöministern sade, i ett brev till kommissionen . Då lyfter i sin interpellation fram ett brev som tillsammans med ytterligare tre länder skickade till kommissionen där de krävde ett mål på som någon form av föredöme. Det intressanta är , som också konstateras när kommissionen lägger sitt förslag, att är ett av de länder som förbehållslöst slutit upp bakom kommissionens förslag. Men beskedet från den och miljöministern, som vi har hört, är att målen bör sättas högre. Vem är det då som har högst ambitioner, , eller andra länder? 79 Miljöminister (C): har vid upprepade tillfällen på olika nivåer och i olika sammanhang påpekat behovet av ett starkt ramverk för klimat- och energipolitiken . har även, som vi hörde i inlägg, undertecknat ett upprop om omedelbara kolsnåla åtgärder med 14 andra länder i den så kallade som jag har varit med och startat. Den gruppen, inklusive , har redan ställt sig bakom kommissionens low-carbon roadmap, som indikerar kostnadseffektiva EU-interna utsläppsminskningar om 40–till till 2040. Regeringens position är att målet bör inkludera internationella åtgärder och därför vara högre än till 2030. Det här är en av de milstolpar som har diskuterats i EU-systemet . presenterade kommissionen tre färdplaner till 2050 för klimatsektorn, för energiområdet och för transportsektorn. presenterade kommissionen sin grönbok om ett klimat- och energiramverk till 2030 med utgångspunkt i färdplanerna, som också låg till grund för en offentlig konsultation. Det här har regeringen vid upprepade tillfällen, publikt och i diskussioner med utskottet, tydligt stött. Vi skickade också ett enskilt brev där vi talade om att regeringen stöder färdplanen med de milstolparna som nämns. tror att hon har ett case, men det har hon alltså inte. 80 (MP): Miljöminister talar om många viktiga frågor i sitt anförande, men jag hör inte ett enda ord till svar på min fråga om när och var den har framfört till det som påståtts av i medierna: att man vill ha ett högre mål. Jag har framför mig det brev som regeringen skickade till . Där står inget konkret; det står bara att man ser fram emot kommissionens förslag. Det tycks som om den har varit helt passiv i EU:s pågående arbete. Det måste ju innebära att menar att ordförande och klimatkommissionär har fel när de säger att inget land har begärt högre mål. Jag vill inte stå här och förvirra med siffror, herr talman, men jag tycker att det är ohederligt om en svensk miljöminister i svenska medier försöker ge sken av att den är pådrivande i EU medan samtliga aktörer i EU som jobbar med frågan säger att det inte är sant. Det tycker jag är oroväckande. Klimatfrågan förtjänar mycket mer än så. har gett ett konkret förslag på vad vi vill att de nya målen ska vara. Vi föreslår i stor enighet med miljörörelsen i att utsläppsminskningen av koldioxid måste vara till 2030, att andelen förnybar energi bör vara och att energieffektiviseringar bör göras motsvarande . Regeringen i har fortfarande inte gett något besked om vad den vill att de nya målen ska vara. Jag vet, , att det finns olika uppfattningar bland regeringspartierna. Så är det förstås i en regering. Men jag tycker att vi här i kammaren och svenska folket bör få veta vad de olika partierna tycker i den här frågan. Det börjar bli dags att de fyra allianspartierna kommer överens om vad den svenska ståndpunkten är. Den svenska ståndpunkten har ju bara varit att man vill avvakta konsekvensanalyser. Det har kommit två stycken konsekvensanalyser . Den ena är från , den ansvariga svenska myndigheten, som har tittat på behovet av nya mål. säger att bör ställa sig bakom tre bindande mål för klimatutsläpp, förnybar energi och energieffektivisering. Även har släppt en konsekvensanalys av vad det skulle innebära om vi väljer olika mål. analys visar att om vi väljer tre ambitiösa mål innebär det många vinster. Det innebär stora vinster för klimatet – vi får en större klimatreduktion om vi antar tre bindande mål. Vi får minskade kostnader för att importera energi till EU och en stor ekonomisk vinst. säger att tre mål också skulle innebära att en halv miljon nya arbetstillfällen skulle skapas inom EU till 2030. analys visar också att tre bindande mål skulle ge stora hälsovinster och färre förtida dödsfall. analys pekar väldigt tydligt på att såväl de sociala och de ekonomiska som de miljömässiga aspekterna vinner stort på att vi antar tre bindande mål. besked är väldigt tydligt. Jag frågar igen: Vad är regeringens åsikt om förslaget att ha tre bindande mål för klimatutsläpp, andel förnybar energi och energieffektivisering? 81 (C): har svarat på vilket sätt har påverkat arbete. Vad är det då driver i EU? Jo, vi stöder de av kommissionen identifierade målsättningarna för ett energi- och klimatnätverk för EU till 2030. De ska säkerställa att vi har ett hållbart, säkert och konkurrenskraftigt energisystem och att EU:s mål att minska växthusgaserna med 80–till 2050 uppfylls. Det stöder tvågradersmålet och våra förutsättningar att nå det på en global nivå. Det är resultatet och inte pratet som räknas. Brevskrivande är egentligen totalt ointressant när man intar en stark förhandlingsposition baserad på de ställningstaganden man gjort i förväg. har också meddelat att det är den totala ambitionsnivån. Reduktionen av klimatgaserna till 2030 är för låg för att åstadkomma detta. Det har vi skrivit; det meddelade vi . Målet ska vara högre än till 2020, men det ska , vilket är viktigt att poängtera, inkludera möjligheter att göra utsläppsminskningar också i utlandet. Att inkludera detta bidrar till utvecklingen av en global utsläppsmarknad. Det bidrar till positiva effekter för hållbar utveckling. Inte minst skapar det förutsättningar för tekniköverföring och kapacitetsutbyggnad, och det är någonting som de fattiga länderna har bett oss särskilt om. Vem annars om inte EU, om inte vi själva, ska bidra till detta? Den frågan kan man ställa till . Regeringen vill se en utveckling där EU:s mål för utsläppsminskningar dessutom gemensamt kan höjas från till till 2020. 82 Miljöminister (C): Som jag nu har redogjort för två gånger har framfört synpunkten om behovet av ett ambitiöst 2030-ramverk, bland annat tillsammans med de 14 länderna i . Vi har lyft fram att vi vill se ett högre åtagande kring utsläppsminskningar som kommissionen med sina milstolpar har presenterat som en del av sin 2050-plan. är ett föregångsland inom klimat- och energiområdet. Vi har en i det närmaste koldioxidfri elproduktion. har gått från att vara ett av de mest fossilberoende länderna i hela med fossila bränslen i vår energikonsumtion till att vara det land som har allra högst andel förnybar energi i hela EU. Som regeringen strax redovisade till visar aktuella siffror att vi i överträffade EU:s 2020-mål för förnybart. är av den energi som används i förnybar, och den omställningen har vi lyckats kombinera med god tillväxt. har vi i minskat våra utsläpp av växthusgaser som vår ekonomi har vuxit med . Regeringen har konstaterat att EU:s bindande mål för klimat, förnybart och energieffektivisering till 2020 har bidragit till den snabba utvecklingen av förnybar energi inom unionen. Regeringen har också noterat analys att utvecklingen av förnybar energi riskerar att bromsas kraftigt om inga ytterligare klimat- eller energipolitiska styrmedel eller mål beslutas. Regeringen anser att de långsiktiga klimatmålen måste vara tydligt styrande i det nya ramverket. Kommissionens meddelande innehåller trots detta förslag om två bindande mål – för växthusgasutsläpp och för förnybar energi. Regeringen analyserar nu kommissionens förslag i detalj, liksom de olika nationella ståndpunkter som finns inom EU och som visar sig vara oerhört varierande och divergerande när man börjar titta på dem mer i detalj. 83 (MP): När hälften av den el och värme vi använder i är fulenergi och leder till klimatutsläpp och efterlämnar radioaktivt avfall är jag och inte nöjda. Målet måste vara förnybar energi, och har unika möjligheter. Men har också en mycket viktig roll, inte bara för att sopa rent framför egen dörr utan också bidra i de EU-samtal som pågår. Genom att den inte har gett några tydliga inspel till har vi anslutit oss till samma hållning som länder som , som vill bygga mer kolkraft. har i denna interpellationsdebatt inte svarat på när regeringen skulle ha gjort dessa inspel. Vi folkvalda, svenska folket eller medierna har ingen möjlighet att granska påståenden om att skulle ha varit pådrivande om hon inte kan hänvisa till när detta har skett. Det har ju inte skett i några av de officiella kontakter som vi kan ta del av.