prot · H109127 · 2014-06-17 00:00:00 — Det är ingen som tror på att man, hur mycket man än reglerar, kommer att kunna ha ett regelverk som täcker allt. Vi gick igenom detta i , där alla inbjudna specialister sade: Det blir orimligt att sätta upp en hel kravlista. Du kommer inte att få med allt som måste sättas upp för att man ska kunna ge garantier. Det är tur att du inte är nöjd, – det hade inte heller jag varit. Men gör rätt reformer! Ni har ägnat er åt att bara hålla på med att det ska mätas mer. Men inget pekar på att mätningen kommer att leda till mer kunskaper eller kommer att leda till minskade klasser. Det handlar om resurser, att se till att lärarna har möjlighet att vara lärare och att inte aktieägare kan pumpa ut pengar från skolan och stoppa i egna fickor. Det är 9,2 miljarder som välfärdsföretagen har gjort i vinst. De pengarna hade gjort betydligt större nytta i skolan, för upprustning av skolor, fler lärare och mer av annan personal i skolan. Där hade pengarna gjort nytta – inte i aktieägarnas fickor. Ni är svaret skyldiga. Det handlar inte om friskolornas vara eller icke vara. Det ni har att svara på är: Tycker du att det är rimligt att skattemedel används på detta sätt? Om inte borde ni ha gjort något åt det. Men det finns inget sådant förslag, utan det är business as usual för de här aktieägarna och riskkapitalbolagen. 138 (FP) replik: Då tar vi grundkursen i företagsekonomi. Vi talar om överskott, inte om vinst. När nämner sina siffror talar hon om överskottet. Det är inte detsamma som att det har gått ned i någons fickor som vinstutdelning vind för våg. Det är inte samma sak. Nej, jag är inte nöjd vare sig med den svenska skolans resultat eller med de fall där skolor har kunnat leverera undermålig kvalitet och kunnat använda aktieutdelning för det. Det är därför som vi står här och debatterar detta betänkande, och det är därför som vi hade . finns det frågor som vi var tvungna att skjuta över till för att vi ska hitta en modell där vi kan säkerställa kvalitet i svensk skola oavsett huvudmannaskap. Detta redogjorde jag mycket tydligt för. För mig är inte vinsterna problemet så länge man levererar kvalitet till våra elever. Men när man inte gör det ska man inte kunna ta ut någon som helst aktieutdelning. Det är min bestämda uppfattning. Det blir väldigt tydligt att det finns stora ideologiska skillnader i fråga om detta. Jag tycker att det är viktigt att vi som individer har möjlighet att göra tydliga och kloka val. Jag tycker att det är mycket viktigare än att vi ska ha kommunpolitiker som bestämmer vilka skolor som mina eller dina barn ska gå i. 139 i (C): Detta blir på något sätt ett delmål när det gäller arbetet med möjligheterna för friskolor i . Friskolorna har funnits . Jag har gjort många besök i verksamheten, och det vet jag att mina kolleger i utbildningsutskottet också har gjort. Jag har sett både små och större skolor inom förskola, grundskola och gymnasieskola som gör ett fantastiskt arbete. Det viktiga är att vi har bra skolor i . Driftsformen spelar faktiskt betydligt mindre roll än kvaliteten i skolan. Det är det vi måste premiera på olika sätt. Mina kolleger i allianspartierna har på ett förtjänstfullt sätt berättat om vad denna proposition handlar om. Jag ska därför inte gå in alltför mycket i detaljerna. Men jag vill ändå markera att vi också från sida är mycket noggranna med att både följa utvecklingen och vara med och påverka den, så att vi på många olika sätt stärker kvaliteten. Det är viktigt med självbestämmande för elever och för föräldrar – att ha möjlighet att välja skola. blandar man ihop frågorna. Man talar om det fria skolvalet när man talar om friskolor och så vidare. Men det är oerhört viktigt att kunna hitta en skola som också ger det som man önskar, om det så är en alternativ pedagogik, en mindre enhet där det kanske är färre barn i varje klass eller en lite större enhet med olika profiler och så vidare. Det är viktigt att det finns ett utbud. Men att kalla det för att leka marknad, som gör i debatten, tycker jag är mycket synd. Det är att förenkla frågan över huvud taget. De flesta friskoleaktörer jag känner till är oerhört seriösa. De går in och arbetar för att göra en skola av mycket bra kvalitet. Oavsett om det är fråga om Engelska Skolan, IT-Gymnasiet eller någon annan del är de friskoleaktörer som jag har sett oerhört seriösa på många olika sätt. När vi nu har funnits med i arbetet med , som det fattades beslut om och som lämnade sitt betänkande, har vi haft all anledning att verkliga fördjupa oss i dessa frågor och verkligen begrunda dem på olika sätt. Och det är inte så enkelt. Det är klart att det kan bli enkelt om man som eller vill förbjuda rakt av. Då kanske det inte är så svårt. Men om man ändå vill öppna möjligheter för en mångfald av utförare i skolsektorn handlar det inte om att leka marknad, utan det handlar om att ge människor möjligheter till självbestämmande och valfrihet. Det vill de allra flesta människor i ha kvar. Men de vill kunna lita på att vi har bra kvalitet i våra skolor. Därför har Skolinspektionen fått ett utvidgat uppdrag, och därför har man fått mer resurser för att kunna bedriva denna tillsyn. Samrådet, som har häcklats lite grann i debatten, tror jag är en jätteviktig del. Det är just att samråda man gör. Det är klart att friskolor råkar ut för kommuner som av ideologiska skäl helst skulle vilja att de begav sig någon helt annanstans. Men det är då oerhört viktigt att det görs en bedömning från Skolinspektionens sida om möjligheten att etablera en friskola i en viss kommun. Då tar man också hänsyn till vad kommunen svarar. Det finns ett antal exempel där man inte har gett möjligheter att öppna en friskola utifrån att kommunens svar har varit en del när det handlar om den långsiktiga planeringen. har vi haft en elevutveckling där elevkullarna växte under många av de år då antalet friskolor verkligen ökade. Jag kan tänka mig att ganska många kommunpolitiker tyckte att det var ganska skönt att en friskola ville öppna, vilket också löste en del av problematiken när det gällde att slippa tunga och dyra investeringar i nya skolor. I stället kunde man i kommunerna öppna för större valmöjligheter för eleverna som man inte behövde ta hela denna tunga investering. Samrådet är alltså en viktig del. Det sprids många olika bilder i debatten, vilket jag tycker är synd eftersom det är viktigt att man inte blandar äpplen och päron i detta sammanhang. redogjorde förtjänstfullt för skillnaden mellan vinstutdelning och överskott. Därför ska jag inte ge mig in i den delen just . Men det är klart att man blir fundersam när politiker så klart ger uttryck för att kommunpolitiker vet bäst. Jag tror att det är viktigt att se att det är människor som gör val som faktiskt fattar besluten för sina barns skull. När det gäller att tillsammans med andra aktörer i debattartiklar skriver att problemet är att föräldrar är nöjda med att de får välja själva skulle jag önska att vi på olika sätt kunde diskutera det lite mer utan att vi hemfaller åt att slå på varandra i debatten. från var mycket glad för det stora stöd som han har fått från skolorna och lärarna. Det är väl bra att man känner att man har ett stöd. Men det är också viktigt att man granskar vad politiken faktiskt består av. När man tittar på de beslut som har fattats är det många som känner en stor oro över vad den politiken skulle innebära om den fick genomslag i verkligheten. Vad innebär en politik utan tillväxt? Vad innebär en politik som faktiskt gör det mycket svårare för friskolor att bedriva sin verksamhet? Det är kanske en del av det som förvånar mest när det gäller förflyttningar mellan de politiska partierna, att så tydligt har tagit ett steg åt vänster när det handlar om att man vill begränsa och förbjuda i stället för att utveckla mångfald och olika pedagogiska inriktningar. Det är lite synd att vi inte får mer av den diskussionen i debatten, . har på olika sätt granskat dessa olika delar. De har också ifrågasatt det stora oppositionspartiets retorik. De skrev att de tyckte att det var ohederligt av och att så kraftfullt tala om vinstutdelning och så vidare när man ser, precis som nämnde tidigare i debatten, att 50 av de största friskoleföretagen faktiskt inte har haft någon vinstutdelning. Det är inte en lekskola och en marknad, och det plockas inte ut pengar hej vilt som skulle ha gått till eleverna. Friskoleaktörerna är seriösa företagare som på olika sätt vill bedriva en bra verksamhet. Tvärtemot vad som har framförts i debatten finns det exempel på att friskolor faktiskt har en högre lärartäthet. När deltog i debatten tidigare nämnde de att Skolinspektionen kunde titta på lärarresurserna först efter ett antal incidenter. Men kan man i en del av de större kommunerna i se att friskolorna faktiskt har en högre lärartäthet. Det handlar också om vad man gör med de resurser som man faktiskt har. Det är ibland lätt att diskutera vad överskottet, eller vinsten, på kunde ha använts till i stället. Men det är de som går till att skapa en riktigt bra skola som blir oerhört viktiga att diskutera. Att det får växa fram en mångfald av utbildningsaktörer tror jag är oerhört viktigt, men precis som och allianspartierna har lyft fram är det ett antal delar vi på olika sätt behöver förtydliga. Det gjordes i lagstiftningen i och med den nya skollagen 2010, men det kommer också i den här propositionen. Där lyfter vi fram ett antal punkter som handlar om tillsyn, information av skolan och så vidare. Det fria skolvalet och friskolorna är något oerhört positivt för elever. Det har redan framförts i debatten att IFAU har gjort ett antal utvärderingar som visar på att friskolorna har lett till ökad kvalitet, och det finns även andra utvärderingar som visar detta. Det vore ju hemskt att fundera på vad som hade hänt om det inte hade varit möjligt att bedriva friskolor. Jag tror att det är oerhört viktigt att markera att alla skolor som finns i ska vara bra skolor. Skolvalet, att kunna välja skola, ska handla om att välja mellan bra skolor och inte om att välja bort någonting som skulle vara dåligt. Att prata om att friskolor så kraftfullt skulle leda till en ökad segregation har ju också visat sig vara fel. Det är andra delar som bidrar till en sämre likvärdighet i den svenska skolan. Jag vill avsluta med att yrka bifall till förslaget i betänkandet, herr talman. Jag vill också än en gång poängtera att det för del är oerhört viktigt att det fria skolvalet finns kvar och att det finns möjlighet till en mångfald av utförare inom hela utbildningssektorn. Friskolorna är en mycket viktig del av Skolsverige. Dessutom vill jag tacka för debatterna i utskottet och önska både herr talmannen och utskottet en riktigt skön sommar innan valarbetet drar i gång. 140 (KD): De viktigaste besluten i en människas liv ska tas av den som är berörd av dem. Det gäller inte minst när det kommer till valet av skola och utbildning. utgångspunkt är att föräldrar och elever har en grundläggande rätt att välja skola. Vi anser att det offentliga ska erbjuda föräldrar och elever möjlighet att fritt välja den skola som passar bäst eller välja bort den skola som inte fungerar, oavsett om skälet bakom valet är skolans kvalitet, mobbning, pedagogisk inriktning, lärarnas bemötande eller något annat. Ett skolsystem som medger valfrihet och mångfald kan under rätt förutsättningar vara kvalitetsdrivande. Det finns också starka rättviseargument för fritt skolval: Det är betydligt lättare för ekonomiskt svagare familjer att välja en skola än att köpa en bostad i det område där den bra skolan ligger. En förutsättning för det fria skolvalet är rätten att etablera skolor. Utan rätten att etablera blir det fria skolvalet bara en chimär. Alla skolor som uppfyller de uppställda kraven vad gäller pedagogisk kvalitet ska ha rätt att starta verksamhet, och en stor öppenhet ska finnas för olika skolor. Om de är privata aktiebolag, idéburna, kooperativ eller offentligt drivna är inte det intressanta, utan det väsentliga är kvaliteten i verksamheten och hur de olika skolorna bidrar till att ge eleverna en bra utbildning och en trygg och positiv skolgång. Lika villkor för olika driftsformer bör så långt som möjligt eftersträvas. Friskolor ska inte betraktas som komplement till den kommunala skolan – de är kort och gott skolor. Friskolor är den grundläggande förutsättningen för att föräldrar ska kunna välja en skola som passar dem och deras barn. strävar inte efter att friskolorna ska uppnå en viss andel av skolorna eller att en viss andel elever ska gå i en skola med fristående eller offentlig huvudman. Hur många skolor av den ena eller den andra sorten det finns ska styras av föräldrarnas och elevernas val. För att uppnå detta krävs att alla skolor möter lika villkor och krav samt att föräldrar och elever kan göra informerade val baserade på korrekt information om skolornas inriktning, resultat och kvalitet. Vi kristdemokrater vill ha en skola där ingen hålls tillbaka och ingen lämnas efter. För oss handlar det om att höja kvaliteten i skolan. Vi har ett klassiskt bildningsideal och tror på kunskapens egenvärde. För att ta till sig kunskap och bilda sig – för att lära sig allt det andra i skolan – är språket en nyckel. Vi kämpar för fler lärarledda undervisningstimmar med fokus på läsning, och vi vill inrätta en särskild vidareutbildning för de lärare som saknar utbildning i läsinlärning. Vi vill också ha ett ökat fokus på att tidigt upptäcka läs- och skrivsvårigheter, och vi vill ha ett särskilt speciallärarlyft för lärare som vill utbilda sig till speciallärare. Det här är frågor som är avgörande för om elever ska lyckas med sin utbildning – oavsett vem som driver skolan. Det fria skolvalet är centralt för oss kristdemokrater, och det råder en stor och bred enighet om det inom Alliansen. Rätten att välja skola och utbildning slås också fast i . Givetvis ska skolor med stora brister i verksamheten stängas, oavsett om det rör sig om kommunala skolor eller friskolor. Vi kristdemokrater är dessutom övertygade om att det vore bra för skolornas kvalitetsutveckling att vidga Skolinspektionens uppdrag så att den inte enbart söker avvikelser och brister utan också lyfter fram goda exempel och ger vägledning i hur kvalitetsbrister ska kunna åtgärdas. Vi kommer att fortsätta driva på för att förbättra skolan och stärka kvaliteten och resultaten. I det arbetet är det fria skolvalet en möjlighet, inte ett hinder. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 18 § Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: Proposition 2013/14:241 Tydlig prisuppgift vid taxiresor Skrivelse 2013/14:240 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående proposition och skrivelse skulle förlängas till och med . betänkanden /14:NU22 Konkurrensbegränsande avtal om tekniköverföring – anpassning till nya EU-regler 2013/14:NU26 Herrelösa verk i kulturarvsinstitutionernas samlingar utlåtande /14:SoU29 Granskning av grönbok om mobil hälsa betänkande 2013/14:UbU27 Särskilda regler för viss utbildning med musikalisk inriktning betänkanden /14:CU31 En enklare planprocess 2013/14:CU38 Uppskov med behandlingen av ärenden betänkanden /14:AU8 Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering m.m. 2013/14:AU9 Insatser för vissa nyanlända invandrares etablering m.m. 2013/14:AU10 Subventionerade anställningar för nyanlända 19 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2013/14:688 Utvisning till av barn utan föräldrar av (V) till statsrådet (M) 2013/14:689 Två veckors tågstopp till och från av (S) till statsrådet (M) 20 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 9 § anf. 41 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 82 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 12 § anf. 104 (delvis), av andre vice talmannen därefter till ajourneringen , av förste vice talmannen därefter till och med 17 § anf. 127 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.