prot · H109115 · 2014-05-27 00:00:00 — Jag tycker i alla fall att vi kan vara stolta över att vi får en utbildning som möter alla ungdomars intresse. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner och reservationer. 28 (S) replik: Jag kom precis på att det här är sista chansen jag har att ta en replik på . Vi har fest i utskottet och vi ska avtacka . Jag vet egentligen inte vad jag ska säga, men jag ska i alla fall inte låta henne fortsätta att diskutera handens kunskap eftersom vi då inte kan komma överens. Jag kommer aldrig i mitt liv att dela upp kroppen på det sättet som gör mellan hjärnan och handen. Det är intressant att också tycker att kollektivavtal är ett stort hinder. Då har vi fått också det klarlagt. Men jag kan ändå inte låta bli att fortsätta att tänka på frågan om handens kunskap, att det skulle handla om ett genombrott och – jag lyssnade inte så noga. Jag tänkte på den kirurg som opererade mig i samband med min stora operation. Han har otroliga teoretiska kunskaper, men jag är så oerhört tacksam för att han har så stora praktiska kunskaper. Kan du inte försöka förklara för mig en gång till hur detta hänger ihop med handens kunskap så att jag förstår? 29 (KD) replik: Begreppet handens kunskap är väl närmast lånat från vad har skrivit om handens fantastiska praktiska förmåga ihop med teoretiska överväganden som finns i mångas huvuden, så kallad tyst kunskap, för att förstöra ytterligare för . Alla artikulerar inte dessa kunskaper och kan inte fånga upp dem i fyrkantiga undervisningsböcker, teorier och så vidare. De äger och har kunskapen ändå. Handens kunskap är ett bildspråk. Det är det språk vi använder när vi har ett större intresse för att göra något, learning by doing , än vad vi kan läsa oss till. Det har mycket att göra med hur våra hjärnor fungerar. Det är så viktigt att vi inte värderar de olika kunskaperna och benägenheterna till olika kunskaper på olika sätt. Om du och jag tar oss en fika innan jag slutar kommer vi nog att märka att vi inte står så långt ifrån varandra, åtminstone har det inte framkommit när vi har beslutat om skolreformer tillsammans med Socialdemokraterna. Vi har varit överens om mycket. Det jag hakar upp mig på här är att jag aldrig har sagt att kollektivavtal är ett hinder. Jag har mer talat om att vi inte får sätta upp hinder. Det är synd att vi i samband med genombrottet av en riktigt ny reform börjar tala om hinder i stället för att se möjligheterna. Det ligger väl också i politikens väsen. 30 (S) replik: Genombrottet är väl i så fall själva lärlingsreformen. Det vi debatterar är själva anställningen. Det är därför jag är så envis och tjatar om detta kollektivavtal. Det är en bra modell, den har tjänat oss väl och jag tror att den kommer att tjäna våra ungdomar väl om vi värnar den. Vi sänder en signal när vi säger att kollektivavtal inte är viktiga. Det tycker vi i Socialdemokraterna. Jag tackar för ytterligare information om handens kunskap. Jag hoppas att innan hon lämnar kammaren skickar mig den forskning hon har tagit till sig så att jag också kan förstå begreppet till . 31 (KD) replik: Jag vill tacka för frågan. Inte innan jag lämnar kammaren men ska jag skicka material. Genombrottet är inte lärlingsutbildning. Den har funnits i olika former. På olika sätt har vi haft projekt för att komma åt dessa frågor, men vi har aldrig på allvar gått in i gränssnittet mellan arbetsmarknadens villkor och utbildningens villkor. Vi har aldrig matchat de svåra ytorna där vi måste ändra lagar för att få till något mellan två ändå rätt separata delar, åtminstone på politikens område. Därför tror jag att helhetsperspektiven när vi vågar göra ett genombrott är starten på något nytt. Jag tackar så mycket för replikskiftet! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) 7 § Ersättning enligt zoonoslagen och provtagningslagen Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2013/14:MJU23 Ersättning enligt zoonoslagen och provtagningslagen (prop. 2013/14:182) föredrogs. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 17 §.) 8 § Ändring i lagen om kvotplikt för biodrivmedel Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2013/14:MJU11 Ändring i lagen om kvotplikt för biodrivmedel (prop. 2013/14:207) föredrogs. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 17 §.) 9 § Ett enhetligt patentskydd i EU betänkande 2013/14:NU21 Ett enhetligt patentskydd i EU (prop. 2013/14:89) föredrogs. 32 (S): Herr talman och åhörare! Vi ska förhoppningsvis ha en lång och het debatt om en mycket segdragen fråga som har diskuterats inom hank och stör under – om jag har förstått rätt. Det handlar om den komplicerade frågan om att skapa ett enhetligt patentskydd inom . Jag yrkar självfallet bifall till propositionen, och jag gör det med glädje. En enhetlig patentdomstol inom EU gör det enklare, snabbare, billigare och mer förutsägbart att få patentskydd med en större räckvidd på ett enklare sätt. Det gör det också enklare för dem som vill försvara sina patent eftersom talan för patent bara behöver väckas i en domstol i stället för som i flera olika länder. Jag vill dock understryka – och där tror jag att vi är helt eniga – att det är tråkigt att man inte nådde riktigt ända fram. och har ställt sig utanför den gemensamma patentdomstolen. Det är naturligtvis två stora och viktiga marknader, och det hade varit bra om de också hade tagit klivet in. Vi från Socialdemokraternas sida tycker att det är bra att vi har fått ett avtal om en nordisk-baltisk avdelning i den nya patentdomstolen som ska fungera som förstainstans. Det är också bra att den får sitt säte i . Jag har dock respekt för att och av olika skäl har valt, åtminstone , att ställa sig utanför den nordisk-baltiska domstolen och skapa egna avdelningar för förstainstansarbetet. Men dörren är öppen, inte stängd. Möjligheten för både och finns att i ett senare skede ansluta sig. Med detta hoppas jag att dra på mig en lång rad repliker. Om inte yrkar jag återigen bifall till propositionen. 33 (M): skrev Nobelpristagaren dramat färd . Det är en pjäs som han testamenterade till i , där den också uruppfördes. Pjäsen om den dysfunktionella familjen slutar i mörker . Jag ska inte dra några större paralleller med dagens ärende, men mörkret har varit påtagligt i delar av den process som har lett fram till dagens debatt. Den ibland något dysfunktionella familjen har inte alltid visat sig från sin bästa sida. Natt leder dock till dag. Och det som kunde ha slutat i mörker har i stället lett till gryning. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och att skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Idéer, kreativitet och kunskaper är det viktigaste kapitalet i en modern ekonomi. En välfungerande patentprocess leder till fler arbetstillfällen, tillväxt och ökade skatteintäkter. Det gynnar alla. är ett innovativt land som av forskaren utsetts till det mest kreativa landet i världen. Vi tillhör dessutom den absoluta världstoppen i antalet tagna patent. är dock ett litet land och ett starkt exportberoende land. Våra företag är beroende av den marknad som finns utanför våra gränser. Det ska vara lätt för svenska företag att ta steget ut i , och det kräver harmoniserade regler och mindre krångel. Nuvarande regler försvårar avsevärt för de svenska företagen. Höga kostnader och ett otryggt rättsläge stänger i princip helt små och medelstora företag ute från att söka patent för hela den europeiska marknaden. Likaså försvåras avancerad forskning vid våra högskolor och universitet. Dagens system innebär att ett europeiskt patent ska omvandlas till nationella patent i varje medlemsstat. Det är kostsamt, och det är besvärligt. En expertrapport, beställd av , har visat att kostnaderna för ett patent som är giltigt i hela EU är upp till femton gånger så höga som för ett amerikanskt patent. Totalt uppskattades det att bristerna i patentsystemet kostar europeiska företag drygt 2,2 miljarder . Ett stort och viktigt steg mot ett gemensamt EU-patent togs under det svenska EU-ordförandeskapet. Man kom då överens om gemensamma riktlinjer som innebär att ett patent som gäller i hela EU – en marknad på över 500 miljoner invånare – kan fås genom en enda ansökan. Överenskommelsen gällde dock inte reglerna för översättning av patent. Ett antal försök gjordes för att nå en överenskommelse om vilka språk patenten ska översättas till. Samtliga strandade dock. Till slut valde att tillsammans med fyra andra länder undersöka förutsättningarna för att vissa länder skulle kunna gå vidare med att skapa ett EU-patent inom ramen för ett så kallat fördjupat samarbete, vilket också ställde sig positiv till. har nästan samtliga andra länder anslutit sig, och dagens beslut innebär att man framöver genom en enda ansökan får ett patent som gäller i näst intill hela EU – detta till en enda årsavgift. Betänkandet som vi debatterar omfattar också ett godkännande av avtalet om en enhetlig patentdomstol och ett godkännande av avtalet om inrättande av en nordisk-baltisk regional avdelning av densamma. En tvist om ett europeiskt patent kan prövas av domstolar i olika länder, med risk för olika utgångar och skiftande praxis. Det är ett dyrt system och komplicerat för den som vill försvara eller ifrågasätta ett europeiskt patent i flera länder. Processen med att få ett avtal om en enhetlig domstol på plats har varit lång och bitvis snårig. Jag inledde mitt anförande med att konstatera att familjen inte alltid har visat sig från sin bästa sida, och tyvärr får man nog konstatera att så har varit fallet här. Även om det har funnits en bred konsensus kring införandet av en enhetlig patentdomstol har processen försenats och förhalats på grund av frågor om översättningar och kanske framför allt om domstolens geografiska placering. I propositionen föreslås också en nordisk-baltisk avdelning i den enhetliga patentdomstolen. Det säkrar en närhet till domstolen för svenska parter och underlättar svenska domares, advokaters, patentombuds och andra experters möjlighet att arbeta i eller vid domstolen, som vi uppnår klara samordningseffekter. Den nordisk-baltiska regionala avdelningen var tänkt att omfatta samtliga nordiska EU-länder samt de tre baltiska. Dess värre har såväl som beslutat att lämna detta samarbete och i stället inrätta egna lokala avdelningar. Det är bara att beklaga. I föregicks beslutet av en intensiv debatt om deltagande i det europeiska patentsamarbetet, en debatt som också ledde fram till en folkomröstning i samband med söndagens val till . Vi välkomnar givetvis att ja-sidan gick segrande ur den debatten. Detta betänkande är ett konkret exempel på hur vi arbetar för att riva handelshinder på EU:s inre marknad, hur vi gör det lättare för svenska företag att växa, hur vi främjar svensk innovation och hur vi stärker svensk konkurrenskraft och därmed lägger grunden för ökad tillväxt och fler jobb både i och i . Jag vill med detta yrka bifall till utskottets förslag. I detta anförande instämde och (båda M). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) 10 § Reglerat tillträde till fjärrvärmenäten betänkande 2013/14:NU23 Reglerat tillträde till fjärrvärmenäten (prop. 2013/14:187) föredrogs. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 17 §.) 11 § Vissa lagändringar inför en ny programperiod betänkande 2013/14:NU24 Vissa lagändringar inför en ny programperiod (prop. 2013/14:175) föredrogs. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 17 §.) 12 § Förbättrad konkurrenstillsyn betänkande 2013/14:NU25 Förbättrad konkurrenstillsyn (prop. 2013/14:135) föredrogs. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 17 §.) 13 § Ökad tillgänglighet och mer ändamålsenlig prissättning av läkemedel betänkande 2013/14:SoU22 Ökad tillgänglighet och mer ändamålsenlig prissättning av läkemedel (prop. 2013/14:93) föredrogs. 34 (S): Vi socialdemokrater ställer oss bakom förslagen i propositionen eftersom det till stora delar handlar om att rätta till problem som Alliansen själv har skapat genom avregleringen och utförsäljningen av apoteken. En ny bestämmelse innebär till exempel att ett apotek som inte direkt kan tillhandahålla ett läkemedel eller en vara ska tala om för kunden på vilket eller vilka apotek läkemedlet eller varan finns i lager. Det tycker vi självklart är bra. Men i den del som behandlar motioner från allmänna motionstiden om apoteken och läkemedel är vi däremot inte lika överens. Jag kommer att kommentera några av dem. borgerliga majoritet beslutade om en avreglering av apoteksmarknaden. Det svenska apotekssystemet där tidigare hade ensamrätt på försäljning till konsumenterna och där läkemedelsbolagen konkurrerade om att få sälja läkemedel till var ett mycket framgångsrikt system. Det betydde att vi hade ett av de säkraste och billigaste sätten i världen för att få de läkemedel som läkaren ansåg att vi behövde. Dessutom var kunderna väldigt nöjda. Beslutet innebar att ensamrätt till försäljning av läkemedel till konsumenter avskaffades. Den av staten fastställda handelsmarginalen för apoteken höjdes i samband med avregleringen för att locka nya apotekskedjor att etablera sig. Det innebar att vi alla via samhället fick ta på oss ökade kostnader för apoteksservicen. Statskontorets delrapport om avregleringen konstaterade att det hade blivit fler apotek och ökade veckoöppettider men att det fanns många tecken på att konsumenterna inte lika ofta får sina läkemedel vid första besöket på apotek och att apotekens lagerhållning och tillhandahållande av förordnade läkemedel hade försämrats något. Hälften av apotekspersonalen upplever att förutsättningarna för tillhandahållandet har blivit sämre jämfört med före omregleringen. Statskontoret varnar också för svårigheter att behålla kompetens och säkerhet i läkemedelsförsörjningen på öppenvårdsapoteken. Den enkät som apotekspersonal har svarat på visar att sju av tio upplever tydliga eller vissa brister i förutsättningarna för att kunna utföra korrekta receptexpedieringar. Nästan sex av tio anser att det har skett en försämring på området. Den vanligaste förklaringen till detta är att personalen inte har tillräckligt med tid att lägga på rådgivning. För att kunna ge god information och riktiga råd krävs att apotekspersonalen är uppdaterad om nya läkemedel och nya rön genom kompetensutveckling. En annan årlig undersökning gjord av bekräftar också att många anställda upplever sin arbetsmiljö som väldigt stressig. Redan i förbundets arbetsmiljöbarometer såg man i resultaten en kraftigt försämrad arbetsmiljö för de anställda, och av barometer framgår att personalen har fått betala ett mycket högt pris för avregleringen. Resultaten stöder också de undersökningar som visar att kundernas situation har försämrats. Resultaten i Arbetsmiljöbarometern pekar även de ut en rad allvarliga problem i arbetsmiljön. Många apoteksanställda vittnar om att det inte längre finns tid för att läsa in information om nya läkemedel. Eftersom personalens kompetens är läkemedelskonsumenternas trygghet anser vi att det bör inrättas en nationell kompetensplattform så att apotekspersonalen kan hålla sig ajour inom läkemedelsområdet. I det sammanhanget bör även behovet och utformningen av en förutsägbar och kostnadseffektiv lösning för apotekstäckningen på glesbygden analyseras. När det gäller läkemedelsförsäkringen ställer den borgerliga regeringens privatisering av apoteksverksamheten ytterligare krav på att alla läkemedel omfattas av läkemedelsförsäkringen. Om en läkare ordinerar en medicin och det finns ett fullt likvärdigt preparat som är billigare, ska lämna ut detta. Vill patienten följa läkarens ordination och köpa den medicinen får man själv betala mellanskillnaden. Prisskillnaden ingår inte i högkostnadsskyddet. Eftersom en del mediciner inte omfattas av läkemedelsförsäkringen, saknar patienten ersättningsskydd om medicinen ger skadliga effekter. I detta sammanhang konstaterar vi att varken apotek eller läkare har skyldighet att ge information om att försäkringsskydd saknas. infördes en läkemedelsförsäkring. Från försäkringen kan man få ersättning om man blir skadad av sin medicin. Nästan alla bolag som säljer medicin i omfattas av läkemedelsförsäkringen, som ägs gemensamt av de anslutna bolagen. Men det kostar pengar, och det finns bolag som låter bli att ansluta sig. Regeringen har utrett frågan, men har ännu inte kommit med något förslag. Vi anser att det är anmärkningsvärt eftersom allt fler riskerar att drabbas när man erbjuds billigare medicin på läkemedelsmarknaden. Vi anser att det behövs lagstiftning som omöjliggör för läkemedelsäljande bolag att inte vara anslutna till läkemedelsförsäkringen. Dessutom ska apoteken och läkarna fram till att lagstiftningen träder i kraft vara skyldiga att upplysa patienterna om en medicin omfattas av försäkringen eller inte. Vi menar att regeringen bör vidta de ytterligare åtgärder som krävs för att komma till rätta med de här redovisade bristerna. Slutligen: En annan del av avregleringen berör de receptfria läkemedlen och möjligheten att köpa en del av dessa i detaljhandeln. Den delen av avregleringen stod vi bakom, men vi får aldrig glömma att, som det står på , läkemedel är inte vilken vara som helst. Om de används eller hanteras på fel sätt kan även receptfria läkemedel orsaka stor skada. Därför ställs höga krav på den som vill sälja läkemedel. Det är skälet till vårt förslag om att införa tillståndsplikt för att få sälja dessa läkemedel i detaljhandeln. Vi konstaterar att det enbart finns en anmälningsplikt för de näringsidkare som säljer receptfria läkemedel. En fördel med ett krav på tillstånd är att tillsynsmyndigheten redan innan försäljningen påbörjas ges tillfälle att göra en bedömning av näringsidkarens lämplighet att sälja läkemedel. Det skulle även bli möjligt att återkalla tillståndet om näringsidkaren inte följer reglerna, något som alltså inte är möjligt . Vi menar att regeringen bör återkomma till med lagförslag i dessa delar. Jag står bakom samtliga våra reservationer men yrkar bifall till reservation 4. I detta anförande instämde (S). 35 (MP): Naturligtvis står jag bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 4 och 13. Apoteken är en oerhört viktig del av vårdkedjan med högutbildad personal och med ett tydligt samhällsuppdrag. Läkemedelskostnaderna i uppgår till , och då har jag inkluderat receptfria läkemedel och de läkemedel som används inom vården. Felaktig användning av läkemedel är otroligt dyrt. Enligt läkemedelsstrategin kostar den . Den högre siffran ligger inte så långt ifrån det som läkemedel kostar. Här finns det alltså enorma besparingar att göra, inte minst med tanke på människors lidande om de blir felmedicinerade. Läkarna säger att ungefär hälften av deras patienter i öppen- och slutenvården drabbades av läkemedelsrelaterad sjuklighet. vistas enligt Giftinformationscentralen ca 13 000 vuxna personer i på sjukhus på grund av förgiftning. Alla förgiftningar behöver inte bero på läkemedel, men majoriteten har överdoserat läkemedel. När det gäller småbarn vårdas ca 500 barn på sjukhus på grund av förgiftningar. Det rör sig om olika slags förgiftningar där allt inte beror på läkemedel. inkom 556 rapporter om förgiftningar av adhd-droger bland barn till Giftinformationscentralen. Detta är alltså en del av läkemedlens biverkningar, och jag tänker då på enstaka biverkningar i ett lite större sammanhang. Läkemedel är naturligtvis en nödvändighet för många människor. Dels räddar de liv, dels minskar de lidande. Det är också väldigt viktigt att fortsätter att ha ett gott anseende och goda möjligheter att genomföra klinisk forskning – detta för att vi ska få de läkemedel som vi behöver. De siffror som jag nämnde tidigare vill jag använda som en illustration av att det uppenbarligen behövs mer kunskap. De pengar som går åt för felaktiga läkemedel ligger på mellan 10 och 20 miljarder . Det är oerhörda summor som betalas för något som ingen har glädje av, utan precis tvärtom. Det här är någonting som vi vill komma åt, inte minst när det gäller barn. får ungefär 11 000 barn sömnmedel. Det innebär en ökning . Det är också en oerhört tragisk och hög siffra. När det gäller antidepressiva läkemedel och barn har fler fått det utskrivet, och två av de fyra mest utskrivna läkemedlen – och kommer vi till det som är riktigt allvarligt – är inte godkända för barn. är det naturligtvis viktigt att barn som verkligen behöver ska få relevanta läkemedel. har motionerat om en , och det här är några av anledningarna till att vi har föreslagit det. Vi inser att det finns en särskild etisk problematik angående att pröva medicin på barn. Man behöver hitta andra försiktighetsåtgärder och samla den kunskap och erfarenhet som redan finns. På här i pågår det ett mycket viktigt arbete genom någonting som kallas för Eped – Erfarenhets- och evidensbaserad databas för barnläkemedel. Där samlar man genom ett systematiskt arbete in erfarenheter av barns läkemedelsanvändning. Detta har blivit mer och mer använt. Det är fler och fler som vill införa det. har regeringen har gett stöd för detta arbete, och det är vi väldigt glada över. Vi tycker att det är fantastiskt. Men det handlar också om att gruppen ska få fortsatt stöd så att det kan bli en nationell funktion som har möjlighet att verka långsiktigt. Ett sätt att öka säkerheten, som man har provat med, är ett elektroniskt receptsystem som ger en varningssignal så att läkaren kan notera i journalen varför han eller hon har valt att ordinera ett läkemedel som inte är godkänt för barn. Avslutningsvis, herr talman, vill jag ta upp TLV. Det är de som avgör subventioneringen av läkemedel och om läkemedlet ska ingå i högkostnadsskyddet. Sedan har vi , som ska se till att vi har säkra och effektiva läkemedel. Dessa två hänger på något sätt ihop. Det handlar om läkemedel. har i sin instruktion att de dessutom ska verka för innovation och forskning inom sina ansvarsområden. Det har inte TLV, vilket är en brist. Vi anser det vara viktigt att även TLV i sina instruktioner har att de kan stödja framtida utveckling av innovativa läkemedel. Det tror vi är ytterligare en tillgång. 36 PER RAMHORN (SD): har vi betänkandet Ökad tillgänglighet och mer ändamålsenlig prissättning av läkemedel framför oss. Alla vi som regelbundet använder olika läkemedel vet hur viktigt det är att det finns god tillgänglighet på apotek och läkemedel när vi har behov av dem. Efter avregleringen har ca 368 nya apotek tillkommit, vilket betyder att antalet apotek i ökat med . En stor andel av befolkningen har fått fler apotek i sin närhet att välja på, vilket naturligtvis är bra. Men det finns stora skillnader mellan olika län. fick den största ökningen med fler apotek medan fick den minsta ökningen med fler apotek. Det innebär att nästan samtliga nya apotek har öppnats i tätorter, som i min hemstad där antalet apotek har ökat kraftigt. Dessutom har öppettiderna förbättrats märkbart. Som exempel kan nämnas att vi före avregleringen bara hade ett kvällsöppet apotek i , och det är trots allt tredje största stad. har vi ett tiotal kvällsöppna apotek, vilket är bra. Det innebär att ett trettiotal nya apotek har öppnats på orter som inte hade något apotek före avregleringen. Också det är naturligtvis bra. satt vi sverigedemokrater inte i när avregleringen genomfördes, så vi kan varken ta åt oss äran av reformen eller beskyllas för den. En hel del har blivit bättre efter avregleringen men inte allt. Det finns fortfarande en hel del att göra för att tillgängligheten till läkemedel ska bli bättre i landet. En av de brister man kan se är den så kallade 24-timmarsregeln som innebär att en kund ska få sitt receptbelagda läkemedel . Tyvärr har det visat sig inte alltid fungera som man hade hoppats utan kunden får ibland vänta betydligt längre.