prot · H20917 · 2014-11-06 00:00:00 — Jag förutsätter att det är så att Jernhusen i det här fallet vill freda sina byggnader från att personer uppehåller sig där som inte primärt är där för att de väntar på någon eller ska med ett tåg från stationen. Om det är ett korrekt hanterande eller inte är egentligen inte en fråga för infrastrukturministern, utan det är ett socialt problem som svårligen kan hanteras inom det område som jag förfogar över. Jernhusen är naturligtvis fria att hantera det som är bolagets uppdrag, nämligen att se till att de byggnader som man förvaltar förvaltas på ett bra sätt. 96 (V): Tack för svaret, ! Jag förstår att det här är en fråga som kanske inte direkt kan tänkas falla inom ditt ansvarsområde, men den gör det på ett sätt: Jernhusen är ett statligt bolag som faller inom område. Det är ju så att ett kommersiellt tänkande har spritt sig mycket starkt i samhället. Vi har färre och färre offentliga platser som är tillgängliga för alla. flyttar vi det här tänkandet ända in på stationsområdet, där det inte har funnits tidigare. Det har funnits möjlighet för människor att vistas där som inte har någon annanstans att vistas. Det här är en humanitär fråga. Det handlar om vilken kultur vi ska ha i samhället. Ska vi stänga fler och fler dörrar innan vi har öppnat andra? Därför tycker jag att det finns en anledning att tala med Jernhusen och fråga hur de tänker. Jag tror att det är många människor i samhället som tycker att det är upprörande att människor i nöd kommer från södra och att man inte har löst situationen på andra sätt. Vi måste behålla ett humanitärt tänkande. 97 Statsrådet (S): Problemet som lyfter fram är ett välkänt problem som har sin grund i att människor trots att de lever i den europeiska gemenskapen känner sig tvingade att fly till andra europeiska länder och tigga eftersom det inte finns rimliga levnadsmöjligheter där de befinner sig. Det är ett problem och en fråga som kräver ett ganska brett angreppssätt från många olika aktörer. Att ge Jernhusen en specifik roll i detta, att de skulle vara något slags alternativt härbärge, tror jag inte är en klok lösning. Det finns inget i Jernhusens uppdrag som säger att det ingår i bolagets uppgifter. Jag har inte för avsikt att peka på Jernhusen och säga att man ska bete sig på ett visst sätt, utan det här är en sådan fråga som måste kunna hanteras inom myndigheter och bolag. 98 (M): Jag skulle vilja ställa en fråga till utbildningsminister . Under debatten i går var och , som regeringen och har valt att samarbeta med när det kommer till budgeten och till regeringsförklaringen, tydliga med att den friskoleuppgörelse som gäller numera inte gäller. Jag skulle vilja veta utbildningsminister synpunkter på det. 99 Utbildningsminister (MP): Nej, som statsministern meddelade i regeringsförklaringen ligger betänkande fast. slutsatser innehåller flera steg för att få en öppenhet och transparens hos dem som fått det kanske viktigaste av alla välfärdsuppdrag, att ge våra barn en bra skola. Däremot anmälde och Socialdemokraterna i att vi på några punkter ville gå längre för att värna principen att du och jag ska vara trygga med att de skattepengar vi lägger in i en skola också kommer eleverna till del. Och regeringen har gjort en uppgörelse med om att förverkliga den principen. Med detta är frågestunden avslutad. Jag vill tacka de statsråd som deltagit i frågestunden och kammarens ledamöter. § 7 (forts. från § 5) Svar på interpellationerna 2014/15:43 och 65 om handelsgödselskatt 101 (M): Jag kan trösta landsbygdsministern med att rösten inte är alltför bra här heller. Men vi har halstabletter som vi får bjuda varandra på, så att vi kan hålla debatten igång. Jag tillönskar landsbygdsministern ett snart tillfrisknande, för vi har väl samma idé när det gäller det här med interpellationsdebatter. Ju mer ministrarna är i den här kammaren desto mindre skada gör de. Det blir nog fler gånger vi får ses här. ska vi diskutera en annan sak som enligt moderat uppfattning gör skada, och det är den föreslagna skatten på handelsgödsel. I svaret kan vi läsa att det är viktigt med växtkraften i entreprenörskap. Det är liksom en av idéerna med handelsgödsel, att man ska ha fart på växtligheten. Det här tror jag slår alldeles fel. Jag tror inte att problemet med övergödning löses på något sätt med den här skatten. SCB har tittat på frågan i samband med att alliansregeringen tog bort den skatt som jag tror att regeringen införde. Man kan se att det inte blir någon skillnad. Och har man räknat på areal och liknande och tagit sådan hänsyn. Hur slår då det här? I växer det naturligtvis inte lika gott som i . Men en målsättning sägs vara ungefär höstvete per hektar. Då hör det till saken att man behöver ha ungefär 12 procents proteinhalt för att det ska vara brödsäd. Är det vårvete brukar man säga att det helst ska vara , men jag tror att man kan nöja sig med lite mindre. Det här regleras på ett sätt, och det är genom kvävegödsling. Då är tanken lite intressant. Om man som jordbrukare har planer på att ha brödsäd vet man också att man, om det är en stark växtlighet, kanske måste kompensera med ökad kvävegödsling för att man ska nå brödsädskvalitet. Hur har man tänkt där? är det otroligt dyrt att gödsla. blir jag väldigt teknisk, men om man räknar med att det behövs ungefär per ton – och vi pratar om per hektar – kostar det . Och har jag bara pratat om kvävegödsling. Sedan finns det en annan form av gödsling som sker, exempelvis vid höstsådden. Det kanske också blir en hel del. Det här är naturligtvis absolut ingenting som svenskt jordbruk använder mer än vad man behöver. Den rätta vägen att gå handlar om den teknikutveckling som håller på. Det finns svenska företag som styr det här med gps och satellit. Man får rätt giva på rätt ställe. Behöver man en större giva inom vissa områden får man mer via kartor och satellit. Det finns andra områden där man inte behöver lika mycket. Då blir det väldigt bra gödsling i förhållande till växtligheten. har vi också skyddskantzoner. Hur har det gått till? Ja, enligt Jordbruket självt sade man bara: Vi tar x meter. Det är ett ganska ineffektivt sätt. vet man att läckaget ser lite olika ut på olika ställen. Men den delen får jag återkomma till senare i debatten. 102 (SD): Jag får väl också önska landsbygdsministern ett tillfrisknande, som alla andra gör. Jag har egentligen en fundering. Vilken sorts landsbygd är det regeringen vill satsa på? Regeringens landsbygdsbudget innehåller ett sammelsurium av dåligt underbyggda förslag, straffskatter och nya pålagor. Regeringen verkar ha en fortsatt tro att svenskt jord- och skogsbruk och dess industri lever i högsta välmåga. Snarare är det så att det svenska lantbruket lever i en hård konkurrensutsatt internationell marknad , där vi snarare måste sträva efter bättre konkurrensvillkor än nya ekonomiska snaror. Regeringen har i sin budget lyft fram förslag på en ny livsmedelsstrategi. Utredningar och strategier i all ära, men det svenska jordbruket och landsbygden behöver framtidstro och optimism för att kunna utvecklas. Det är knappast något som man bidrar med genom flera skattehöjningar eller förslag som slår hårt mot landsbygden och svensk livsmedelsproduktion. Så här ser regeringens satsningar, eller snarare straffskatteförslag, som jag skulle kalla dem, ut. Man har förslag om högre skatt på uppvärmningsbränslen, 100 miljoner, förslag om högre skatt på diesel till arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruksnäringen, 380 miljoner, och förslag om en återinförd handelsgödselskatt , ca 300 miljoner. I vågskålen ligger också förslag om en vägslitageavgift som skulle kunna påverka landsbygden och företagen, som verkar där, kraftigt. Jag återkommer till gödselskatten. Vi har diskuterat den förut. Jag tror att de flesta i den här lokalen är ganska väl insatta. Det har egentligen ingen påverkan om vi har en gödselskatt eller inte. Det är snarare geografi, jordart eller djurintensitet som avgör detta, inte om odlingen bedrivs ekologiskt eller inte. Jordbrukets läckage av växtnäringsämnen har minskat genom minskad spannmålsodling och ett målmedvetet miljöarbete. För att minska övergödningen behöver vi satsa mer på stöd till skyddszoner och mer på fånggrödor, minskad jordbearbetning och ökad vallodling. Andra åtgärder kan vara effektivare gödsling, bättre dränering eller strukturkalkning. Vi i har tydliga miljöregler när det gäller konstgödsel och naturgödsel från våra lantbruksdjur och hur vi sprider det. Det går dock inte att bortse från att det i vissa områden i med hög djurtäthet kan finns en högre risk för näringsläckage. Detta är något som svenska lantbrukare ihop med myndigheter och rådgivningsorganisationer arbetar med, och de gör framsteg. Vi tror inte att en ny gödselskatt med en ineffektiv verkan kommer att påverka särskilt många bönder att lägga om till ekologiskt eller att det skulle minska användningen av konstgödsel. Regeringens förslag verkar snarare vara ännu en ursäkt för att stärka statens skrala ekonomi på böndernas bekostnad. Frågan återkommer som snön . Med nya skattehöjningar på nästan 700 miljoner, som är föreslagna, undrar vi vilken sorts landsbygd regeringen vill se – ett nedmonterat med utflyttad produktion eller ett levande livskraftigt svenskt jordbruk? Hur kan man annars tolka regeringens förslag? Är det här början på en ny fimbulvinter för bönder, eller kommer vi att få se våren ? 103 (KD): De svenska mjölkbönderna är just nu inne i sin kanske svåraste tid . I genomsnitt en mjölkbonde per dag slutar. Priset på mjölk ligger på bottennivåer, och tyvärr fortsätter det att sjunka. Grisbönderna är i kris. De har haft det tufft , och bönderna lägger ned sina verksamheter eller funderar på att göra det. har en mycket låg självförsörjningsgrad. Den är nere på . I det läget, fru talman, drämmer regeringen till med en vänstersmocka som heter duga. Regeringen vill återinföra skatten på handelsgödsel, trots att en utvärdering visar att den saknar miljöstyrande effekter. Lantbrukare som jag har talat med talar om att det kommer att kosta för dem. En jag talade med pratade om , en annan pratar om 100 000. Den tredje jag pratade med sade att det kommer att kosta ungefär en årsanställd om det här införs. Min fråga till landsbygdsministern är: På vilket sätt kommer återinförandet av skatt på handelsgödsel att hjälpa de lantbrukare som just nu har det så tufft? 104 (S): För mig som socialdemokrat handlar hållbarheten om tre saker. Det är de ekonomiska, ekologiska och sociala perspektiven. Att balansera dem och hålla ihop dem måste vara utgångspunkten när vi fattar olika typer av beslut. I den här interpellationen om skatt på handelsgödsel är det viktigt att skilja mellan äpplen och päron. Landsbygdsministern har redan på ett föredömligt sätt förklarat hur potentialen inom de gröna näringarna och inom livsmedelsindustrin ska tillvaratas för att vi ska kunna nå regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Det behöver jag alltså inte gå vidare in på här. Vad den här interpellationen egentligen handlar om, och vad det handlar om för oss, är att vi måste nå miljömålet Ingen övergödning. Vi vet att näringsämnen från jordbruk, trafik och avlopp övergöder haven. Det leder till syrebrist och döda bottnar, igenvuxna vikar och krympande vattenytor. I förlängningen drabbas vår förmåga att producera mat och möjligheten till rekreation, och det påverkar också besöksnäringens inkomster. Vi vet att fisket i drabbas negativt av detta. Här har vi alltså flera aspekter som drabbas negativt av övergödning, både ur det ekonomiska perspektivet och det ekologiska perspektivet. säger att miljömålet Ingen övergödning inte går att nå med nuvarande styrmedel. Därför menar vi från Socialdemokraternas och naturligtvis från regeringens sida att det krävs en sammanhållen och mer ambitiös miljöpolitik för att klara de stora miljöproblemen i våra hav. Det viktigaste styrmedlet som vi hade just för att minska övergödningen var skatten på handelsgödsel som den borgerliga regeringen tidigare tog bort. som har ställt den här interpellationen hävdar att användningen av handelsgödsel minskade trots att skatten togs bort. Men det är på sätt och vis ett siffertricksande, för när skatten togs bort höjde ju branschen priserna. Under den borgerliga regeringens år försvann också 15 000 helårsarbetare inom jordbruket, och markarealens användning minskade. Det är rimligen därför som användningen av handelsgödsel minskade. Vi missar 14 av 16 miljömål. säger sig vilja vara den gröna rösten inom Alliansen, men man presenterar inga konkreta förslag på hur vi ska nå målet Ingen övergödning. Några sådana förslag har vi inte sett, och det bör man rimligen presentera om man säger sig vara överens med oss i den här frågan. Jag tror alltså på vår samarbetsregering med Socialdemokraternas och förslag, och jag välkomnar en politik som förmår att förena de ekologiska, de ekonomiska och de sociala perspektiven. 105 (S): Ett av sexton miljömål beräknas uppnås till 2020. Vi har haft med allianspolitik, och efter de här åtta åren konstaterar att de lagar och styrmedel som finns inte är tillräckliga för att vi ska uppnå miljömålen. Algblomning och bottendöd expanderar. Övergödningen anses vara huvudorsaken. När vi med den situation vi står inför också konstaterar att de åtgärder som den tidigare regeringen har fattat beslut om för att motverka detta inte fungerar och inte når miljömålen, ja, då måste en ny regering ta ansvar, för det här handlar naturligtvis om framtiden. Vad som inte framgår i den här debatten är att när den här skatten togs bort var det dessutom direkt emot de rekommendationer som regeringens egen expertmyndighet uttalade kring just handelsgödselskatten. Man får gärna också bilden av att Alliansen var överens. Jag konstaterar att åtminstone ett parti i den tidigare alliansregeringen tillhör dem som faktiskt har varit självkritiska. Det är som för inte alltför länge sedan gick ut med en debattartikel undertecknad av partiledaren, där man konstaterar att en form av handelsgödselskatt är nödvändig för att vi ska kunna nå de miljömål vi har. Även lantbruksorganisationer som LRF lyfter upp handelsgödselskatten och konstaterar att det kanske vore på sin plats – om vi pratar om konkurrens, för ordet ”konkurrens” har jag hört ett antal gånger i kammaren i den här debatten – att jobba på internationell nivå i klimatarbetet för att andra länder också ska införa en handelsgödselskatt. Det är ju klart att det påverkar det svenska jordbrukets produktion i jämförelse. Men i stället för att backa på de egna viktiga miljömålen kanske vi ska vara den starka rösten i det internationella samarbetet som tar ansvar för miljön. Jag vill ställa följande fråga till mina borgerliga kolleger: verkligen konkurrensvillkoren betalas med en försämrad miljö, eller finns det andra vägar att se till att svensk livsmedelsproduktion och svenskt jordbruk får bättre förutsättningar? Jag tror att det finns annan politik för det än att inte ta ansvar för de konsekvenser som försämringen av miljön verkligen ger. Det kan handla om kunskap. Vi har ju ett stort behov av en ökad kunskap om hur vi kan minska övergödningen. i debatten har frågan till exempel lyfts fram om fånggrödor och fler utökade skyddszoner. Det finns mycket vi kan göra, och för det krävs forskning och utveckling. Där har vi en samverkansregering som är redo att ta ansvar. 106 Landsbygdsminister (S): Tack för alla tillönskningar om tillfrisknande! Så är det nog också med svensk livsmedelsproduktion: Den mår bra om den är frisk och håller en hög kvalitet. försöker ge en bild av att det inte finns någon miljöpåverkan. Men den handelsgödselskatt som fanns tidigare gav faktiskt en effekt, särskilt när det gäller kadmiuminnehållet som minskade från per ton till per ton. Vi vet att kadmium inte är bra för våra livsmedel. Kadmium påverkar benskörhet och ger njurskador. Man misstänker inom forskningen att det finns även andra negativa effekter. Det är viktigt med fräscha, bra och kvalitativa livsmedel. Kväve skapar övergödning, och handelsgödsel ger effekter. Skatten införs inte 2015 utan vi säger att den bör införas . Vi vill att skatten ska få största möjliga effekt på miljön. Vi vet inte exakt hur stor kostnaden blir, men den kan bli ungefär 300 miljoner. Den tidigare skatten drog in 300 miljoner. I stort sett alla pengarna återfördes till svenskt jordbruk. Jag håller med om att teknikutvecklingen är viktig. Teknikutveckling är en effektivare metod. Utvecklingen drivs framåt om det blir en skatt som gör att det blir dyrare att använda handelsgödsel. Man ska också komma ihåg att värdet på stallgödsel kommer att öka. De bönder som har ekologiska odlingar drabbas över huvud taget inte av en eventuell framtida handelsgödselskatt. Bönder med djurhållning drabbas i liten utsträckning, men givetvis kommer det att bli en kostnad för växtodlarna. Jo, , alliansregeringen minskade antalet sysselsatta inom svenskt jordbruk med 15 000. minskade vår självförsörjningsgrad ytterligare. är det land i som har lägst självförsörjningsgrad . Regeringen vill ta tag i den frågan. Där är en nationell livsmedelsstrategi ett oerhört viktigt instrument. Jag hoppas att vi ska bli många aktiva i det arbetet från politiken, från näringen, från akademin och så vidare. Vårt land behöver en riktning för den svenska livsmedelsproduktionen. Det handlar om primärproduktionen, stora livsmedelsindustrier och mindre livsmedelsindustrier. Det handlar om handel och att stimulera export. Svenskt jordbruk håller en oerhört hög kvalitet, och även de andra kedjorna håller en hög kvalitet. Det finns möjligheter att ta nya marknadsandelar för svenska livsmedel ute på världsmarknaden. 107 (C): Jag vet att jag talar snabbt och att jag talar skånska, och inledningsvis var det kanske svårt att höra vad jag sade. Men det handlar inte om siffertricksande. Jag sade att varken per hektar, per gröda eller totalt har mineralgödselkvävet ökat. Det är inte bara siffertricksande. Jag förutsätter också att ministern vet att kadmiumanvändningen inte har någon koppling till kväve utan till fosfor. Om vi ska prata kvävegödsling handlar det om den reella påverkan på läckaget. Allt visar på att skatten på mineralgödselkvävet inte har haft någon effekt. I sammanhanget kan det vara bra att påpeka att när gödselskatten tredubblades under den socialdemokratiska motiverade man åtgärden med att intäkterna skulle finansiera jordbrukets del av avgift till EU. Det gör det mer tydligt att gödselskatten egentligen är en pålaga som har införts som ett sätt att finansiera annan verksamhet snarare än att den är ett miljöpolitiskt styrmedel. läste jag en ledare i om handelsgödselskatten och övergödningen i . Det fanns en mening i ledaren som jag tycker på ett utmärkt sätt kan sammanfatta hela debatten om handelsgödselskattens vara eller icke vara, nämligen att det symbolmässigt var dåligt att handelsgödselskatten togs bort. Men svenska bönder driver inte symbolmässiga företag. Jag och mina kolleger har inte råd att betala notan för regeringens symbolpolitik. En annan regeringsföreträdare som var här alldeles , utbildningsminister , sade i sitt numera ökända tal till lärarna att ideologi ska hållas borta från skolans värld och de att skolpolitiska besluten ska baseras på vetenskap och beprövad erfarenhet. Varför gäller inte samma sak regeringens jordbrukspolitik? Vetenskap och beprövad erfarenhet säger att handelsgödselskatten inte påverkar handelsgödselanvändningen. Vetenskap och beprövad erfarenhet säger att det mest effektiva sättet att förbättra status inte är att införa en kväveskatt. Vi måste absolut hushålla med kvävet och minska det svenska lantbrukets påverkan på . Vi måste även tänka på sårbarheten i fråga om växtnäring. Men att nöja sig med symbolpolitik är i mina ögon inte något annat än att svika både miljön och bönderna. Är det så det är tänkt att bönderna ska behöva finansiera verksamhet i regeringen? Är det så det är tänkt att symbolpolitik ska utövas på lantbrukarnas bekostnad? 108 (M): Jag kan fortsätta där slutade. Det är hög tid att kammaren börjar inse att svenskt jordbruk befinner sig på en konkurrensutsatt marknad. får jag intrycket att vi tror att svensk livsmedelsproduktion är något som vi kan ha bara innanför våra gränser och att det vi åstadkommer i ökade kostnader kan vi direkt ta ut på konsumenten som går till Coop och Ica. Fungerar det så? Nej, vi är väl medvetna om att det inte fungerar så. Då är det hög tid att vi erkänner att svenskt jordbruk är världens renaste jordbruk och har sysslat med teknikutveckling. Därför är det otroligt trist att det införs en straffskatt som i stort sett inte berör miljön på något sätt. Det har talats om skyddszoner, och det har varit fråga om x meter. Jag har pratat med någon som var med på . På frågan om det fanns någon forskning i frågan var svaret nej. Med tanke på hur en åker ser ut kanske det ska läggas till fler meter i svackor och liknande. Där kan det vara en större risk. Jag ser svenskt jordbruk som en otrolig framtidsnäring om vi gör rätt saker. Kommande ska vi producera lika mycket livsmedel som har producerats under 8 . Det beror på att vi nu är betydligt fler på detta klot, och även om vi inte tror det får folk det allt bättre. De kommer inte att äta ris morgon, middag och kväll. Det kommer alltså att finnas en fantastisk global marknad med svenska livsmedel av oerhört hög kvalitet. Varför då kasta grus i maskineriet? Det är ungefär som om vi skulle säga till att kostnaderna för att producera bilar ska höjas eftersom de orsakar lite skador i trafiken. Det som händer då är att biltillverkningen flyttas till andra länder. Det är ungefär som om vi ska åka till landsbygdsministerns hemtrakter och säga att vi nu ska höja priset på till eftersom brytningen inte är helt bra. Hur kommer det att påverka gruvan? Jo, det blir precis som hur handelsgödselskatten påverkar svenskt jordbruk. Ska det vara så svårt att förstå att jordbruk är ett företagande, inte ett miljöprojekt? Det är hög tid att ställa om siktet och konstatera att svenskt jordbruk behövs för våra öppna landskap. Då kan vi ha en turistnäring värd namnet. Men om den här utvecklingen fortsätter kommer vi att se att det behövs mer skog och åkrar för att producera livsmedel. Jag är jägare, och jag har gått över åkrarna som det är skog på. Och på vissa ska det vara skog – det behöver vi inte diskutera. Men när jag hör landsbygdsministerns stödtrupper i talarstolen måste jag säga att jag blir ännu mer orolig för svenskt jordbruk. Man ser det ur ett miljöperspektiv, när det är ett företagande. Jag hoppas verkligen att landsbygdsministern har en klokare syn på svenskt företagande än hans partikolleger har. 109 (SD): Jag ställde ett antal frågor, och jag lyssnade in svaren. Landsbygdsministern pratade mycket om entreprenörskap, helhetsperspektiv, livsmedelsstrategier, att öka den svenska livsmedelsproduktionen, både ekologiskt och konventionellt, och konkurrenskraft. Jag satt och lyssnade in det, och jag sammanfattar det i tre punkter. Punkt 1: Det fanns ett humorprogram som hette Har du hört den förut? Punkt 2: Det är onekligen vackra och väldigt viktiga ord. Punkt 3: När ska praktisk politik möta praktisk verklighet? De svenska bönderna lever ute i den ekonomiska verkligheten. Det finns inte de utrymmena . Min vädjan till landsbygdsministern är att man verkligen ser över den här frågan. Det finns många andra frågor som är aktuella för de svenska lantbrukarna, men eftersom vi diskuterar gödselskatten tycker jag att vi ska lägga fokus på den. Vi i är kritiska till de skattehöjningar som aviseras i budgeten för . Vi har svårt att se hur detta ska kunna öka det svenska jordbrukets konkurrenskraft och leda till en ökad sysselsättning i landet. Vårt val är ganska klart: Vi kommer konsekvent att motarbeta de förslag som innebär försämringar för landsbygden och dess ekonomiska och sociala ryggrad, nämligen jord- och skogsbruket. 110 (KD): Tack för svaret, herr minister! Jag är naturligtvis inte nöjd.