prot · H109130 · 2014-06-24 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. 2 § Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i skatteutskottet, suppleant i miljö- och jordbruksutskottet samt suppleant i . vice talmannen förklarade vald till ledamot i skatteutskottet (V) suppleant i miljö- och jordbruksutskottet (V) suppleant i (V) 3 § Meddelande om skriftliga frågor vice talmannen meddelade att skriftliga frågor som lämnats in till och med skulle besvaras av statsråd efter det att frågan framställts. 4 § Anmälan om granskningsrapport vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från : RiR 2014:14 Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? 5 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Motioner 2013/14:Ju29 och Ju30 till justitieutskottet /14:T17 och T18 till trafikutskottet /14:Ju31 och Ju32 till justitieutskottet 6 § Ärenden för förnyad bordläggning Följande dokument bordlades för : betänkanden /14:FiU12, FiU28, FiU32, FiU33 och FiU19 betänkande 2013/14:SkU32 betänkanden /14:JuU32, JuU33, JuU36 och JuU40 7 § Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om en unionsrättslig ram för tullsrättsliga överträdelser och sanktioner utlåtande /14:SkU35 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om en unionsrättslig ram för tullrättsliga överträdelser och sanktioner (KOM(2013) 884) föredrogs. Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) betänkande 2013/14:NU27 Partnerskapsöverenskommelsen (skr. 2013/14:218) föredrogs. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) 9 § Uppskov med behandlingen av vissa ärenden betänkande 2013/14:NU30 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden föredrogs. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) 10 § Järnvägspolitiska frågor och Åtgärdsplanering för transportsystemet 2014–2025 m.m. betänkande 2013/14:TU19 Järnvägspolitiska frågor (skr. 2013/14:201) och betänkande 2013/14:TU20 Åtgärdsplanering för transportsystemet 2014–2025 m.m. (skr. 2012/13:131 och skr. 2013/14:233) föredrogs. 1 (S): i mandatperiodens sista stora infrastrukturdebatt är det kanske dags att summera med moderatledd regering och med moderatledd infrastrukturpolitik. Under de här åtta åren med moderatledd regering har vi haft tågkaos. Vi har haft av bristande underhåll av våra järnvägar, med trafikstörningar som följd. Vi har haft med växande olaglig inrikestrafik på våra vägar. är arbetslösheten nu högre än när regeringen tillträdde. Vi har haft med utflaggning av svensk sjöfartsnäring. Vi kan börja med att titta på järnvägen. När man sade att något går som tåget menade man att någonting går snabbt och säkert. Om någon , med moderatledd regering, säger att något går som tåget menar man snarare att det inte går alls. Förtroendet för järnvägen faller. Den senaste statistiken från visar att punkligheten har fallit bara den senaste månaden. Urspårningar, nedrivna kontaktledningar och inställda tåg har blivit vardagsmat för hårt prövade resenärer. Men stillastående tåg är ingen naturlag – denna utveckling går att bryta. har mest uppsplittrade järnvägsunderhåll med över 4 500 underhållskontrakt. är sannolikt det enda europeiska landet där ploglyft kan skrivas in i den akademiska ordlistan. Det är när en underhållsentreprenör som har ansvar för det ena området åker med sin plog nedsänkt, kommer fram till områdets gräns, lyfter upp plogen när han åker över konkurrentens område och sedan sänker den igen när han kommer tillbaka till sitt eget. Ingen annanstans saknar banhållaren möjlighet att inspektera den egna banans status. Ingen annanstans är det den privata entreprenören som själv kontrollerar kvaliteten på det utförda arbetet. Situationen har kritiserats av såväl regeringens egna utredare som . De går så långt som till att varna för att ett privat kunskapsmonopol håller på att byggas upp inom järnvägsunderhållet. Vi socialdemokrater vill bryta denna utveckling. Vi vill skapa en samlad underhållsorganisation med möjlighet att utföra såväl inspektion som kvalitetskontroll och eget underhållsarbete. Men det räcker inte med organisationsförbättringar. Det krävs också mer resurser. med moderatledd regering har antagit åtta vårbudgetar och åtta höstbudgetar. Inte i en enda av dessa har den moderatledda regeringen föreslagit en enda krona mer till underhåll än Socialdemokraterna. , åtta höstbudgetar och åtta vårbudgetar har det inte blivit en enda krona mer i en enda av dessa omröstningar. Men hur såg det ut när Socialdemokraterna styrde? Borde vi ha gjort mer? Ja, så här i efterhand är det bara att erkänna att vi borde ha gjort mer. Men betänk att som Socialdemokraterna styrde behandlade åtta vårbudgetar och åtta höstbudgetar. Inte i en enda av de vårbudgetarna föreslog en enda krona mer till järnvägsunderhåll. Inte i enda av de höstbudgetarna föreslog en enda krona mer till underhåll än Socialdemokraterna – inte en enda krona. För att sammanfatta har i opposition inte föreslagit en krona mer än Socialdemokraterna till underhåll. i regeringsställning har de inte föreslagit en krona mer än Socialdemokraterna till underhåll. Oavsett om man är i majoritet eller i opposition och oavsett om det är höst- eller vårbudget är mönstret detsamma. Vi har haft 32 voteringar här i kammaren om vår- och höstbudgetar till järnvägsunderhåll. har suttit i opposition och i majoritet. Det finns en enda sak som förenar dessa 32 voteringar om järnvägsunderhåll: Inte i en enda budgetvotering har haft en enda krona mer till järnvägsunderhåll. Det är facit för järnvägsunderhållet. Mot denna bakgrund är det inte så konstigt att den infrastrukturplan som presenteras här i kammaren är en koloss på lerfötter. Underhållsbudgeten är precis likadan nu som när vi behandlade regeringens infrastrukturproposition. Samma pengar som skulle ge en fungerande järnvägstrafik när regeringen lade fram sin infrastrukturproposition ska göra det även . Det låter kanske inte så konstigt, men betänk då vad vi fått veta ! Bara hälften av kontaktledningarna räknades med när regeringen gjorde sin infrastrukturproposition. Grova felräkningar har gjorts om spårväxlar och annan teknisk materiel. På har de själva vidgått att det saknades motsvarande – – i den första beräkningen. Trots detta har inte en enda krona förändrats i regeringens beräkning. Vilket underhåll som krävdes i den första propositionen från regeringen är det som inte ska göras? Det var ju de miljarderna som skulle ge den fungerande järnvägstrafiken. står vi här med exakt samma summa, och 6 miljarder saknas uppenbarligen för att få en fungerande järnvägstrafik. Jag tänkte säga några ord om lastbilar och lastbilstrafik också. Sedan vi senast debatterade här i kammaren har det varit ministerrådsmöte i . Elva länder i har enats om att föra fram striktare cabotageregler – mer ordning och reda på vägarna. Det är bland annat , , och , men inte . När frågan om ordning och reda på vägarna tas upp i EU sitter i ett hörn och kurar, medan de progressiva länderna i EU driver frågan framåt. har med en S-ledd regering lyckats att uppemot halvera den illegala lastbilstrafiken. De får kritik av för att de har överimplementerat cabotagedirektivet. I vidtas inte en enda verkningsfull åtgärd, och den illegala trafiken tillåts fortsätta att öka. Det behövs skarpa åtgärder. Det behövs klampning på riktigt och inte på låtsas, som regeringen försöker föreslå. Det krävs frakthandlingar i hytten, en ändring på EU-nivå så att vi kan kräva den internationella fraktsedeln, CMR-fraktsedeln, tills det är möjligt att ställa motsvarande krav i . Det krävs ett internationellt samarbete mot ett internationellt problem, där inte sitter i ett hörn och säger: Det här är inget problem – vi vill avreglera den inrikes lastbilstrafiken, tillsammans med , och några andra länder. De elva progressiva länderna, , , , och ett antal andra länder, driver däremot på för ordning och reda på vägarna. Det finns en annan politik. Det finns ett alternativ till låtgåpolitik. Ser vi på sjöfarten kan vi se att precis det som redan har hänt inom sjöfarten riskerar att hända på lastbilsområdet. , innan vi fick en moderatledd regering hade vi lite över 300 handelsfartyg i . , med en moderatledd regering, har vi 97 fartyg. Två tredjedelar av den svenska handelsflottan har försvunnit. Gör vi likadant, vidtar vi inga åtgärder, sitter vi bara bredvid och ser på, då kommer samma sak att hända med lastbilsflottan. Vi kommer att flagga ut svensk åkerinäring och svenska jobb. På sjöfartsområdet kanske det fortfarande finns en del kvar att rädda. Därför behöver vi en tonnageskatt, som regeringen har haft på sig att genomföra, med en enig riksdag bakom sig, men inte har genomfört. Ska vi klara att rädda det som räddas kan av svensk sjöfartsnäring krävs det att vi vidtar åtgärder för att kompensera den misslyckade svavelförhandling som den genomförde. Regeringen lovade sänkta farledsavgifter som kompensation för svaveldirektivet. kan vi se hur det blev. Det blev höjda farledsavgifter i stället, för ro-ro-trafiken så mycket som 30 procents höjningar av farledsavgifterna. Så gick det med kompensationen för farledsavgifter och omsorgen om svensk sjöfart. Man kan säga att det finns två huvudområden och två skiljelinjer i transportpolitiken. Det är jobben, och det är klimatet. Även om regeringen gjorde en del bra klimatinsatser i början har man sedan helt lämnat det området. har konstaterat att den plan som ligger på bord inte bidrar till att klara regeringens egna klimatmål. gick så långt i sitt remissvar att man till och med undrade om planen ens var laglig, därför att det förarbete som krävs inte hade gjorts. Ytterligare fem sex myndigheter har haft samma kritik mot regeringens arbete. Enligt regeringens egna prognoser ska lastbilstrafiken fortsätta att öka till 2030, medan järnväg och sjöfart inte alls ska nå dit. Det är inte så att det är en ökning med tusentals svenska åkerijobb. Nej, det är den illegala internationella lastbilstrafiken som breder ut sig på våra vägar. Enligt forskning från har vi tusentals illegala lastbilstransporter i . Då har vi alltså den här ordningen: Järnvägstransporter blir dyrare av att regeringen dubblar banavgifterna och vill gå vidare och femdubbla dem. Sjöfarten blir dyrare av att regeringen inför svaveldirektivet. Lastbilstransporter blir billigare på grund av att regeringen inte vidtar kraftfulla åtgärder mot den illegala trafiken. Om sjöfart blir dyrare, järnväg blir dyrare och lastbil blir billigare, vad blir effekten? Jo, det blir ökad lastbilstrafik, enligt regeringens egen plan med . Vi vill i stället driva en klimatpolitik som bidrar till att klara klimatmålen. Vi vill införa en avståndsbaserad vägslitageavgift på den tunga lastbilstrafiken som bidrar till två saker: att hålla koll på den illegala utländska trafiken, så att vi stampar bort den från våra vägar, och att vara med och finansiera ett bättre vägunderhåll och ett bättre järnvägsunderhåll och göra järnvägen konkurrenskraftig. Vi vill vänta med att höja banavgifterna på järnväg tills järnvägen levererar en kvalitet som kunderna har rätt att kräva. Man kan inte, som regeringen gör, sälja en Škoda men ta betalt för en . Samma sak är det på personbilssidan. antog regeringen ett mål om en fossiloberoende fordonsflotta. , efter, vet ingen vad det målet innebär – inte regeringen och inte regeringens egen utredare, som hade ett förslag på det. Det var till och med så att efter det att målet hade antagits, efter det att man hade tillsatt en utredning, hoppade utredningssekreteraren av utredningen i protest mot den tolkning av målet som utredningen hade gjort. har inte slagit fast vad målet innebär, och regeringen har inte slagit fast vad målet innebär. kunde ministern inte ens svara på frågan när regeringen skulle slå fast vad målet innebär. Är det så viktigt? Är det något att tjata och bråka om? Tja, låt mig säga så här: Innan målet slogs fast av regeringen var var femte bil som såldes i fossiloberoende. , efter det att målet antogs, har det krympt till att var tjugonde bil är fossiloberoende. Regeringen har alltså – genom att sätta upp ett mål som man inte har definierat – lyckats stampa ned fossiloberoendeandelen av den svenska nybilsförsäljningen. 95–av nybilsförsäljningen gäller fossildrivna bilar. Jämför gärna med vårt grannland . Där är den mest sålda bilen en elbil, . Den tredje mest sålda bilen är en elbil, Tesla. Då kan vi fråga oss – jag kan ställa frågan till majoriteten i Alliansen: Vilken är mest sålda elbil? Det är en elak fråga. De kan inte svara på den frågan, för i förs statistik bara över de 50 mest sålda bilarna, och ingen av dem är en elbil. Kolla gärna Bil statistik! I är två av de tre mest sålda bilarna en elbil. Sedan regeringen satte upp sitt mål har fossiloberoendeandelen av nybilsförsäljningen sjunkit dramatiskt. Den så kallade supermiljöbilspremien – antagligen det fånigaste namn som har antagits i denna kammare – berör bara någon promille av försäljningen. Det förslag som vi har fört fram – en premie för dem som har de bränslesnålaste bilarna och en försäljningsskatt för dem som väljer de bränsletörstigaste bilarna – skulle påverka hela bilparken och pressa ned utsläppen. Min talartid börjar gå mot sitt slut. Den här ändringen går att bryta. Vi behöver en politik som ser verkligheten, som är beredd att förändra framtiden, en politik för ett bättre för alla. Och i höstens val, herr talman, kan väljarna säga sitt. Då är det ni väljare som avgör vilken väg ska ta. I detta anförande instämde , , och (alla S). 2 (M): Det är intressant att höra på utskottets ordförande . I sitt stora infrastrukturanförande ägnade han åt sin egen politik, på slutet. Resten var bara fel, bara som har varit ett öde. Det hade varit lite klädsamt om man åtminstone hade fått höra att de infrastrukturåtgärder som vi nu beslutar om, på för tiden –2025, är och förblir – med rätt ord – en historiskt stor satsning. Vi satsar på drift och underhåll av järnvägssystemet. Socialdemokraterna ägnar sig åt att säga att de hade mer i sina vår- och höstbudgetar. Men de glömmer att tala om att vi har fördubblat anslagen från 38 miljarder under Socialdemokraternas plan till 86 miljarder . Ska jag vara riktigt ärlig räknar vi upp pengarna så att de blir värdesäkrade. Då satsar Socialdemokraterna 42 miljarder mot alliansregeringens 86 miljarder. Inte ett ord sades det från oppositionen under dessa om denna fördubbling. Vi satsar på vårt vägsystem. Vi satsar 281 miljarder på att bygga ut vår infrastruktur. Men detta kan inte socialdemokrater stå här i talarstolen och diskutera. Då får de nämligen ett problem. Då måste de blotta sig och tala om att deras rödgröna vänner är emot vägprojekten som alliansregeringen satsar på. De är emot Förbifart , de är emot en motorväg på och de är emot mängder av andra projekt. Men detta vill de inte tala om i denna kammare. Det är dags att detta blir granskat. Jag är stolt över den åtgärdsplan som antas. Jag är stolt för jobbens skull, jag är stolt för utvecklingens skull, jag är stolt för vår industris skull när vi har stråktänkande så att vi får fram varor och tjänster och jag är stolt för resenärernas skull att vi satsar på arbetsresor och på stråktänkande så att det ska bli lättare att komma till och från jobbet. Hela denna åtgärdsplan handlar faktiskt om jobben – fler jobb. Men med ett rödgrönt alternativ vet vi ingenting. Vi vet bara att förvirringen är total. Jag har försökt läsa oppositionens alternativa budgetförslag. Av en händelse strök jag över ordet motion på Socialdemokraternas förslag och skrev debattartikel. Motionen är nämligen allt annat än vad man kan begära av en motion i fråga om kvalitet. Det är ingen som helst ordning från vare sig socialdemokrater, vänsterpartister eller miljöpartister när det gäller källkritik. Deras motioner, mina vänner, är historiska dokument. Det finns ingen källkritik över huvud taget. De använder underlag precis som de vill och vill göra dem till sanningar. Det är mycket skrämmande för mig. Jag ska göra några kommentarer med anledning av det förra anförandet. Det är värt att påpeka att det i den förrförra infrastrukturplanen – Socialdemokraterna hävdar ju att de alltid har varit så bra – inte bara var hälften så mycket pengar. Det var dessutom 65 miljarder som var ofinansierade. Varför kommer Ygeman inte ihåg det? Varför kommer ni inte ihåg att ni inte hade de pengar som behövdes? En ursäkt kan vara att Ygeman inte fanns med i utskottet då och inte heller någon av de andra socialdemokraterna som sitter här , tror jag. Men jag fanns faktiskt i utskottet och kan följa historien om vad som gällde. Ygeman tog också upp problematiken med att ingenting görs för åkeribranschen. Det är klart att det görs. Förslagen ligger på bordet och ska bli lagstiftning. Det gäller klampning, sanktionsavgifter, större kontroller och så vidare. Det är bara tomma ord från honom. Men det är snart full fart i valrörelsen, och man kan ge en förljugen bild och glömma bort vad verkligheten säger. Men det är faktiskt dags att det blir en seriös granskning av alla påståenden som framförs. är förre statsministern politik helt förpassad till det förgångna. Det var nämligen den socialdemokratiska regeringen som startade mycket av den avreglering och konkurrensutsättning som faktiskt finns . Men med den vänsterfalang som finns i trafikutskottet gäller inte den politiken längre. insikt är kastad till det förgångna på grund av att det nu är en annan politik som gäller i det vänsterinfluerade trafikutskottet. Men det är faktiskt dags för att träda fram och tala om vad han har sagt i talarstolar, i debattartiklar och när han har varit ute på gator och torg då han har deklarerat att man inte ska återreglera. Det finns tydligen ingen kontakt mellan partiledningen och trafikutskottet i . Detta är sanningen. Det är en enorm vänstersväng som görs. Men jag ser fram emot att träder fram och talar om att han inte står för någonting som han faktiskt har sagt tidigare. Endera har han ändrat sig eller också är han överkörd av vänsterfalangen i trafikutskottet. Jag blir faktiskt uppriktigt orolig när jag hör argumentationen. Här har vi en satsning på 522 miljarder – en historisk satsning. Vi har utredning som tar upp järnvägens organisation. Dessutom finns det företrädare i denna kammare som har mage att ifrågasätta som en seriös utredare. Han är kanske den person i som har mest kunskaper om järnvägsfrågor. Delar av oppositionen – ställer sig bakom utredaren, men inte Socialdemokraterna – anser att man inte kan ha den stora kompetens som denna utredare har. Hela den svenska expertisen var enig om att var ett bra val och att detta kommer att bli bra. skriver oppositionen reservationer och tillkännagivanden och struntar fullständigt i den största analys som någonsin har gjorts av svensk järnväg. Det finns inget intresse från oppositionen. Man vet bäst själv. En liten uppmaning: Var lite försiktiga kommande mandatperioder med att så kategoriskt uttala vad som är rätt eller fel. Invänta gärna expertisen. Invänta gärna fakta och ha lite seriösa underlag innan ni tar ställning. Den här propositionen handlar om jobben, och det har vi sagt . Men från oppositionen ägnar man och åt allt som är fel. Åkerifrågorna är ett bra exempel på det som det ägnades mycket tid åt i det förra inlägget. Men oppositionen vill inte diskutera kilometerskatten. ska dras in från svensk industri till en kilometerskatt. Det är som drabbar värmländsk industri, norrländsk industri och all industri i . Det drabbar konsumenter med dyrare varor. Det, mina vänner, är någonting som verkligen drabbar svensk industri, svenska konsumenter och så vidare. Detta vill man dock dölja i sin retorik när man bara vill ösa okvädingsord över regeringens politik. Det tycker jag är bedrövligt. Svavelskatten och svaveldirektivet var Ygeman kritisk till i sitt anförande. Ja, man kan vara kritisk, men jag tycker att man i anständighetens namn också ska tala om att det var 2004 – under en socialdemokratisk regering – som man krävde särskilda regler för och att det skulle vara särskilda miljöregler här. Det var socialdemokrater som första gången drev kravet på särregler för . Glöm inte historien! Jag tror inte att svenska folket längre är så lättpåverkade att de inte ägnar tid också åt vad som faktiskt finns att hämta. Jag ska inte gå igenom tillkännagivandena i betänkandet ett efter ett. Jag trodde att ordföranden själv skulle göra det, men det uteblev. Det uteblev säkert på grund av att de inser att det är fullständigt meningslösa tillkännagivanden till regeringen. De inser hur tom deras politik är. Jag uppmanar svenska folket och medierna att läsa vad som faktiskt sägs och vad som faktiskt pågår inom svensk transportpolitik. Jag skulle vilja säga att det finns ett behov av större seriositet från oppositionen när vi hanterar så viktiga frågor som infrastruktur. Det är inte seriöst att påstå att ingenting görs när det faktiskt redan pågår. Det finns anledning för andra politiker att i detalj gå igenom sina tillkännagivanden, men jag kommer också att med glädje begära replik för att klargöra tomheten i de förslag som läggs fram. Det vi har på bord är – en fördubbling av drift och underhåll till järnvägen. En enorm satsning på infrastruktur är det vi ska besluta om. Jag är för jobbens skull stolt över att vi lägger fram dessa förslag. Jag är för åkeribranschens skull stolt över att vi har förslagen. Jag är för alla våra transportslags skull stolt över att vi lägger fram förslag på dessa åtgärder. Vi har ett antal reservationer jag naturligtvis står bakom. Jag har dock inga yrkanden på dem, och i övrigt yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 3 (S) replik: Jag ska börja med att yrka bifall till reservation 4 i betänkande TU19. Man kan inte låta bli att fundera och komma fram till slutsatsen att det med Rådhströms tideräkning inte är konstigt att järnvägen inte går . Jag tycker att det är bra att Rådhström vidgår att inte i en enda av 32 omröstningar om budgeten – 16 i opposition och 16 i majoritet – har föreslagit en enda krona mer till järnvägen. Då är vi överens om det. För att få fram andra siffror måste man börja dribbla och jämföra år med varandra. Jag har bara en enda, enkel, fråga till Rådhström. kom regeringens proposition Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem. I den står det: bedömer att den föreslagna utökningen (tillsammans med smärre satsningar på trimningsåtgärder) leder till att järnvägssystemet återställs till dess ursprungliga funktion och att de eftersläpade reinvesterings- och underhållsbehoven successivt kommer att tillfredsställas. Det skulle räcka med 86 miljarder. Sedan kom SVT:s avslöjanden om att uppemot 20 miljarder kunde försvinna eller saknas. Efter det lägger regeringen den här skrivelsen på bord, där man konstaterar att samma mål ska nås med exakt samma pengar – . Inte ett komma har ändrats. Hur kan det, när det saknas 6 miljarder, räcka med samma pengar för att få ett fungerande järnvägssystem? 4 (M) replik: Vissa saker går det tydligen inte att få klarhet i. Det beräkningsfel som fanns var i underlaget till . Det fattas inga pengar. Det har ministern redogjort för, och det har generaldirektör redogjort för i möten med trafikutskottet. Det är alltså bara diskussioner. Det som är ganska fantastiskt är den debattartikel – nej förlåt, motion – från Socialdemokraterna där de hävdar att det fattas en massa pengar hit och dit. Det togs aldrig upp i diskussionen i anförandet från Ygeman, för de inser att det är fel. Det fattas inga pengar i något hänseende, för Ygeman och Socialdemokraterna har säkert kommit till insikt om att det för varje post det hänvisas till i regleringsbrevet står att det finns pengar.