prot · H109118 · 2014-06-03 00:00:00 — Vi brukar politiskt i vara väldigt överens om att tillväxt är något både väldigt viktigt och nödvändigt. Vi brukar vara ganska överens om att tillväxt kräver fler och växande företag. Ska man titta på vad som är viktigt ur ett politiskt perspektiv för att se till att det blir så, kan man konstatera att de frågor som oftast lyfts upp när man samtalar med företagare och olika aktörer är behovet av kompetens- och kapitalförsörjning. När det gäller kapitalförsörjning har politiken och staten ett särskilt ansvar för det statliga riskkapitalet, och det spelar en viktig och stor roll i systemet. Det finns anledning att ifrågasätta hur väl det statliga riskkapitalet fungerar av väldigt många olika skäl. Jag tänker nämna några av dem. Ett är att en förhållandevis stor andel av det statliga riskkapitalet inte används. Trots att man ständigt hör att det finns ett stort behov och att företag inte i tillräckligt stor utsträckning kan få tillgång till statligt riskkapital används inte hälften av det statliga riskkapitalet. Utöver det har bland annat – det är den skrivelse som man nu svarat på från regeringens sida – granskat hur det statliga riskkapitalet fungerar. Man riktar kritik på ett antal olika punkter, och kritiken är allvarlig. Man riktar kritik om att det är svåröverskådligt och överlappande. Det kan finnas skäl att fundera på om det har en undanträngande effekt gentemot privat riskkapital men också genom att fonderna konkurrerar mot och möjligen ut varandra. Man reser frågetecken kring förvaltningskostnader och ineffektivitet i förvaltningen och kanske framför allt om de mål man politiskt uttalar om vad man vill uppnå med det statliga riskkapitalet, nämligen att vara en kompletterande aktör till det privata som styr mot exempelvis finansiering till tidiga skeden, och så vidare, som jag tror betonats av alla partier, kopplat till hur man har utformat det. Genom den faktiska utformningen styr man snarare exempelvis mot region eller bransch. Man konstaterar att merparten av det statliga riskkapitalet går till mogna företag i sena faser. Endast går till tidiga faser och går till det som betraktas som såddfaser. Det är de faser där det är allra svårast att få tillgång till privat riskkapital. Där är behovet av ett fungerande statligt riskkapital som störst. Kritiken utdelas inte bara av . Delar av kritiken delas exempelvis av en statlig utredning som presenterades 2008, en utredning som gjordes av 2011 och många av de företag man möter ute när man diskuterar dessa frågor. Därför är regeringens skrivelse och ministerns svar till mig något av en besvikelse. Man säger sig välkomna granskning och ser den som ett värdefullt inslag i det fortsatta arbetet. Men man kommer bara fram till att man ska undersöka förutsättningarna för en mer samlad aktörskultur och att man ska överväga att stärka incitamenten för investeringar i tidiga faser. Min fråga till ministern blir: Var det allt man ville, eller var det allt man förmådde? 120 Näringsminister (C): Just tillgång till finansiering är, som påtalar, oerhört viktigt för att få fler jobb och fler och växande företag i hela landet. Av den anledningen har vi jobbat med finansieringsfrågan . Bland annat förstärker vi finansieringsdelen på den privata sidan genom att sänka skatter och införa ett investeraravdrag för att möjliggöra för privatpersoner att investera i onoterade bolag. tillbaka, som också påtalar, har vi en utredning. Vi har presenterat en proposition 2008/09. Vi lät göra en genomlysning av det offentliga riskkapitalet, hur det kan effektiviseras och arbeta bättre ute i verkligheten och hur det kan gynna framför allt små och växande bolag i tidiga utvecklingsskeden. Sedan propositionen kom och McKinseyrapporten presenterades har vi gjort ett antal reformer som har behövt göras . Bland annat har vi gjort en sammanslagning av och för att få en samlad aktör i tidiga skeden. Det har i enlighet med regeringens proposition fattat beslut om. Vi har också aviserat i budgetpropositionen att vi inte ska inrätta nya aktörer för fond-i-fond eller Gröna fonden som vi presenterade i höstens budget, utan det ska finnas inom en mer samlad aktörsstruktur för att fokusera medel i tidiga faser inom vissa segment. Utöver det har vi förstärkt och breddat mandaten för Inlandsinnovation och Fourier Transform för att få största möjliga nytta. Också det är förankrat i genom beslut. Vi har under de senaste två tre åren gjort en del saker för att effektivisera och förstärka det statliga riskkapitalet. Jag välkomnar därför den skrivelse som kom med när man granskade det offentliga riskkapitalet. Väldigt mycket av vad man presenterade ligger i linje med det arbete som regeringen har gjort. Mycket av det bemöter vi nu genom att vi fortsätter på den inslagna vägen. Det gör vi dels genom att fortsatt arbeta för en mer samlad aktörsstruktur, dels genom att fortsätta att förstärka insatserna i tidiga faser. Vi har också nu sett över kostnadseffektiviteten i de olika aktörsbolagen och uppmanat dem att sätta upp mål för förvaltningskostnaderna. har granskat regeringens och således mitt agerande i ett specifikt bolag, , och kommit fram till att man lämnar ärendet utan åtgärd. KU har konstaterat att vi följer de riktlinjer som har stipulerat och de riktlinjer som regeringen har för de statligt ägda bolagen. Vi kommer att fortsätta att arbeta för att reformera detta. Anledningen till det är att finansieringen är en sådan avgörande fråga för företagsamhet. Men vi ska också komma ihåg att det offentliga riskkapitalet bara är 1–. Lejonparten av finansieringen finns på den privata sidan. Med detta sagt vill jag ändå säga att det är viktigt att skattebetalarnas pengar behandlas varsamt och att det hela sköts på ett effektivt sätt. Som jag skriver i skrivelsen till ska vi komma ihåg att vi menar att man fokuserar på en alltför smal del från sida. De fokuserar bara på ägarkapital och inte på alla de insatser som finns i tidig fas från bidrag, från inkubationsverksamhet och från mjuka lån som är en viktig del, inte minst i verksamhet. Vi behöver bredda detta och ha en större helhetssyn på det statliga offentliga kapitalet. 121 (S): Det är bra att regeringen har tagit ett antal initiativ när det gäller vissa av de kritikområden som finns. Problemet är bara att det inte räcker, och att merparten av problemen och kritiken kvarstår. Låt oss titta på digniteten av hur problemen beskrivs. Om man som jag och mitt parti bedömer det som både angeläget och viktigt att man har ett högt förtroende för hur staten hanterar de här frågorna och att staten tar på sig politiskt ledaransvar i utformning, uppföljning och styrning av frågorna blir regeringens skrivelse som svar på granskning för mig väldigt tunn. Regeringen konstaterar att den tycker att det är bra att man har granskat. Den säger sig tycka att det är värdefullt som underlag i det fortsatta arbetet. Men sedan blir det inte så himla mycket mer. Av hela den diskussion och det resonemang som finns om att det är en spretig aktörsstruktur, att det finns många aktörer, att de överlappar och att de konkurrerar med varandra är det mest konkreta man kommer fram till att man ska undersöka förutsättningen för en mer samlad aktörsstruktur. Det är tunt. Det mest konkreta man kommer fram till när det handlar om att stärka incitamenten i tidiga faser och i såddfasen är att man ska överväga att ändra och stärka incitamenten i samband med att man inför ett förslag till fond-i-fond-lösningar. Det är svagt. Det är bra att regeringen kommer tillbaka med förslag till fond-i-fond-lösningar. Det har vi efterlyst . Det välkomnar vi. Det är ett steg i rätt riktning. Men det är svagt att man av 17 miljarder, som det totala statliga riskkapitalet i princip uppgår till om man räknar in alla delar, även de mjuka som räknade upp i sitt förslag, bara lyckas prestera ett förslag om 200 miljoner. Det är svagt. Det är svårt att se hur det på något genomgripande sätt kommer att förändra förutsättningarna för de små, nya företagen och såddfinansieringen. Hur ska de bli bättre av detta förslag? Det finns ytterligare ett konkret förslag, som jag inte berörde i mitt förra anförande men som ministern berörde i sitt svar. Tillsammans med fond-i-fond finns en webbportal som man lanserar som en lösning på stora delar av förslagen. Jag är alltid mycket för information. Jag tror att det är en bra tanke att man samlar information, att man sprider information, att man gör den lättillgänglig och så vidare. Låt oss titta på hur det ser ut. Jag visar här en bild med de aktörer och det kapital som i princip finns. Då blir kartan som ni ser här när man försöker strukturera och rita den. Man ska vara medveten om att en av alla dessa pluttar dessutom representerar 16 regionala dotterbolag. Varje plutt skulle alltså ha varit 16 pluttar. I stället för att ta ett helhetsgrepp över hela det statliga riskkapitalet och verkligen försöka göra någonting vettigt av det – för det är inte bristen på pengar som är bekymret, utan det sätt som det är utformat på – blir den mest konkreta lösningen en webbportal. Den är antagligen inspirerad av eller någonting, och den kallas för . Det är inget fel på idén, men det räcker inte. Det är alldeles för tunt. Jag måste tyvärr återigen upprepa min fråga från det förra inlägget: Är det här allt man ville, eller var det allt man förmådde? 122 Näringsminister (C): behöver få information om att just är en av de mest uppskattade sajterna för företagarna i det här landet. Där får man information om hur man startar ett företag och hur man går till väga. Vi tyckte att det var viktigt att ha en portal in för vilka finansieringsinsatser som finns. Jag är medveten om att det är en hybrid av olika bolag – lokala och regionala men också statliga – som finns i detta. Det är min ambition att få en mer samlad aktörsstruktur med En dörr in . Vi har påbörjat detta arbete genom att först och främst slå samman och , som vi gjorde , för att få en aktör i tidiga skeden. Om vi skulle ta den karta som nu visade upp och lägga till Socialdemokraternas 30 – tror jag att det är – innovationskatapulter får vi ytterligare en hybrid av olika aktörer inom den här delen. Jag tror inte på fler aktörer, utan jag tror på en samlad aktörsstruktur. Jag tror på en tydligare information in. Av den anledningen presenterar vi i skrivelsen vårt omfattande arbete , vad vi kunde presentera i skrivelsen men också en riktning framåt för vad vi vill med att få en samlad aktörsstruktur, tydligare information och fokusering på tidiga skeden. Låt mig ta ett exempel på när jag menar att ger en överdriven bild av i vilken utsträckning det statliga kapitalet är i sen fas. Man tar hänsyn till volymer investerade medel och kommer fram till att ett stort antal investerade medel är i senare fas. Om man tittar på antalet investeringar ser man att det är absolut störst antal investeringar i tidig fas. Anledningen till det är att det är mindre medel som behöver investeras i bolag i tidiga skeden. Låt oss ta exemplet Industrifonden. När man tittar på Industrifondens investeringar framgår det av en volymbaserad fördelning att av investerade medel går till investeringar i tidig fas på volym. Men om vi ser på antalet investeringar ser vi att har gått i tidig fas. Jag är inte nöjd med detta, för jag tycker att det offentliga riskkapitalet ska vara marknadskompletterande och giftas samman med privat medfinansiering för att på det sättet finnas i riktigt tidiga skeden. Jag har som ambition under nästa mandatperiod att fortsätta reformeringen av det offentliga riskkapitalet, inte genom fler aktörer och katapulter utan genom att samla detta för att få en samlad aktörsstruktur. Det är viktigt att skapa ett förtroende för det offentliga riskkapitalet och visa ledarskap i de här frågorna. Det är av den anledningen vi har gjort ett flertal förändringar i offentligt riskkapital. Det är också därför vi har sett till att har fått titta på detta. Det är därför jag välkomnar att med sin oberoende granskning har gått igenom detta och kommit med en rad förslag som vi har tagit till oss, bland annat vad gäller specifika mål för förvaltningskostnadernas storlek. Det är otroligt viktigt att skattebetalarnas pengar hanteras varsamt. Utöver detta har granskat detta efter att Socialdemokraterna har velat spela upp frågan . Det har varit misskötsel och annat. Jag kan bara konstatera att efter en gedigen granskning från KU:s sida har man kommit fram till att regeringen har skött detta till punkt och pricka. 123 (S): Det är jättebra att företagen uppskattar . Om ministern hade lyssnat noga på vad jag sade skulle hon ha hört att även jag tycker att det är en helt okej idé. Problemet är om regeringen tror att det räcker. Det är också ett problem att regeringen inte kan se att Socialdemokraterna föreslår det som regeringen inte förmår göra: att ta ett samlat helhetsgrepp och att vara tydlig med styrningen gentemot tidiga faser och gentemot sådd. Jag föreslår att läser på de förslag vi har lagt fram lite mer innan hon raljerar över dem. Det är inte klädsamt. Det är bekymmersamt att när regeringen nu säger sig välkomna den skrivelse som finns och säger att den har den som utgångspunkt för sitt fortsatta arbete lägger den ändå merparten av tiden och utrymmet i både rapporten och debatten på att försvara det som är. Genom olika sätt att räknetricksa – får man väl säga i det här fallet – försöker regeringen visa att sanningen inte är den som revisorerna, den egna konsultfirman och framför allt företagen upplever. säger att det visst går mycket mer pengar till de tidiga faserna och till sådd eftersom man i stället räknar antal företag. Det är egentligen ganska irrelevant, och det är bara ett sätt att försöka tricksa bort det. Självklart behöver det vara dels volym, dels andel och dels antal. Om man bara fokuserar på den siffra som är bäst har man inte förstått hur allvarlig frågan är för tillväxt i . Jag blir uppriktigt bekymrad och oroad, mer efter den här debatten än jag var tidigare, när jag hör resonera kring de här frågorna. Det som jag håller med om är att det krävs ledarskap i frågorna. Efter den här debatten kan jag bara konstatera att vi tyvärr inte har något ledarskap i frågorna. Vi behöver inte en minister som duckar och hukar; vi behöver en minister som tar ansvar. 124 Näringsminister (C): Jag välkomnar intresse för finansieringsfrågor. Det är viktigt för att få jobb och växande företag i hela landet att arbeta inte bara med det privata kapitalet utan också med det marknadskompletterande offentliga kapitalet. Jag är glad över att Socialdemokraterna delar regeringens ambition om att jobba med insatser i tidig fas, att reformera kapitalet så att det blir en mer enhetlig aktörsstruktur och att värna skattebetalarnas pengar både genom effektiviseringsmål och genom att sätta mål för förvaltningskostnadernas storlek. Det är otroligt viktigt. inledde dock debatten med att bland annat säga att vi brukar vara överens om att tillväxt är viktigt. Det tycker jag är bra. Problemet är bara att Socialdemokraternas samarbetspartner så sent som sade: Tillväxt ska vi inte ha. sade också i inledningen av debatten att vi brukar vara överens om att det är viktigt med fler och växande företag. Ja, det har vi också varit. Men problemet är att Socialdemokraterna går till val med en samarbetspartner som är emot tillväxt. Och sedan går man till val på en egen politik som krånglar till livet för företagare och lägger på miljarder i skattebördor på småföretagare i hela landet. Ni föreslår dessutom ytterligare innovationskatapulter i ett redan snårigt system av riskkapital. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på interpellation 2013/14:467 om betydelse för svensk life science 125 Näringsminister (C): har frågat mig vilka konsekvenser jag bedömer att ett uppköp av skulle få för svensk life science och på vilket sätt regeringen agerar utifrån det bud som har lagt på . Ett av främsta styrkeområden är vår konkurrenskraftiga life science-industri. Dit hör företag inom bioteknik, medicinteknik och läkemedel med 40 000 anställda som ger stora exportinkomster och skatteintäkter till välfärden samt bidrar till människors hälsa. är med sin forskningsanläggning i och produktionsanläggning i en viktig aktör för att behålla kompetens i landet. Företaget har 5 900 anställda och är med ca 150 samarbetsavtal med svenska universitet en central aktör i det svenska innovationssystemet. av totala investeringar i forskning och utveckling görs i . står för av den svenska läkemedelsexporten som enligt SCB står för av totala export . Regeringen har följt diskussionerna mellan och noggrant och med oro. Regeringen har också tydligt markerat att vi stöder styrelses nej till bud. drog tillbaka sitt bud på , och kan nu återkomma med nya bud först efter en period . är ständigt utsatt för global konkurrens där företag återkommande utvärderar var det är mest fördelaktigt att placera sina produktions- och forskningsanläggningar. Det är verklighet. Därför driver regeringen en näringspolitik med syfte att skapa ett näringsklimat i världsklass för alla företag. Det handlar om goda ramvillkor, sänkta kostnader för företag som exempelvis sänkt bolagsskatt, införande av investeraravdrag för fysiska personer som investerar i små bolag i tidig fas och FoU-avdrag. Regeringen har gjort omfattande investeringar i de två senaste forsknings- och innovationspropositionerna med nivåhöjning på sammanlagt . För life science-området betyder det ökade statliga satsningar . I den senaste forsknings- och innovationspropositionen avsattes ytterligare till området livsvetenskap. Regeringen genomför inom ramen för dessa medel en omfattande satsning på , ett nytt industriforskningsinstitut inom , SP Process Development, satsningar på behandlingsforskning, läkemedelsutveckling, antibiotika och infektion, åldrande och hälsa, vårdforskning, registerforskning och området kliniska prövningar. Därutöver finns generella satsningar på strategiska innovationsområden och test- och demonstrationsanläggningar som även är viktiga för life science-området. 126 (S): Jag tackar statsrådet för svaret. Självfallet har vi alla fram till då drog tillbaka sitt bud både våndats över och bävat för vilket dramatiskt bakslag ett sådant övertagande skulle kunna leda till med förlorade jobb, förlorad styrka i det svenska innovationssystemet, förlorad kompetens och inte minst förlorade exportintäkter. Därför gläder det mig att statsrådet är så tydlig i sitt svar. Jag tolkar det som att statsrådet inte nog kan understryka betydelse för svensk life science. Där är vi helt eniga. Det är bra att vi har en samsyn om detta. Jag vill också framföra att det är bra att regeringen var tydlig med att stödja bolaget i deras nej till bud. Vi välkomnar det. Jag ville inte blanda in det i den tidigare debatten om den oroande utvecklingen för life science eftersom det här är en för viktig fråga för att blanda ihop vår kritik mot regeringens generella arbete för life science med hur regeringen har agerat i den här frågan. Jag hoppas att bolagsledning och styrelse kommer att kunna ha lugn och ro under de sex månaderna och kan använda dem för att jobba med sina utvecklingsstrategier och utvecklingsplaner. Men läkemedelsindustrin är, precis om vi talade om i den förra debatten, utsatt för väldigt hård internationell konkurrens. Och en stor strukturomvandling pågår. Man investerar helst i säkra forskningsprojekt, lägger ut riskprojekt till mindre bolag, köper upp intressanta konkurrenter, koncentrerar forskningsresurserna och minskar den egna personalen. har blivit varse detta, framför allt då köpte . Vi har sett det när avvecklade forskningsresurserna i och , och vi ser det runt om i världen. bud på ska ses mot precis den bakgrunden. Allt tyder också på att inte alls har funnits på karta när buden har lagts. Forskningen i har över huvud taget inte nämnts. Fokus har helt legat på den brittiska forskningen för att övertyga den brittiska regeringen om genialiteten i detta bud. har alltså möjlighet att närma sig aktieägare igen. Det är , och ingen kan förutse om det kommer att hända. Vad vi däremot vet är att är just en . Vi är också helt eniga om att närvaro i är viktig för den svenska life science-branschen. Därför gjorde vi socialdemokrater, i samband med att det här hände, klart att vi är beredda att helt villkorslöst se över de lösningar som krävs för att behålla och utveckla svensk life science och att vi vill använda oss av alla samverkansmöjligheter som finns för att säkra branschens tillväxt. Därför har vi sträckt ut handen till regeringen för en dialog. Vi hoppas också att bud på har tjänat som en nödvändig väckarklocka för regeringen om behovet av en bredare samsyn kring branschen och gemensamma tag. Är regeringen beredd till detta? 127 Näringsminister (C): Vi har följt life science generellt och gjort stora investeringar för att stärka både produktion och forskning i . Jag har redogjort för satsningarna i tidigare interpellationsdebatter. Det handlar bland annat om en 9 miljarders nivåhöjning på en rad olika områden inom life science-forskning för att kunna investera här och utveckla nya produkter och läkemedel och för att öka samverkan. Vi har haft en omfattande dialog, inte bara med forskarsamhället och med bolagen utan också med medarbetarna genom de olika fackförbunden. hade jag ett fysiskt dialogmöte med fackförbunden som framförde att de var väldigt nöjda med regeringens agerande på det här området. Vi har tydligt markerat vikten av att bevara svenska jobb och svensk forskning. Jag har också haft omfattande kontakter med forskarsamhället, , och redogjort för de satsningar vi har gjort tidigare på det här området. Vi har stått upp för svensk forskning och innovation inom området, inte bara här hemma i svenska medier utan också i internationella medier. Därutöver har vi daglig kontakt med ledning, och den fortsätter även efter det att lägger sitt bud. Som sade går fort, men ännu fortare går . Enligt brittisk lag är det möjligt att det sker förändringar även , då egen styrelse kan öppna upp för fortsatta samtal. Därför är det viktigt för oss att påtala för att vi ställer krav även på dem om fortsatta jobb och fortsatt forskning. Regeringen har framfört så sent som att det är viktigt att tar ett ansvar för fortsatta investeringar i . Varför är det då viktigt? Jo, bland annat därför att på finns av alla som jobbar med forskning och utveckling inom läkemedelsindustrin. Det är en jätteviktig anledning till att forskningsanläggningen i är viktig och att produktionsanläggningen i är viktig. 128 (S): Som sagt tror jag att vi lite till mans i samband med det ganska aggressiva budet från sida har fått ett ytterligare uppvaknande. Vi har sett det här komma. , med övertagande av , började det skaka. Då var vi i startgroparna inför den enormt snabba omvandlingen av den stora viktiga läkemedelsindustrin på den globala arenan. Vi har också sett det inom medicinteknik. En del stora utländska företag har gått in och köpt svenska hjärteklenoder, till exempel pacemakertillverkning som köpte här i . har den lyckligtvis ändå blivit kvar i . Men vi har sett de här tendenserna . Dess värre måste jag säga att regeringen nog inte tog på så stort allvar det som hände kring i och det som senare hände i . Visserligen har regeringen förtjänstfullt gjort en del satsningar och bidragit till att det har hänt en del i både och , även om den senaste insatsen i i första hand har fokus på produktion och logistik. I huvudsak handlar det om utbildningsplatser, och det är bra. Den mindre delen går till forskningen. Det som har hänt med bud på tror jag ändå har skakat om det svenska samhället. Jag tror att det också har skakat om regeringen en del eftersom företaget, som näringsministern säger, utgör en så oerhört stor del av grundbulten i den svenska life science-branschen. Det är en omistlig del, skulle jag vilja säga, som vi måste göra allt vi kan för att värna i .