prot · H10990 · 2014-03-26 00:00:00 — Vi tycker att det är dags att ta itu med dem. står bostäder och lokaler för en tredjedel av den totala energianvändningen i . En påtaglig minskning av energianvändningen inom denna sektor är därför en central del i arbetet med att nå uppställda energi- och klimatmål. Dessa mål måste givetvis påverka de krav på energihushållning vid ny- och ombyggnad som utfärdas med stöd av . Inriktningen på detta arbete bör vara att erfarenheten från de senaste årens ny- och ombyggnationsprojekt med så kallad passivhusstandard kommer till uttryck i de krav som ställs upp i byggreglerna för energihushållning. Samhället vinner på lång sikt om vi ställer högre krav på energieffektivitet. Vi vet att det finns ett EU-direktiv om byggnadernas energiprestanda. Det slår fast att alla nya byggnader ska vara nära-nollenergibyggnader. För detta måste arbetet börja. För offentliga myndigheter gäller , och för att detta ska vara möjligt måste arbetet startas, och det måste man ha statliga medel för. Det har vi i budgetförslag både för nybyggnation och för att energianpassa liksom för de många projekt med passivhus som pågår . Det är möjligt att göra det, också när det gäller befintliga bostäder. lägger flera miljarder på att göra om bostäderna i miljonprogrammet och att energianpassa dem. Vi har ett särskilt upprustningsstöd för det, och det kommer vi att återkomma till i en senare debatt. 114 (SD) replik: I betänkandet har vi svart på vitt på att vi tycker samma sak. Vad är det som och Aminehs kolleger i Socialdemokraterna och inte håller med om i motion? 115 AMINEH KAKABAVEH (V) replik: Texterna är kanske identiska, för de skrivs, och reservationerna finns. Men ibland finns det också principiella skäl till att man inte har samma reservationer. Frågan är varför inte har yrkat bifall till den andra reservation som fanns, till exempel i utskottet. Man kan fråga sig om det inte är en prestigefråga. För oss är detta inte en prestigefråga. Det handlar helt enkelt om en principfråga. Det är en övervägande principiell fråga. Det är det som är skälet. Men frågan är varför inte och du, , har yrkat på den andra reservationen. 116 (SD) replik: Jag har yrkat på reservation. Båda de motioner som vi bifaller i reservationen innebär i praktiken samma sak. Jag tolkar Aminehs svar som att oavsett vad vi i föreslår och oavsett om det är bra eller inte kommer inte med kolleger från Socialdemokraterna och att bifalla de förslagen, vilket är rätt skrämmande. Men det gör mig trygg när jag sedan går till era väljare. Då kan jag nämligen bekräfta att det inte spelar någon roll vilka förslag som kommer upp i . Man kan ändå inte räkna med att ni röstar på det som är bäst för och i det här fallet och fortsatt byggande. Det är beklagligt när man inte ens vet varför man inte kan bifalla ett förslag som är näst intill identiskt med ens eget förslag. 117 AMINEH KAKABAVEH (V) replik: Vi är tre stora partier i opposition som har ett gemensamt förslag och en egen reservation. Då är det självklart att vi stöder vårt eget förslag och står fast vid det. Det är en självklarhet. Om man har en egen reservation går man inte till ett annat parti som inte tycker detsamma som vi i väldigt många frågor. För oss handlar detta inte om prestige, utan det är en principiell fråga. Det vill säga att vi, de tre största oppositionspartierna, har en egen reservation och en egen politik. Det är inte så konstigt att ni inte är med i det här fallet. Jag vet att vi har haft gemensamma reservationer i andra utskott och också i vårt utskott, men har vi det inte, och det finns skäl till det. Vi är helt enkelt tre andra partier i opposition. Det är rätt självklart varför ni inte är med den här gången. 118 (KD): Jag yrkar bifall till reservation 1. På övriga punkter yrkar jag bifall till utskottets förslag. I det här betänkandet behandlar vi ett stort antal motioner som har väckts under den allmänna motionstiden . Det handlar alltså om frågor om planering och byggande i ett bredare perspektiv. De flesta av förslagen har koppling till . Den trädde i kraft . Sedan har det genomförts ett omfattande arbete för att förbättra olika delar i lagen. har de stora linjerna och en övergripande roll med principer. Låt mig citera portalparagrafen: Bestämmelserna syftar till att, med hänsyn till den enskilda människans frihet, främja en samhällsutveckling med jämlika och goda sociala levnadsförhållanden och en god och långsiktigt hållbar livsmiljö för människorna i dagens samhälle och för kommande generationer. Regeringen har beslutat om ett flertal åtgärder. Det handlar bland annat om samordnade miljökrav, bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet och förslag på regelförändringar för fler bostäder åt unga och studenter. Det handlar också om uppdrag att se över och skärpa nivåerna för energihushållning och om effektivare handläggning av beslut som överklagats. överlämnade regeringen propositionen Avskaffande av den obligatoriska byggfelsförsäkringen och ny lag om färdigställandeskydd. Med andra ord: Det har gjorts mycket, och det görs mycket. Jag kan inte låta bli att nämna Attefallshuset, som kan bli en lika stor succé som friggeboden. Villaägarna tror att det kan röra sig om 200 000 nya bostadstillfällen. Det är utan bygglov. Det är en anmälningsplikt. Man kan dra in vatten och värme och göra det till en permanent bostad. Det är en riktig snackis. En viktig fråga är de klimatförändringar som inträffar i naturen. I en motion tas det här upp. Det är en viktig aspekt och hänger samman med hur vi vill lämna över den här planeten och våra närområden till kommande generationer. Ett ordspråk lyder: En partipolitiker tänker på nästa val. En statsman tänker på nästa generation. Enligt 2 kap. 3 § PBL ska hänsyn tas till bland annat miljö- och klimataspekterna vid planläggning. Vidare står det att bebyggelse och byggnadsverk ska lokaliseras till mark som är lämpad för ändamålet med hänsyn till bland annat risken för olyckor, översvämning och erosion. Det är naturligtvis viktigt att myndigheterna samverkar, eller, som det står regeringsform: Myndigheterna skola räcka varandra handen. Elva statliga myndigheter står bakom Klimatanpassningsportalen, som syftar till att förmedla kunskap om sårbarheter till dem som arbetar med de här frågorna och med konsekvenserna av det som händer när det gäller klimatet. Regeringen gav i regleringsbrevet länsstyrelserna i uppdrag att utarbeta regionala planer för klimatanpassningsarbetet. De ska också sammanställa, redovisa och göra jämförelser av det klimatanpassningsarbete som bedrivs på nivå. gav regeringen i uppdrag att ta fram en vägledning till plan- och bygglagens hållbarhetsbestämmelser. Regeringen har också gett , , , och i uppdrag att gemensamt upprätta och förvalta en plattform för frågor om hållbar stadsutveckling. I samband med klimat- och miljöfrågor är det människors hälsa som man tänker på först och sist, även djurens situation och växtligheten. Allt det här ska ju samverka – man är i symbios med varandra. Då är grönområden viktiga. Det är i första hand en fråga, men är också en viktig aktör och har behandlat frågor om grönområden i rapporter och skrifter. har också en roll när det gäller placering av köpcentrum. Men även här har kommunen en huvudroll. Ska man gå efter vad människor föredrar? Jag kan bara gå till min hemstad, , där köpcentrum strax utanför tätbebyggelsen är oerhört populära, både som utflyktsmål och som handelscentrum. är hjärtat i . Det är några fler orter som gör anspråk på samma uttryck, men har en fantastisk fjord som går ända in i stadskärnan, vackra byggnader och en populär strandpromenad. Ändå har väldigt svårt att hävda sig i konkurrensen. Jag ser det som ett problem. Hoppet står på sätt och vis till igen, som ska genomföra informationsinsatser för att kommunicera innehållet i vägledningen till kommuner och andra berörda aktörer i den här frågan. Sedan min tid i socialutskottet, där jag började här i , känner jag starkt för tillgänglighetsfrågor. Det är viktigt att offentliga institutioner och byggnader går före och visar vägen. Det är också viktigt att de privata aktörerna följer efter. Det har visat sig att handikapp- och tillgänglighetsfrågor ofta har kommit in för sent i planprocessen. Det brister på sina håll, trots bestämmelserna i om tillgänglighet i byggnader. De innebär i korthet att en byggnad ska vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Det kravet ska uppfyllas i samband med nybyggnad, ombyggnad eller annan ändring av en byggnad. Regeringen beslutade om en strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken –2016. Inom ramen för arbetet med regeringens strategi har fått i uppdrag att arbeta efter olika delmål. Det handlar om att sätta tryck på kommunerna. Vi vet att det har varit en viss tröghet när det gäller utvecklingen av de här frågorna. redovisade sitt slutbetänkande Rätta byggfelen snabbt! I betänkandet föreslås att det i ska införas regler som gör det möjligt att rikta förelägganden mot den entreprenör som enligt kontrollplanen är ansvarig. Det föreslås också att den nuvarande byggfelsförsäkringen ska upphävas och att det i stället ska införas en ny försäkringslösning, kallad åtgärdandeförsäkring, samt en separat lag om färdigställandeskydd. Åtgärdandeförsäkringen föreslås även omfatta så kallade utvecklingsfel. Regeringen har lagt fram propositionen Avskaffande av den obligatoriska byggfelsförsäkringen och ny lag om färdigställandeskydd för . Och vi ska inom civilutskottet snart påbörja beredningen av det ärendet. När det gäller frågan i motionerna om ansvar för problem orsakade av enstegstätade fasader beviljade prövningstillstånd i den del av målet som avser frågan om fel ska anses ha förelegat när entreprenören har valt att använda sig av en enstegstätad fasad. Putsning av en fasad görs traditionellt med en luft- och dräneringsspalt bakom. har putsning utan denna spalt gjorts i så kallade enstegstätade fasader, där putsen har påförts direkt på isoleringen, som i sin tur sitter utanpå gipsskivor monterade på en träregelstomme. Man behöver inte vara byggmästare för att förstå att det kan orsaka problem i form av fukt- och mögelskador. Det har det också gjort. Bolagen har kommit undan genom att det har kallats utvecklingsfel. Då är man inte ansvarig. Man påvisar att man inte visste och inte kunde förutse vad som skulle hända i utvecklingsfasen, och därför blir man inte ansvarig när fukt och mögel uppstår. Bolagen har bara ansvar för att åtgärda den del där fuktigheten visar sig på fasaden. Men egentligen är hela fasaden ett fält för angrepp av fukt och mögel . Dessutom uppdagades de här problemen med enstegstätade fasader i och . Det ska bli intressant att följa den vidare rättsprocessen. Jag hoppas att den blir till gagn för de husägare som har drabbats. 119 AMINEH KAKABAVEH (V) replik: Är det verkligen ett så lyckat förslag att villaägare ska kunna slå upp en bostad på tomten utan bygglov när det finns 300 000 ungdomar som står utan bostad och flera hundratusen andra människor som står i bostadskön bara i ? Om det är det enda vettiga förslag som regeringens utredare har kommit med är det totalt beklagligt och bedrövligt. Vill verkligen KD att vi ska gå tillbaka till 1800-talet och folk ska behöva tigga? Studenter och andra blir beroende av villaägare som lever på de bostadssökande. Det här är bedrövligt. Med tanke på att ni från KD i alla fall säger att ni står upp för dem som mest behöver det är jag förvånad. är det tyvärr många ungdomar som inte har några sociala problem men som helt enkelt är hemlösa. De klassas som bostadslösa och hemlösa. Tror ni verkligen att det här är lösningen på den förödande bostadsbristen i ? 120 (KD) replik: Tack för frågan, Amineh Kakabaveh! Jag har arbetat i med hemlöshet, så jag är väl förtrogen med vad det innebär för människor som saknar bostad och som Moder kallade för de fattigaste av de fattiga. Men jag tycker inte att man måste ställa det mot det här. Här handlar det om någonting helt annat. Det är bostadsbrist bland ungdomar, det vet vi, och vi har hört flera tala om vad det beror på. Men om en villaägare med en tomt skulle vilja sätta upp ett sådant här Attefallshus och den personen skulle vilja utveckla sin tomt och sitt område med det här huset kan väl det egentligen inte vara något bekymmer? Det är ju en utveckling för den personen att göra detta. Man drar in värme och vatten, och så kan man hyra ut till någon som behöver bo där. När friggeboden kom – den var på 15 kvadrat, och Attefallshuset är på 25 kvadrat – var det ungefär samma tongångar som Amineh Kakabaveh nu ger uttryck för. Det var en väldigt stor skepsis. Det skulle bli så förfärligt, och människor skulle smälla upp sådana där bodar i var och varannan trädgård och så vidare. Jag var i i , och där ställdes frågan: Kommer det att bli en massa stora hus på 25 kvadrat i varenda trädgård? Men människor är ju så pass kloka att de hittar en symbios med den som de bor intill. 121 AMINEH KAKABAVEH (V) replik: Precis som säger ledde det inte till någonting. Det blev inte av, det heller. Ni tror verkligen på allvar att alla de här utredningarna och förslagen kommer att leda till bra bostäder och fler bostäder. Så är det inte. Människor är kloka. Även om ungdomar behöver en bostad nöjer de sig inte alltid med . De har inte heller råd att betala 8 000–för en sådan bostad. De som är gladast nu är villaägarna, och det är dem som ni gör rikare. Jag vill också säga, när det gäller tillgängligheten som lyfte fram i sitt anförande, att ert förslag försämrar den. Vad innebär det för tillgängligheten att man kan slå upp ett hus på tomten utan bygglov? Man måste vara lite konsekvent när det gäller det man säger och det man i praktiken gör. Det är just det som handikappförbunden har skrikit om och vi i oppositionen har talat om. De här förslagen försämrar villkoren, och de går i strid mot FN:s konvention om mänskliga rättigheter och tillgänglighet. De ska egentligen klassas som diskriminering. Din regering och ert förslag bidrar till detta. Vad säger ni till människor som lyssnar på den här debatten? Ni säger en sak och gör en helt annan. 122 (KD) replik: Jag förstår inte varför man ska sätta det ena mot det andra här. Låt den villaägare som har möjlighet att sätta upp ett Attefallshus på tomten göra det. Jag förstår inte hur det skulle drabba någon hemlös eller student. Man får hålla isär de här olika sakerna. Jag tror på Attefallshuset, det gör jag. Amineh Kakabaveh vet inte hur utvecklingen kommer att bli när det gäller det här. Det kanske blir jättebra. Det kan bli så att människor upplever en större frihet, större möjligheter och en bättre livskvalitet genom att de kan bygga sådana här hus på tomten. Vi har lite olika syn på det här. Någon sade att det finns en socialdemokrat i varje svensk. Jag vet inte om det är så, men det finns något överbeskyddande, och man vill gärna tala om för människor hur de ska ha det och hur de ska leva. Men vi i Alliansen – jag får tala för mig själv kanske – är mycket för att människor ska få bestämma över sina liv. Utan att det går ut över andra ska man få förverkliga sina drömmar till exempel om att utveckla sitt boende. 123 (S) replik: Det gläder mig att tror att det finns en socialdemokrat i varje svensk. Vi får hoppas att de röstar på oss också. Jag måste, även om jag förlänger debatten lite, ställa några frågor. sade i sitt anförande ungefär så här: Den nya kom till och därefter har vi påbörjat arbetet med att förbättra och utveckla. För mig blir det här helt konstigt. Det har inte bara jag, utan vi, tyckt . Om man skapar en lag utgår domstolar, privatpersoner och kommuner från att den lagen gäller. Då ska man finna svaret i lagstiftningen på det som man funderar över eller som man behöver ha klart för sig innan man kan vidta åtgärder när det gäller till exempel byggande. Jag förstår inte, och det är det som jag vill att du ska förklara, på vilket sätt man upprätthåller rättssäkerheten när man har en lagstiftning som man inte riktigt vet om den är i gång eller när den ska komma i gång på riktigt, eftersom det pågår en massa utredningar om uppdrag för att förfina och förbättra. Vilken tilltro ska kommuner, tjänstemän och privatpersoner ha till en sådan lagstiftning? Förklara gärna det för mig! Jag förstår inte riktigt vad du menar när du säger som du säger. 124 (KD) replik: Jag tackar för frågan. Jag nämnde i mitt anförande att är en lag med stora drag och stora linjer. Jag läste portalparagrafen. Den syftar till att, med hänsyn till den enskilda människans frihet, främja en samhällsutveckling med jämlika och goda sociala levnadsförhållanden och en god och långsiktigt hållbar livsmiljö för människorna i dagens samhälle och för kommande generationer. Vi hör att det är väldigt stora drag. Precis som någon sade tidigare ska detta kokas ned i olika delar. När lagen kom 2011 fanns en del brister. De har man nu på olika sätt försökt hantera. Vi har bland annat haft ett stort antal utredningar i gång. röst är naturligtvis oppositionens röst. Det är kanske svårt att se att regeringen skulle vara the good guy. Men det är väl ingen regering i mannaminne som har lagt ned så mycket energi, tagit fram så många förslag och skapat så många utredningar och lyft på varenda tegelsten för att se vad man kan göra. Jag ser alltså inga problem eller att det skulle vara rättsovidrigt på något sätt. 125 (S) replik: Jag tror att har alldeles rätt. Ingen regering har klarat detta tidigare. Problemet är att det borde ha gjorts innan lagen sattes i sjön. Alla utredningar och analyser borde ha gjorts innan, så att lagen var fix och färdig när den kom. Hela oppositionen, både Vänstern, och Socialdemokraterna, påtalade hur svagt det skulle bli. Vi tyckte att det var ett hastverk och att man skulle vänta med lagstiftningen och göra det grundligt och ordentligt från början. Men det ville inte regeringen lyssna på. Sedan är jag den första att erkänna att det tidigare fanns saker i lagstiftningen som inte var bra, och vi har varit lika ivriga som regeringen att skapa en ny plan- och bygglag. Men det blir fel när man skapar något som inte ens är halvfärdigt. Jag förstår inte detta – jag får inte in det i mitt huvud. För mig skulle det vara ett misslyckande att först göra en lagstiftning och sätta den i sjön och sedan göra 65 utredningar och uppdrag till olika myndigheter för att förfina och försöka skapa det som lagstiftningen inte klarar av att göra som den är. Med allt jag sagt i mina tidigare anföranden är det de facto så att allt fler har en allt större kritik om lagens svaghet i väldigt många hänseenden. Därför blir jag väldigt snopen när regeringen har inställningen: Vi stiftar en lag, och sedan gör vi i ordning den så att den kan fungera. Tyvärr blir effekten att den inte kommer att fungera alls. 126 (KD) replik: Jag undrar om du egentligen är riktigt ärlig mot dig själv. Socialdemokraterna är smarta och intelligenta på det viset att de vet att allt som beslutas kommer de att få ärva om de vinner makten. Jag tror att det blir som med Attefallshuset. Först är man ganska tvär och emot, ungefär som med jobbskatteavdraget, och . Sedan, om det skulle bli så att man får makten, anammar man en hel del av detta. Om det nu skulle bli så – jag säger det en gång till – tror jag att ni rent av kommer att välsigna att alla dessa utredningar sattes i gång. Jag är lite fundersam på om det bara är en oppositionens röst och du egentligen tycker något annat. Men det är riktigt som du säger: Det fanns en del brister, och de har man nu på olika sätt försökt åtgärda. , när det gäller detta med en socialdemokrat i varje svensk, förstår jag att du blev glad. Det var som uttryckte det, vilket kanske dämpar din glädje något – jag vet inte. Jag tror att Socialdemokraterna och även andra partier är så pass kloka att de i alla fall ser de goda delarna i de utredningar som har startats. 127 (MP) replik: Jag tror att vi partier här i egentligen har samma målbild när det gäller många av de frågor vi tar upp. Vi vill till exempel att det ska finnas bra bostäder åt alla. Jag tror att vi allesammans vill forma en politik som klarar klimatutmaningarna, men vi har lite olika syn på hur man gör detta. Jag tror också att har helt rätt i att den regering som efterträder en annan regering har svårt att förändra de saker som har förändrats. Det ligger på något sätt i politikens system att det är en väldig tröghet där. Men om man ska få med sig alla i samhället måste man ha en tydlig långsiktighet i det man bestämmer som politiker. behöver ta regelverk som är långsiktiga. Därför förvånar det mig mycket att den här regeringen inte har varit intresserad av att försöka få en bredare uppslutning bakom sina förslag. Den har hastat på. I de senaste förslagen, som kom i går eller , föreslås ytterligare former av förenklingar. Man läser i tidningarna hur stadsplanerare, de som handlägger bygglovsfrågor, arkitekter, forskare och professorer överallt talar om att det inte blir enklare utan tvärtom mer komplicerat: Vi kommer att få ännu längre handläggningstider och ännu mer arbete, och det kommer att upp hos oss. Det var precis som med den förändring vi beslutade om här i , den så kallade nya . Där konstaterade man efteråt att så var fallet. säger man det innan. Jag tänkte bara fråga: Stämmer inte detta till lite eftertanke? 128 (KD) replik: Jag tackar för frågan. Detta var intressant. Vi har ungefär samma målbild och vill samma sak. Jag tror att det är rätt. Jag tror också att politik är att försöka få med sig människor. går jag kanske över gränsen, men uttryckte det så här: Politik är den högsta formen av intellektuell verksamhet. Då menade han att det handlar om att få med sig människor, att skaffa sig kunskap, att leverera kunskap och att kunna tala. En av sakerna var alltså att få med sig människor. Jag tror att det är väldigt viktigt i politiken. Men det du beskriver visar hur komplex hela denna problematik egentligen är. När du talar om tröghet i att få i gång och få fart på det hela har detta hållit på . Det finns säkert också en tröghet bland dem du nämner – de som menar att det här inte fungerar och att det kommer att bli värre. Det hela är inte helt enkelt. Jag är fascinerad och imponerad av och arbete med bostadspolitiken. Det är som sagt flera decenniers problematik vi talar om. 129 (MP) replik: Jag ställer frågan om det inte stämmer till lite eftertanke. Jag tänkte att jag skulle få ett svar som handlade om hur vi klarar att skapa den här långsiktigheten i politiken, att få ett bredare underlag för besluten. talade i sitt anförande om externa köpcentra. Jag förstod inte riktigt förhållningssätt till externa köpcentra. I mitt anförande ställde jag en fråga som jag tänkte haka på. Vi ser att den här typen av struktur för varudistribution är svår att förena med att klara tvågradersmålet för minskning av koldioxidutsläppen, som vi från sida ser det. Jag vet att till exempel inte är positiva till vårt förslag om ett moratorium i väntan på en utredning om hur man ska hantera handeln på ett bättre sätt. Ni kanske tycker att det för långt att gå. Men ni kanske ändå är motståndare till externa köpcentra – det förstod jag inte. Hur menar ni att man kan förena den typen av handelsstruktur med sänkta koldioxidutsläpp? Det skulle jag vilja veta. Jag har i mitt anförande försökt fråga om mängd kontra resultat. Även du gjorde i ditt anförande en liten exposé över det som ni har tagit fram. Men när man ser att det inte leder dit ni vill, är det då inte så att ni har haft för bråttom? Om man gör massor med forskning därför att man har ett visst syfte, då har man antingen ställt fel fråga till forskarna eller också inte förstått vad de har sagt, när forskarna efteråt säger: Det här leder ju inte dit vi skulle. Borde vi inte försöka jobba lite mer på att få ett regelverk som faktiskt leder dit vi vill? 130 (KD) replik: Först måste jag nämna: byggdes det väldigt mycket här i . Sedan började problemen .