prot · H20928 · 2014-11-27 00:00:00 — När det gäller klimatmål i kommer vi säkert att återkomma till den viktiga debatten här i kammaren. Jag har inte klart för mig – det vore intressant att få svar på det från och i den sista rundan – hur och med vilka ytterligare klimatinsatser i som avser att till 2020 uppnå minskade utsläpp jämfört med . Jag har ännu inte fått ett underlag på mitt bord som visar hur detta skulle vara möjligt. Det vi jobbar med i regeringen nu är att analysera var vi står med det som redan är infört. Jag vet att båda partierna i regeringen och här i kammaren har varit frustrerade över att det inte genomförts fler reformer av klimatpolitiken i . initierar vi ett antal förslag – jag nämnde dem tidigare – budget, som vi hoppas går igenom här i kammaren, för att kraftfullt öka den ambitionen så att vi kan komma längre med att uppnå 2020-målen. Men vi behöver också få ett underlag där vi ser hur dessa insatser kan bedömas i hur mycket utsläppsminskningar som sker. Kan man där se att detta kommer att till års nivåer? Det skulle glädja mig, men jag är tyvärr lite skeptisk till att vi har de åtgärderna på plats med tanke på att det är så pass nära inpå hörnet. Återkom gärna från sida med planen på vilka åtgärder som kan uppnå detta! Det är inte en svartvit situation när det gäller patentens inverkan på klimatregimen. Självklart är tekniköverföring oerhört viktig. Patenträttigheterna har i väldigt olika grad en avgörande inverkan på att teknikspridningen sker. I väldigt mycket av det som är kärnområden i klimatpolitiken är inte patenträttigheterna det huvudsakliga skälet till att det inte sker en ökad teknikspridning, utan det handlar om insatser för att efterfråga tekniken i grunden. Där finns det många initiativ, både internationellt inom ramen för klimatförhandlingarna och bilateralt från för att öka spridningen av klimatvänlig teknik till andra länder. Jag är mån om att vi kan utveckla detta vidare. Det finns spännande diskussioner om hur man på ett bra sätt ska kunna använda den gröna klimatfondens utväxlade pengar och om hur vi bilateralt från sida ska kunna öka teknikspridningen. Jag är lite rädd för ett ensidigt fokus på just patenträtterna. Då finns det en risk för att man hamnar i ett skyttegravskrig i en ganska ideologisk debatt, som jag ändå uppfattar att detta med patenträttigheterna handlar om. Det är naturligtvis inte helt svartvitt: Utan patent får ny kunskap ingen offentlighet. Utan patent vet vi inte vilka innovationer vi har i samhället – man anger inget skyddsår, och det blir därmed inget som kräver publicering. Mot detta kan man naturligtvis invända att mycket långa skyddsperioder riskerar att få mycket negativa följder, precis som på läkemedelssidan. Där har man haft viktiga diskussioner inom som åtminstone till viss del löste den tvisten. Där håller jag med . 30 (V): Jag skulle vilja berätta en anekdot för klimat- och miljöministern och hela kammaren. var jag på klimattoppmötet i i . Där träffade jag en kvinna som kom från . innan hade drabbats av en av decenniets värsta jordbävningar, där över 1 000 människor hade dött och över 100 000 blivit hemlösa. Jag frågade henne: Ni är ändå ett relativt jordbävningsdrabbat land. Har ni inte möjlighet att varsko befolkningen och förutse sådana här saker? Hon svarade att det finns väldigt avancerade program för att modellera och förutsäga jordbävningar, men de har inte tillgång till dem, för programmen är låsta, och de kan inte betala för dem. Detta är ett exempel på att dagens regim när det gäller immaterialrätt står i vägen för en effektiv överföring av den bästa och nyaste gröna tekniken till utvecklingsländerna. Annars håller jag med om att patent kan vara viktigt, men frågan är hur vi använder dem och vem som ska betala licenserna. Ska alla betala lika mycket, eller kan vi göra undantag för just utvecklingsländerna för vissa utvalda tekniker som vi vet att de efterfrågar och som vi vet att syd har problem att få del av? Sådana saker skulle jag önska att den tog upp. Jag kan berätta att den tidigare borgerliga regeringen inte gjorde detta, men jag hoppas att ni i den nya regeringen kan ta upp dessa frågor. Det skulle bli väldigt uppskattat av utvecklingsländerna, för de har tyvärr få allierade bland industriländerna i frågan om tekniköverföring. När det gäller målsättningar om att minska utsläppen ska jag säga att jag vet att de är ambitiösa. lade vi fram vår motion, som heter Klimaträttvisa, där vi tar fram en del av våra konkreta förslag för att kraftigt minska utsläppen. 31 Klimat- och miljöminister (MP): Tack, , för en intressant debatt! Du tar i din interpellation upp ett antal frågor, men här i debatten har du fokuserat på detta med tekniköverföring. Jag hör vad du säger och är medveten om att det kan finnas sådana situationer som du beskriver i de exempel du ger. Beroende på hur utvecklingsländerna ser på saken kommer man naturligtvis också inom ramen för de här förhandlingarna att behöva gräva mer just i det som handlar om tekniköverföring och hur vi effektivt säkrar möjligheter för de fattigaste länderna att delta i de internationella klimatförhandlingarna och därmed också känna att de får ut något av reellt värde för sina befolkningar. De exempel du nämner är ju högst reella. Vi märker att klimatfrågorna i den internationella kontexten ofta är en säkerhetsfråga i stort. Klimatdebatten kan inte reduceras till en debatt om specifika utsläppsminskningar här och där, utan det måste också ses i detta globala forum. Därför är jag väldigt glad över att vi nu har ett fortsatt starkt engagemang inte bara från den här kammaren inför de internationella förhandlingarna i , som i sig är ett viktigt möte, och den globala konferensen i , utan också från det svenska civilsamhället, näringslivsaktörer, pensionsfonder och investerare. Det är också flera som kommer att vara på plats där. Med detta vill jag tacka för debatten. Jag är glad att återse flera av er också på mötet i . Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2014/15:134 om ansvaret för friluftsfrågor 32 Klimat- och miljöminister (MP): har frågat mig vilka åtgärder jag planerar att vidta för att friluftslivet ska få en större plats i regeringens arbete. Låt mig inledningsvis slå fast att friluftsliv är ett allmänt intresse och på samma gång lyfta den bredd friluftslivspolitiken har. Friluftsliv spänner över flera politikområden som miljö‑, kultur‑, skogs- och näringspolitik och politik för regional tillväxt. Jag vill också uppmärksamma friluftslivets bidrag till vår folkhälsa. Vistelse i våra natur- och kulturlandskap skapar förutsättningar för avkoppling och gemenskap och bidrar till vår fysiska och mentala hälsa. Vem har inte fått andrum eller inspiration till nya idéer under sin skogspromenad? När barnen plockar vitsippsbuketter eller drar upp sin första fisk eller när vi åker långfärdsskridskor i yttersta skärgården är det en del av friluftslivet. Vår närmiljö och våra landskap är vår friluftsarena som bidrar till hemkänsla, identitet och attraktivitet. Friluftsliv är tillsammans med rekreation, turism, estetiska värden och kulturarv exempel på värdet av naturen och dess ekosystemtjänster. Regeringen anser att friluftslivet utgör en viktig del i det samhällsekonomiska värde som ekosystemtjänsterna har. Inte minst i ljuset av den ökande turismnäringen är det tydligt att natur- och kulturturism bidrar till sysselsättning och tillväxt. berör i sin fråga att regeringens arbete med friluftsliv ligger dolt under frågor som miljö, energi och klimat på regeringens hemsida. Hon pekar vidare på friluftsnäringens betydande omsättning och bidrag till sysselsättning. Förstår jag henne rätt menar hon att friluftslivets bidrag till vårt samhälle borde ge området en större tyngd och synas bättre. Jag delar uppfattning och tycker att det finns goda skäl att ytterligare lyfta fram friluftslivets värden. En rik tillgång och mångfald på natur, allemansrätt, individens intresse och ideella organisationers engagemang är grunden för människors möjligheter att bedriva friluftsliv i alla delar av landet. Staten har ett ansvar för att skapa förutsättningar för friluftslivet som arbetet med friluftslivspolitiken berör flera olika myndigheter, organisationer, markägare och friluftsutövare. Regeringen vill uppmuntra alla aktörer att ta en aktiv del i att nå målen för vår gemensamma livsmiljö. Jag vill betona målet för friluftslivspolitiken, som antogs av 2010. Målet innebär att stödja människors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet att få naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö. Regeringen följer myndigheternas arbete med friluftslivsmålen. Den första rapporteringen kommer . Då får vi mer kunskap om utvecklingen av friluftslivsarbetet. Hand i hand med friluftslivsmålen finns generationsmålet för miljöarbetet och de 16 miljökvalitetsmålen. Regeringen anser att det behövs en tydlig ambitionshöjning för att nå miljökvalitetsmålen och har därför föreslagit en stor satsning på svensk natur med budget, om så beslutar denna höst. Denna satsning kommer också friluftslivet till del och är ett uttryck för regeringens ambitioner att förbättra för friluftslivet. Det är tydliga satsningar för framtiden och för våra barns rätt till levande skogar och ett rikt växt- och djurliv. 33 (M): Jag tackar statsrådet för svaret på min interpellation. Det är glädjande att det finns en samsyn kring friluftslivet och dess betydelse för just folkhälsan. Det är också viktigt för sysselsättningen och tillväxten. Där har vi samma åsikter. Det är bra att ministern delar min uppfattning att man ytterligare kan lyfta fram friluftslivets fantastiska värden. Ministern uttrycker att staten har ett ansvar att skapa förutsättningar för friluftslivet. Det jag saknar i interpellationssvaret är kanske mer ”hur”, men jag återkommer till det. Ministern väljer att nämna Alliansens friluftsproposition , för övrigt den första i sitt slag, och att det ska ske en uppföljning. Den första återrapporteringen sker . Det är väldigt bra. Det visar att alliansregeringen tog friluftslivsfrågorna på största allvar. Under valrörelsen gav och stöd till Socialdemokraterna när de gick ut med ett löfte om att fördubbla anslagen till friluftslivet. Faktum är nu att vi vet att det inte blev några pengar till det. Några kallar det för valsvek. Ministern får gärna utveckla skillnaden mellan intentionen, som ni gick ut med i valrörelsen, och det faktiska utfallet. Svenskt Friluftsliv har cirka två miljoner medlemmar, varav 300 000 – en fantastisk siffra – är barn. Det är 24 olika medlemsorganisationer. Man har en omsättning på hela 100 miljarder, och det är 77 000 arbetstillfällen. Friluftsliv och svensk orörd natur lockar väldigt mycket. Till exempel har mitt hemlän, , ett tjugotal gästnätter per invånare. Det är 126 000 invånare i . Satsningar på friluftslivet och besöksnäringen ger verksamheter på landsbygden i hela en chans att växa och öka kreativiteten. Det är också glädjande att svenskt friluftsliv lockar så många turister. Utländska besökares konsumtion har ökat med . tog emot 18,8 miljoner utländska besökare, enligt . Men det finns svårigheter för friluftslivet och dess organisationer. De är främst av ekonomisk karaktär. Friluftsliv och idrott behandlas inte på samma sätt skattemässigt. menar att Svenskt Friluftsliv inte kan åtnjuta de undantag som RF-förbunden har enligt socialavgiftslagen 2 kap. 19 §. Många förbund har inte råd att driva den här frågan vidare rättsligt, och politiken menar att det är omöjligt att skilja idrott och friluftsliv åt. Min fråga blir då: Hur avser regeringen att stärka de ekonomiska villkoren för Svenskt Friluftsliv? Hur avser regeringen att jobba för att fortsatt stärka friluftslivets inverkan på turism och besöksnäring? Och hur avser regeringen att jobba gentemot skogslänen, som har oerhört mycket att vinna på besöksturism, utifrån ett rikt och varierat friluftsliv? 34 (SD): har ställt en relevant och viktig interpellation. Hon ska ha en eloge för det. har ett fantastiskt friluftsliv. Miljontals svenskar, däribland hundratusentals barn, är medlemmar i någon av de friluftsorganisationer som finns över hela landet. Många nyttjar den svenska naturen genom sportutövande, turism eller rekreation. Quicklund lyfter fram att Svenskt Friluftsliv är en viktig del av svensk turism och besöksnäring och att det är bekymmersamt att friluftslivet för en undangömd tillvaro på regeringens hemsida. Jag kan instämma i det och framföra att jag hoppas att det får en mer framskjuten position, som klimat- och miljöministern är inne på, men inte bara på grund av dess betydelse för turism och besöksnäring. Regeringen sviker friluftslivet, skrev Svenskt Friluftsliv då man uppmärksammade att regeringen inte höjer anslagen till friluftslivet, trots löften från Socialdemokraterna under valrörelsen. Regeringen låter anslagen ligga kvar på samma nivåer som den tidigare alliansregeringen hade, trots att behov av förstärkningar finns och anslagen legat stilla . menar ofta att man vill öka förståelsen för natur och miljö – det är något som friluftsorganisationerna bidrar till. sitter man i regering men skjuter inte till några nya medel för detta, vilket är anmärkningsvärt. föreslår en prioriterad satsning på friluftslivet om utöver nuvarande anslagsram, vilket skulle göra stor skillnad. Jag hoppas att det är en linje som regeringen kan närma sig framöver. Regeringen skriver att friluftslivet spänner över flera politikområden, vilket är mycket riktigt. Det är bra att regeringen påpekar detta. En fråga som då uppenbarar sig gäller regeringens bedömning av vilken effekt den politik för lands- och glesbygd och den signalpolitik i fråga om inrikesflyg och infrastruktur som man fört fram kommer att få för möjligheterna för turism och friluftsliv att stärkas och utvecklas. Som vi har konstaterat är denna näring viktig i många bygder långt ifrån storstaden. Och för ett starkt friluftsliv krävs också starka regioner och god infrastruktur utanför storstadsregionerna. Jag hoppas att regeringen tar med det som en parameter i bedömningarna framöver. Som en av de svenska representanterna i och dess kultur- och utbildningsutskott vill jag understryka rådets ambition att göra 2015 till ett friluftslivets år i våra nordiska länder. Vi har goda förutsättningar för det och en rik kunskap och tradition att ösa ur. Jag vill därför i likhet med understryka betydelsen av att regeringen i och med detta tar chansen att uppmärksamma friluftslivets betydelse både nationellt och internationellt i de olika samverkansformer som och Europeiska unionen också har dryftat detta i. I detta anförande instämde (SD). (forts. § 10) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 35 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av finansminister (S), statsrådet (S), statsrådet (S), statsrådet (S) och kultur- och demokratiminister (MP). En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Finansminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Den svenska ekonomins framtida inriktning 36 (M): Beskeden från finansministern om läget i den svenska ekonomin har varit tämligen spretiga. Å ena sidan talar om tomma lador och behovet av en stram budget, och å andra sidan talas det om stora satsningar i budgeten. I Socialdemokraternas valmanifest talar man om reformer för . Det är uppenbart att denna kluvna retorik inte hänger ihop. Resultatet ser vi nu tyvärr i att regeringen har övergivit överskottsmålet, vilket vi beklagar. Regeringen lägger också fram en budget som riskerar att bromsa den jobbtillväxt vi har kunnat se, bland annat genom skattehöjningar på arbete och utbyggda transfereringssystem till människor som inte arbetar. Min fråga till finansminister är: Anser finansministern att inriktningen på den ekonomiska politiken framöver bör vara att gasa eller bromsa? 37 Finansminister (S): Jag tackar för frågan. ekonomi befinner sig i ett bekymmersamt läge eftersom vi har stora underskott i de offentliga finanserna trots att tillväxten är på väg att börja ta fart. Det gör att vi har ett strukturellt underskott på av bnp. Även om konjunkturen förbättras kommer de offentliga finanserna alltså inte att nå balans eller överskott, utan även i en normalkonjunktur kommer de offentliga finanserna att ha ett underskott. Bakgrunden till detta stora underskott är att den tidigare, borgerliga regeringen genomförde stora skattesänkningar utan att de var finansierade. har vi en ny regering, och vi kommer att ta ansvar för läget. Därför har vi lagt fram en budget som enbart innehåller finansierade reformer. Eftersom vi genomför en ansvarsfull finansiering har vi också möjlighet att lägga fram viktiga reformer för att stärka sysselsättningen och tillväxten och modernisera – som vi skapar ett som håller ihop. 38 (M): Jag tackar finansministern för svaret, även om det kanske inte riktigt var svar på den fråga jag ställde. I vilket fall som helst är det så att den svenska ekonomin nu till stor del hålls i gång tack vare att vi har en inhemsk efterfrågan som fungerar när exporten ännu inte har tagit fart. Det här gäller inte minst tack vare det ekonomiska utrymme den tidigare alliansregeringen skapat för hushåll och företag genom skattelättnader. vill regeringen slå till med skattehöjningar som slår mot tillväxt och företagande. De är 40 gånger större än de satsningar regeringen vill göra på företagande. Det innebär, som jag tolkar det, att man både gasar och bromsar – man bromsar genom att höja skatterna på jobb och gasar genom att bygga ut transfereringssystemen och lägga stora resurser på människor som inte arbetar. När det gäller idén om att straffbeskatta arbete och i stället premiera att människor inte arbetar vill jag höra finansministerns bedömning av hur det påverkar jobbtillväxten framöver, och därmed möjligheten att finansiera den framtida välfärden. 39 Finansminister (S): Jag kan upprepa svaret på frågan om vi ska gasa eller bromsa. Om du inte hörde det, , är svaret att den bedömning regeringen gör i budgeten är att vi bara kan genomföra fullt finansierade reformer. Det är det som är inriktningen på den ekonomiska politiken – vilket för övrigt är inriktningen även i Alliansens budgetmotion, vad jag har förstått. I finansplanen i budgetpropositionen står det tydligt om regeringens bedömning av de åtgärder man gör i budgeten. Det är helt korrekt att vi höjer skatten på en rad områden, men vi använder de pengarna för att finansiera verksamhet som möjliggör för fler människor att arbeta och delta i arbetslivet. Det gäller till exempel satsningar på äldreomsorg och barnomsorg samt utbildningsinsatser. Den samlade bedömning regeringen gör i budgetpropositionen är att tillväxten och sysselsättningen sammantaget ökar något, som arbetslösheten sjunker något, till följd av de samlade insatserna i budgetpropositionen. Tillgången till kultur utanför storstäderna 40 (SD): Regeringen skriver i sin budgetproposition, under utgångspunkter för kulturpolitiken, att kulturell bildning och kulturellt deltagande är centralt för att upprätthålla demokratin i landet. Man fortsätter: ”Alla människor ska därför ha rätt och möjlighet att utöva kultur i alla delar av landet.” genomsyras regeringens kulturpolitik av ett alltför centrerat storstadsfokus. Det visar sig bland annat i satsningarna på fri-entré-reformen, som endast kommer 17 statliga museer i främst till del. Min fråga till kulturministern blir således: På vilket sätt gynnar regeringens reformer tillgången till vårt kulturarv för dem utanför storstadsregionerna? 41 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar riksdagsledamot för frågan. I regeringens kulturbudget görs stora satsningar på kulturen. Vi har fokus på delaktighet och tillgänglighet, vilket syns bland annat i satsningar på . Vi ska arbeta fram en nationell strategi för , och vi stärker även olika kulturutövares möjligheter inom bland annat scenkonstallianserna. Jag är övertygad om att vi under de här fyra åren kommer att se rader av aktiviteter som just stärker kulturen och möjligheterna för människor – såväl barn och unga som äldre – att delta i kulturaktiviteter runt om i hela landet. Vad gäller fri-entré-reformen är det så att många av de statliga myndigheter regeringen styr och rår över finns i storstäderna, och många finns i . Det betyder inte att vi inte har en dialog med regionala museer, och vi hoppas att många – utöver dem som redan har fri entré – följer exemplet och öppnar våra samlingar för alla. 42 (SD): Jag tackar kulturministern för svaret. Jag noterar att ministern har flera goda ambitioner och förslag man lätt kan sympatisera med, men faktum kvarstår att följden av regeringens entréreform så som den är formulerad blir att Söderhamnsbon ska subventionera Södermalmsbons inträde till något av de statliga museerna i . föreslår en matchande reform som kommer hela landet till del, och jag hoppas att ministern kan närma sig den linjen framöver. Ska hela leva behöver tillgängligheten till vårt samlade kulturarv stärkas även utanför tullar. 43 Kultur- och demokratiminister (MP): Regeringen har som ambition – det ska man absolut lita på och även kunna se under de här fyra åren – att kulturen ska vara tillgänglig för alla människor över hela vårt land. Fri-entré-reformen har ett stort värde därför att det är samlingar som tillhör oss alla. Det är också många människor från och andra delar av landet som kommer till och kan ta del av samlingarna. Det finns även ett signalvärde i att genomföra just den här reformen, nämligen att visa upp att detta är viktigt för . Så ser det också ut i många andra länder i och världen. I studier av fri-entré-reformer, bland annat i , har detta dessutom visat sig ha positiva effekter över hela landet. Vi hoppas på det också i . 44 (S): Min fråga går till finansminister . Under hela förra mandatperioden kunde vi återkommande höra om bristerna i förlossningsvården i . De var som allra tydligast där, men problemen fanns även i andra delar av landet. Alla minns larmrapporterna och inte minst det stora barnmorskeupproret, där barnmorskorna helt enkelt förtvivlat förklarade att de inte längre klarade situationen. under förra mandatperioden frågade jag ansvarigt statsråd vad man var beredd att göra för att hjälpa till att lösa situationen för oroliga föräldrar, en stor personalgrupp och många andra personalgrupper inom vården som våndades över den besvärliga situationen. Jag fick egentligen aldrig något konkret svar på frågan. Därför skulle jag vilja fråga den nya regeringen, här företrädd av : Vad vill den nya regeringen konkret göra för att förbättra situationen i förlossningsvården? 45 Finansminister (S): Tack för frågan! Det är en oerhört viktig fråga. Om det är i livet som människor behöver känna trygghet, både blivande mammor och blivande pappor, är det när ett barn ska födas. Det är ett fantastiskt ögonblick i livet, och då har man rätt att känna trygghet. Därför är det så oerhört viktigt att det finns en väl fungerande förlossningsvård i . har den svenska förlossningsvården hög kvalitet. Men kommer det en del larmrapporter från bland annat personalen, och vi vet att det finns många förlossningsskador, inte minst i där andelen förlossningsskador är alltför hög. Därför vill regeringen satsa mer på förlossningsvården och på kvinnors hälsa. Vi avsätter 400 miljoner i budgetpropositionen för att födandet i ska bli tryggare för blivande mammor, blivande pappor och barn. 46 (S): Det är glädjande och väldigt välkommet att höra finansministern berätta om det här.