prot · H10953 · 2014-01-14 00:00:00 — 1 § Ceremoni för högtidlighållande av freden i Under ceremonin framförde en kör ur musikklasser den svenska folkvisan Uti vår hage med arrangemang för kör av och Du är det finaste jag vet av . Ett bildspel som illustrerade historia under visades. skrevs avgörande svensk historia. Natten mellan den 14 och undertecknades i ett fredsavtal mellan och . har vi haft 200 fredliga år i . Det är en fred att fira och begrunda. innebar att skulle tillfalla i utbyte mot de svenska besittningarna i . Freden var ett resultat av de dramatiska och snabba förändringarna i kölvatten. – efter en del militära operationer i gränstrakterna – ingicks efter mycket pragmatiska förhandlingar en union mellan och . firas freden i också i , och i en del andra länder i . Det är ett mer tragiskt minnesår för utbrott och de förfärliga händelser som det ledde till. är kanske det land i världen som har haft den längsta sammanhängande fredsperioden. Det är något som vi har all anledning att vara utomordentligt stolta över. Man kan säga att statsomvälvningen 1809 politiskt innebar att den konstitutionella monarkin återinfördes. författning skapade en utgångspunkt för en tydlig maktdelning och demokratins stegvisa genombrott. Vad ledde detta till? skapades sakta en allt starkare samhörighet och målsättning att behålla freden. De konflikter som har uppstått mellan de nordiska länderna har kunnat lösas med freden som mål. Unionsupplösningen 1905 och Ålandsfrågan 1922 fick trots politiska motsättningar en fredlig och ytterst pragmatisk lösning. Det är två mycket goda exempel på framgångsrik och fredlig konfliktlösning. , , har vi ett djupt och välutvecklat nordiskt samarbete mellan våra nordiska länder. Det gäller näringsliv, kulturliv, utbildning och inte minst politik. Vi möts och samverkar till exempel i , och . Men det har inte alltid varit självklart att den fred som infann sig i skulle hålla . Kriget har kommit utomordentligt nära. Medvetna val och lyckliga omständigheter har hållit utanför krig . Vi ska vara ödmjuka inför den långa fredsperioden. har haft lyckan att slippa krigets korta och långa konsekvenser. Låt mig understryka att ståndpunkter inte alltid har varit ärorika. I tider av konflikter i vår absoluta närhet har de ställningstaganden som gjorts varit mycket vanskliga. En ihållande fred, medicinska framsteg och ökad hygien har tillsammans med förbättrad matproduktion genom jordbruksreformer varit betydelsefulla för vårt välstånd. genomfördes stora reformer: En allmän folkskola infördes, kommunikationer byggdes ut kraftfullt och skråväsendet avskaffades. Vi fick näringsfrihet, ökad frihandel och ett avancerat bankväsen för riskkapital som ett industriellt kunnande kom från andra länder i . Detta sammantaget blev en kraftfull ekonomisk utvecklingsmotor. skedde en industriell expansion i . Vi gick från att vara ett av fattigaste länder till att vara ett av världens rikaste . Att vi inte drabbades av de många förödande krigen i vår omedelbara närhet var naturligtvis gynnsamt för landets ekonomi. Vi ska dock inte glömma hur många svenskar som emigrerade för att finna bättre livsvillkor och en bättre tillvaro västerut. Drygt en miljon utvandrade, och då främst till . Det sena 1800-talets politiska landskap påverkades starkt av folkrörelsernas, frikyrkans, fackföreningsrörelsens och de moderna partiernas framväxt. Det var betydelsefullt att arbetsmarknadens parter i huvudsak fann mycket konstruktiva, framsynta och fredliga lösningar i tider av genomgripande förändringar av arbetslivet. Betydelsen av den långa fredsperioden ligger kanske ändå främst i att en majoritet av vår befolkning i generationer inte har upplevt krigets brutalitet och lidande. Låt oss fundera över hur många generationer tillbaka det rör sig om. Hur ser det ut i vår egen släkt? Ett för är att vi i vårt land har en lång tradition av internationella fredsfrämjande insatser, arbete för mänskliga rättigheter och demokratiutveckling. Dessa insatser är något vi bör hylla och vara stolta över och som säkerligen har förändrat många människors livssituation i världen. Denna tradition innebär ett ansvar att idogt fortsätta i samma anda. har där vi står , , kommit en bit på väg att skapa ett tolerant och människovärdigt välfärdssamhälle. Det är inget att ta för givet. Den långa freden har starkt bidragit till denna utveckling. Låt oss nu förvalta den på bästa sätt. 2 § Meddelande om frågestunder Förste vice talmannen meddelade att ett meddelande om frågestunder delgetts ledamöter. 3 § Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i trafikutskottet –. Förste vice talmannen förklarade vald –till suppleant i trafikutskottet (M) 4 § Anmälan om subsidiaritetsprövning Förste vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2013/14:15 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från trafikutskottet. 5 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Propositioner 2013/14:64 till trafikutskottet /14:65 till justitieutskottet Motion 2013/14:Ju6 till justitieutskottet EU-dokument KOM(2013) 853 till socialförsäkringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 892, KOM(2013) 893, KOM(2013) 894, KOM(2013) 919 och KOM(2013) 920 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 930 till skatteutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 6 § Ärende för förnyad bordläggning Följande dokument bordlades för : betänkande 2013/14:SoU5 7 § Svar på interpellation 2013/14:135 om nödvändig upprustning av skollokaler 2 Utbildningsminister (FP): har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att säkerställa att nödvändig upprustning av landets skollokaler kommer till stånd. Självklart ska elever och lärare verka i en god miljö. Regelverk och granskningar fyller en viktig funktion för att så sker. I skollagen finns bestämmelser som ställer krav på elevernas utbildningsmiljö. Det ska finnas de lokaler och den utrustning som behövs för att syftet med utbildningen ska kunna uppfyllas. Vidare ska utbildningen utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. Dessutom gäller arbetsmiljölagens bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö även i skolan. I läroplanen för anges också att skolan ska sträva efter att skapa de bästa samlade betingelserna för elevernas bildning, tänkande och kunskapsutveckling. Som interpellanten skriver i sin fråga är det dock skolans huvudman, väsentligen kommunerna, som ansvarar för att gällande bestämmelser följs. Statens uppgift är att kontrollera att huvudmannen tar detta ansvar. granskar därför elevers och lärares arbetsmiljö i det tillsynsarbete som myndigheten utför. Även granskar om skolan skapat en god miljö för lärande och utveckling i sin tillsyn. Gällande ordning ska följas, och staten har i denna fråga fullgjort sitt åtagande genom regler och genom tillsyn. Det är nu upp till huvudmännen – kommunerna – att fullgöra sitt åtagande genom att följa såväl den reglering som finns i skollagen och arbetsmiljölagen som rekommendationer. 3 (MP): När man går till skolan i ska man möta engagerade och kunniga lärare som ser en och har tid för en. Man ska ställas inför kluriga uppgifter som får kunskapen att växa, och man ska jobba i sjysta och fräscha miljöer med moderna redskap. Man ska helt enkelt bli pigg – inte trött. Så är det dock inte . Enligt och är luften i tre av fyra skolor så dålig att den skapar hälsoproblem, trötthet och huvudvärk bland elever och lärare. Det är klart att det påverkar resultaten i skolan. Det påverkar direkt: En elev som är trött och har ont i huvudet har svårt att hänga med på lektionerna sist , och en lärare som inte har tid att förbereda sig och dessutom utvecklar allergi under sina år i skolan har till slut svårt att vara den bra lärare man ville vara när man valde lärarbanan. Det påverkar också resultaten indirekt: Går man i en skola med ofräscha miljöer där toaletterna inte är ordentligt städade, vilket vi har kunnat se i granskningar i TV4:s nyheter, där barnen håller sig och till slut till och med utvecklar sjukdomar på grund av det – ja, då är det svårt att känna den där lusten för lärandet som gör att man kan ta det extra steget, verkligen nå kunskapsmålen och överträffa sina och andras förväntningar. Den dåliga miljön i skolorna och den dåliga luften – som skapar huvudvärk, trötthet och allergier hos elever och lärare – påverkar alltså skolresultaten i . Därför, fru talman, ställde jag frågan till utbildningsministern om han avser att göra någonting när tre av fyra skolor har så dålig luft att den skapar huvudvärk och hälsoproblem hos elever och lärare. Utbildningsministern svarade att nej, det avser han inte att göra. Jag tycker att det är märkligt handlingslöst av en minister som annars inte har varit rädd att utsätta skolan för både den ena och den andra reformen så att verkligheten för lärare har förändrats gång efter annan. Den skollag som genomfördes är snart ändrad så att den ena handens fingrar inte räcker till för att räkna förändringarna. Jag tycker också, fru talman, att det är märkligt snålt av en regering som är beredd att lägga över 10 skattemiljarder på att du och jag ska få subventioner när vi bygger om våra kök. Jag är inte emot , och jag vill behålla . Men om vi har råd att skattesubventionera renoveringar i hemmet tycker jag nog att vi har råd att ge våra elever en bra arbetsmiljö i skolan. Därför har vi förslaget att också skolan ska få del av . På samma sätt som staten är med och skattesubventionerar renoveringar av privata hem skulle vi kunna medfinansiera renoveringar av svenska skollokaler. Vi har en sådan finansiering. Vi har visat att genom en statlig insats kan vi arbeta för att alla elever och lärare i svensk skola ska ha en bra arbetsmiljö . Man ska bli pigg av att gå i skolan, inte trött, fru talman. 4 FINN (M): Låt mig inleda med att säga att och har tagit upp ett viktigt problem. Interpellationen är en naturlig konsekvens av det man uttalade om en satsning på skolmiljön, och det välkomnar jag verkligen. Jag har själv en hustru som arbetar som skyddsombud i en skola och som verkligen kan vittna om de problem som det innebär med dålig miljö. Jag tycker att man kan kräva, inte minst i min hemkommun , att de kommunala bostadsbolagen som ansvarar för skolbyggnaderna ska ta ett större ansvar. Jag är helt inne på den linjen. Låt mig ändå, fru talman, göra en liten historisk exposé med tanke på att utbildningsministern trots allt beskriver ansvarsfördelningen på ett väldigt tydligt sätt, och det är så som den måste se ut i en kommunaliserad skola. Kommunaliseringen ligger nu . Ansvariga för den var dåvarande statsminister och , som då representerade kommunisterna och som lyckades få sin partigrupp att stödja i fråga om kommunaliseringen. Hon belönades med att bli skolminister i en socialdemokratisk regering när hon sedan bytte parti. röstade, som många av oss, emot kommunaliseringen . Men vad som just nu sker är att nuvarande och har bytt plats, det vill säga att nu vill förstatliga skolan men inte . kan man ställa sig frågan: Hur ser på ansvaret för kommunerna och deras vidgade ansvar enligt såväl skollag och arbetsmiljölag som myndigheternas rekommendationer? Utbildningsministern lyfte också fram frågan. I finansieringsmodellen är det slående att det som lyfter fram som stora satsningar är den lilla biten. Den stora kostnaden, de 6 miljarder ni satsar, ligger på att kommunerna ska tvingas fram med en motprestation. Det må vara ett sätt att driva en kommunaliseringsönskan att vilja behålla kommunaliseringen men lägga ett direkt tryck på kommunerna. Jag förmodar då att det blir ett ökat skatteuttag på statlig nivå på uppemot 50 miljarder, som har beskrivit i sin skuggbudgetmotion, men även att kommunerna ska tvingas till skattehöjningar för detta. Man kan också reflektera lite grann över det som skriver om att få en bättre pedagogisk miljö i skolan. Jag tycker att det är en helt riktig ingång, och det är klart att där betyder sunda lokaler väldigt mycket. Men lika mycket betyder trots allt det som alliansregeringen redan har gjort i form av att ha lyft skolan, sett till att det blivit en bättre genomtänkt lärarutbildning, skapat karriärtjänster för att öka lärarnas status och ambition och vilja att lära ut kunskaper till eleverna. Både det pedagogiska innehållet och den yttre miljön där pedagogiken ska verka måste trots allt verka tillsammans. Frågan är då vilket som är viktigast att börja med. De skolreformer som har genomförts, huvudsakligen genom utbildningsministerns insatser stödda av Alliansens samtliga partier, har varit en förutsättning för att vi kunde påbörja nedmonteringen av en flumskola och uppmonteringen av en kunskapsskola. Kan vi sedan bygga vidare och också se till att vi får lokaler som befrämjar detta är det naturligtvis välkommet. Som skriver i sin interpellation började den här byggnationen . efter det att kommunaliseringen inträdde har varit ett stödparti till Socialdemokraterna, även om man röstade emot kommunaliseringen . Frågan är då: Vad gjorde man ? Skolmiljön var ju säkert inte särskilt mycket bättre då än , men det är först nu man agerar. 5 Utbildningsminister (FP): Jag delar interpellantens beskrivning, och den kommer från våra statliga myndigheter som har till uppgift att utöva tillsyn. Det finns stora brister när det gäller skollokaler på många håll. Man måste ha lite perspektiv när sätter in det här som en delförklaring till svenska skolans sjunkande resultat. Vi har bättre skollokaler än de flesta länder i världen. Så är det. Jag har inte besökt alla länder, långt ifrån. Men jag har besökt många jämförbara länder, och vi har skyhögt högre kvalitet på våra skollokaler, trots bristerna. Jag förringar på intet sätt allvaret i den kritik som riktar när det gäller ventilation och annat, men vi måste ändå ha ett perspektiv på att det skulle bero på detta. De länder som ligger hästlängder före oss i resultat har ofta mycket sämre skollokaler. Det är inget argument för att ha dåliga skollokaler. Vi ska ha bra skollokaler i . På många håll behöver de förbättras. Jag tror att vi är överens om problembeskrivningen. Därför blir det intressanta att diskutera lösningen. Då säger : Staten ska ta ansvaret. Men det är problematiskt. Vi måste någonstans diskutera detta vad kommunaliseringen betyder. Staten kan inte gå in och betala så fort en kommun missköter sig, för då funkar inte kommunaliseringen. Jag är inte så angelägen om kommunalisering och tror att jag är den enda i den här debatten som representerar ett parti som vill återförstatliga skolan. Men om nu skolan är måste ju kommunerna tillåtas att ta ansvar. Med system blir det så här: struntar vi i att ta ansvar för våra lokaler, och då kommer staten in och betalar. Men det är ett dåligt incitament. Det måste fungera så – det är den ordning som skollagen bygger på och som vi har varit eniga om i denna riksdag – när vi har en skola att staten ställer krav på standarder och sedan inspekterar att de uppfylls. När det gäller skollokaler är det en mix mellan Skolinspektionen, som granskar att det finns en pedagogisk ändamålsenlighet, och , som granskar lokalerna ur arbetsmiljösynpunkt. Om det då konstateras att det finns kritik är det fastighetsägaren, kommunen, som måste åtgärda bristerna. Om staten då ska gå in och betala det kommer ju ingen att sköta sina lokaler. Man har i alla fall inget incitament att göra det. Har vi denna ansvarsfördelning kan vi inte ständigt gå in och betala det som kommunerna struntar i att utföra. Det går inte, menar jag. bygger det in ett väldigt dåligt incitament. Jag delar åsikt att flera åtgärder behöver vidtas på många håll, och det är också vad har konstaterat. De har enligt lagstiftningen befogenheter att utdöma viten och annat när det är tillräckligt allvarligt. Det har vi gemensamt försett myndigheten med. Då ska inte vi, regeringen eller , försöka att ta över uppgift att lösa detta. De har instrument för att lösa detta , och struntar en kommun i att göra det kan de gå rätt långt i olika sanktioner. säger: Vi har finansierat detta i vår budget. Det är klart att man inte kan låta bli att tänka tanken att det är dessa chockhöjda bensinskatter och skatter på allting som ska betala detta. Och du har inte med dig några andra på den rödgröna sidan. Det finns inte en enda utgift, , som du inte säger ja till. Om det nu skulle vara så illa att ni vinner valet måste du lära dig att säga ordet nej . Det går inte att säga ja till alla utgifter, för då kommer det inte att fungera. Man måste göra prioriteringar. Det finns inte ett enda statligt åtagande som inte vill utöka, och det går inte. Om det nu är ett kommunalt ansvar måste kommunerna ta ansvaret. Annars bör vi välja linje och förstatliga skolan, och då har staten ansvaret. Men att vi bara ska betala räkningar som kommunerna skickar till oss duger inte som ordning. Sedan måste kommunerna skärpa sig, för jag delar uppfattningen att arbetsmiljön på sina håll är för dålig. 6 (MP): Ja, man måste prioritera, och prioriterar klimatet och skolan. Vi är beredda att investera i klimatet och skolan före att införa nya skattesänkningar. Vi säger nej till nya skattesänkningar för att ha råd att investera i skolan och klimatet. Jag är till och med övertygad om att de med de högsta inkomsterna i är beredda att betala lite mer skatt för att se till att vi får en bra skola och att vi möter klimathotet. Det är en prioritering, , och det är en annan prioritering än din. Du lade precis fram en budget på bord där ni lade av satsningarna på skattesänkningar och på skolan. Det är klart att om skattesänkningar alltid går före får man säga nej väldigt . försöker hitta argument för att säga nej till satsningar på skolan. Ett argument är tydligen att det är ännu värre i andra länder. Ja, det finns nog länder som har undervisning i skjul och under plåttak, men jag tycker inte riktigt att det är skolor i dessa länder som vi ska jämföra svensk skola med. Jag tror att vet och har sett bilderna. Annars kan jag berätta om skolor som jag har jobbat på. Vi har skolor med en arbetsmiljö som vi inte skulle acceptera på någon annan arbetsplats. Så ska det inte se ut. Man ska vara pigg i skolan. Det ska vara en bra arbetsmiljö där man varken får huvudvärk eller blir trött av luften i klassrummet. Därför måste vi rusta upp skolorna. säger: Ja, men någon annan borde göra det. Sedan spelar han ut sitt frikort i varenda skoldebatt, nämligen att skolan borde vara statlig och anger på något sätt kommunaliseringen som Socialdemokraterna och gjorde som förklaring till dålig skolmiljö. Problemet med denna förklaring är att skollokalerna redan då var kommunala. Skollokalerna har aldrig varit statliga. Det har alltid varit ett gemensamt ansvar mellan stat och kommun att se till att vi har en bra arbetsmiljö i , också för barn och lärare. Jag kan tycka att en utbildningsminister som så ofta talar om att det borde tas större statligt ansvar för skolan också borde ta statligt ansvar för något i skolan. Jag begär inte att staten ska gå in i varenda skola och rusta upp dem till moderna lärmiljöer. Jag begär bara att staten ska ge skolan samma sak som den ger mig om jag vill rusta mitt kök. Om jag tycker att mitt kök har blivit slitet och vill rusta upp det kan jag få skatteavdrag av , nämligen ROT-avdrag. Det är en bra insats för renoveringar, och kan vi dessutom styra det mot att klimatsäkra fler av byggnader är det jättebra. Varför ska skolan inte kunna få ROT-avdrag? Här har vi de största behoven av upprustning och renovering. Tre av fyra skolor har så dålig luft att eleverna får ont i huvudet och blir trötta. På samma sätt som staten medfinansierar renovering i egna hem genom ROT-avdrag bör staten kunna medfinansiera skolrenoveringar och ta ansvar för att elever och lärare får en bra arbetsmiljö. Det ska vara en delfinansiering som bygger på avtalslösningar med huvudmän och kommuner i syfte att nå målsättningen att alla elever och lärare ska ha en bra arbetsmiljö 2020. Det är dags att lämna en skoldebatt där utbildningsministrar av skiftande kulör skyller alla problem i skolan på kommunerna och där kommunerna skyller alla problem i skolan på utbildningsministrarna och i stället börja ta gemensamt ansvar. Ett sätt är att börja rusta upp skolmiljöerna. Det kan vi göra genom att införa ROT-avdrag också för skolor, skol-ROT. 7 FINN (M): Precis som utbildningsministern delar jag syn att vi behöver göra något åt skollokalerna och skolmiljöerna. talar om prioritering av klimat och skolmiljö. Jag håller dock med utbildningsministern om att det är många fler prioriteringar. sagt allt är prioriterat. gruppledare i sitter i samma utskott som jag, socialförsäkringsutskottet. Hon hävdar med emfas att vi måste återgå till det bidragssystem inom socialförsäkringarna som vi hade tidigare. var det statens enskilt största budgetpost och höll på att ruinera landet, och insåg att den var tvungen att göra något åt det. Men vidhåller att vi ska återgå till en ordning vi hade då. Jag talar inte om satsningen på 1,5 miljarder, som språkröret talar sig varm för. Jag talar om utgifter som är 10–20 gånger den utgiften, i ganska snabb takt. Därför delar jag utbildningsministerns bedömning att det är allt till alla i ekonomi. Nyss var i salen. var han ansvarig minister för skolorna i . Det är intressant att fundera över perspektivet i interpellantens beskrivning av att skolorna började bli mindre och mindre moderna för varje decennium som gick. När var skolminister backade parti upp hans tankar om utveckling av skolan. Stod skolmiljön på agendan då? Och kommer den att stå på agendan om vi, förbjude, byter regering till det rödgröna alternativet? Kommer då att ha med sig på båten? 8 Utbildningsminister (FP): När jag satt i skolstyrelsen i fick ett antal ålägganden från om dålig arbetsmiljö på ett antal utpekade skolor. Det handlade om luftkvalitet, ventilation, belysning och annat. Det tog vi på största allvar och åtgärdade, för det ingick i vårt ansvar som skolhuvudmän att göra det. I en stor kommun finns det mängder av skolor, och det kommer ständigt nya anmärkningar. Dessa åtgärdas eftersom det är kommunens ansvar. Tänk om vi i hade struntat i att åtgärda det för att staten skulle betala det. Jag lovar att du i så fall inför ett dåligt incitament, . Det handlar inte om ett engagemang mot dålig arbetsmiljö, för det har vi alla. Men säger vi att den som är ansvarig slipper ta sitt ansvar för att staten tar det kommer de som har ansvaret att vara mindre benägna att ta ansvaret eftersom de kan lämpa över räkningen på staten. Det är dåligt och kommer att leda till att kommunerna tar mindre ansvar för skolrenoveringar . Statens sätt att styra den kommunala skolan måste vara att ha lagstiftning och generella statsbidrag. Sedan måste kommunerna ta ansvaret. och annat granskar och riktar kritik, och kommunerna måste rätta till felen. Gör inte kommunerna det kan det bli vite och annat enligt lagstiftning. Denna ordning är jag beredd att försvara. Den har hela varit enig om. Den är också klok, om vi har en skola. sagt varenda samhällssektor vill ha ROT- och RUT-avdrag. Vi måste dock sortera ut när denna modell ska användas. och har varit viktiga instrument i sektorer och på områden där vi av erfarenhet vet att det förekommer ett omfattande svartarbete, till exempel när privatpersoner renoverar hus eller har städtjänster i hemmet, och det har inneburit att många svarta jobb har blivit vita. Men det finns väl inga kommuner som renoverar skolor svart, hoppas jag. Har belägg för det får han nämna det. Alla vill ha och . Inför vi det för alla verksamheter kan vi tala om skattesänkning, . Jag tror inte heller på den tekniska modell som du föreslår.