prot · H10977 · 2014-03-04 00:00:00 — Vi är beredda att i Försvarsberedningen – som man tydligen inte ska få prata om i det här sammanhanget men som jag pratar om i alla fall – diskutera hur vi utvecklar personalförsörjningen. Hur kommer vi överens brett för att ge det hela en bättre stabilitet och komma till en lösning på problemen? 101 (M): Vi har hoppat in på försvarets rekrytering. Det är inte heller trams, utan någonting väldigt viktigt och grundläggande i ett försvar som rekryterar på frivillig väg. återkommer den bild som jag tycker har kommit till uttryck här. Det påstås att det är enkelt – jag tror att det var så det uttrycktes – och att det inte skulle finnas några utmaningar eller problem. Jag vill bara påpeka att så inte är fallet. Det är ingen som har påstått att detta är enkelt, utan utmaningar, a walk in the park eller vilket uttryck man nu vill använda. Vi har ganska konsekvent pekat på att detta skifte är det största i svenskt försvar . Det är klart att det väcker en mängd nya frågor. Hur ska rekryteringen ske långsiktigt? Hur ska det bli mer attraktivt att rekrytera och att tjänstgöra? Hur ska vi se till att de soldater och sjömän som tar på sig uniformen kan göra det med stolthet och känna denna stolthet också efter det att de har burit den? Jag är den förste att säga att alla dessa svar inte fanns från början. Men precis som ÖB har påpekat lär man sig under resans gång. Här har det också funnits en stor öppenhet inför att lyssna till goda initiativ och att lyssna till bra förslag, även om det inte är så ofta de kommer. Det handlar mer om att peka finger och att peka på problemen . Men vi lyssnar. Även om vi ser att det finns utmaningar tycker jag att det är viktigt att inte glömma bort att det finns mycket positivt att ta på. Vi ska inte blunda för det och inte låta alla träd skymma skogen. Jag har besökt nästan 30 förband och militära enheter runt om i . var jag på Skyddscentrum i och träffade en heltidsanställd soldat. Det finns oerhört många positiva berättelser, och det är ganska tråkigt att de sällan kommer fram i diskussionen och i den här kammaren. Sedan finns det mycket som vi ska fortsätta att se över, inte minst det som statsrådet nämnde här om hur vi kan stärka den långsiktiga rekryteringen. Men om vi inte har rätt bild av verkligheten där ute, om vi påstår att det bara skulle vara skönmålning eller vad det kan vara och att det inte finns några som helst utmaningar, tror jag att vi kommer att riskera att åtgärda fel problem. Jag tror, precis som vi har identifierat här, att det delvis handlar om hur vi kan stärka samverkan med det civila samhället och hur vi kan se till att fler som väljer att göra den grundläggande militära utbildningen faktiskt väljer att fortsätta inom Försvarsmakten. Det tror jag kommer att vara avgörande för detta. 102 Försvarsminister (M): Jag vill inleda med att jag i den här kammaren har understrukit, och jag gör det igen, att personalen är Försvarsmaktens viktigaste resurs. Utan en fungerande personalförsörjning spelar det ingen roll hur fin materielen än är eller hur väl utarbetade planerna är, för har vi inte människor som kan göra jobbet står vi oss slätt. En av utgångspunkterna för det nuvarande personalförsörjningssystemet, som är väldigt nytt, var bland annat kraven på tillgänglighet på våra militära förband. Man ska kunna använda dem och de ska vara gripbara. En annan utgångspunkt var att vi har sett att kraven på kunskaper och kompetens hos våra soldater och sjömän har ökat, inte minst med tanke på att det är helt andra avancerade tekniska system som våra förband använder. Då räcker det inte med en kortare utbildning. Man måste få tid på sig att bli duktig i sin befattning. Vi ska också komma ihåg att det här systemet, som är i gång, egentligen har varit i gång helt och fullt i ungefär . Det är förhållandevis . Det var först , det vill säga , som Försvarsmakten började med grundläggande militär utbildning för soldater och sjömän som var rekryterade med målet att de skulle få anställning. Sammantaget har det sedan det här nya systemet infördes, alltså , inkommit mer än 90 000 ansökningar om att få göra frivillig grundläggande militär utbildning. inkom över 33 000 ansökningar. Det var en ökning med innan. Det här är imponerande siffror som faktiskt visar att intresset är stort för Försvarsmakten. Försvarsmakten har, som jag sade i den förra debatten, sammanlagt anställt över 8 000 gruppbefäl, soldater och sjömän på heltid och som tjänstgörande. Av dem är det ungefär 5 400 soldater och sjömän som har anställts på heltid. Här har alltså Försvarsmakten överträffat sina mål. När det gäller de tjänstgörande ser vi att rekryteringen går trögare. Det är också därför som Försvarsmakten satsar mer på den här kategorin. Det som är viktigt nu är inte bara att titta på rekryteringssiffrorna. Jag håller med och om att Försvarsmakten självklart måste bli bättre på att ta ut dem som ska tjänstgöra och utbilda så att de inte går sönder eller tröttnar , och man måste bli bättre på att behålla personalen. Det allra viktigaste tror jag är att man har en bra verksamhet som gör att det går att känna sig stolt och det går att få personlig utveckling. Det ska vara lätt att komma till Försvarsmakten, och det ska vara lätt att stanna kvar. Jag brukar säga att ens engagemang under yrkeslivet ska kunna variera, som heltidsanställd soldat, som deltidsanställd soldat, som hemvärnssoldat eller som engagerad i de frivilliga försvarsorganisationerna. Det Försvarsmakten nu tillsammans med verkligen noga måste titta på, vilket görs, är anledningarna till varför man säger upp sig. Många av dem som har sagt upp sig har varit anställda och haft lite olika typer av kortare kontrakt, en del ända sedan den nordiska stridsgruppen 2008. Vi har också sett att det nu faktiskt är av dem som har lämnat en anställning som heltidsanställd soldat eller som kommer tillbaka och väljer att fortsätta sitt engagemang, främst som tjänstgörande soldat eller . Det här är också en ökning jämfört med föregående år, och det visar att vi måste ha tålamod och vara ödmjuka, för det här är en svår uppgift. 103 (S): Ministern koncentrerar sig mycket på hur många som söker utbildningarna. Jag koncentrerar mig mycket på hur vi behåller den personal vi har i organisationen. Jag tror att det är huvudutmaningen. Jag tror att det är den stora uppgiften. Jag får fram uppgifter här om att den aktiva kompetensen av de 16 100 befattningarna som insatsorganisationen ska omfatta är , och det är 615 personer på tjänstgöring. Då blir det här någonting som, i ljuset av vad som händer i , ger oss anledning till eftertanke. Det här skulle vara klart . Det blev 2019, och har vi avancerat till 2023. Det är definitivt ingen bra utveckling. Då är min fundering så här: Vi har lagt fram förslag om , sociala villkor, hur vi ska titta på bostadsfrågan och så vidare. Det här har resulterat i uppgörelser. En utredning tillsattes som sedan i förlängningen ska presentera saker för Försvarsberedningen. Den tillsattes så pass sent att den förmodligen inte hinner med att presentera så mycket. Jag är kritisk mot det. Tiden förlängdes sedan till , och jag vet inte om det möjligen kan underlätta i sammanhanget. Det vi strävar efter är att på ett konstruktivt sätt försöka komma fram till lösningar på den här situationen. Vi har föreslagit en sådan sak som återinförande av mönstring för i det här fallet både kvinnor och män. Vi har föreslagit en befattningsutbildning på med så kallad värnpliktsförmån. Vi har föreslagit att det ska vara en premie efter det. Vi har sagt att GSS/K kan gå vidare i ett anställningsförfarande liknande det som finns men att man höjer kvaliteten på övningar och att vi verkligen går igenom hela det här spektrumet med åtgärder om , studievillkor och annat för att komma vidare i livet. När det gäller de anställda har vi föreslagit att man tittar på en mer nationell inriktning och tjänstgöring enligt en krigsförbandsövningsmodell med repetitionsövningar . Det här skulle leda till, vad vi tror, bättre rekryteringsförutsättningar och bättre stabilitet men också mindre friktion i förhållande till arbetsgivare och arbetskamrater. Det är inte detsamma som att anställda inte ska kunna delta i internationell tjänst, men då får de i så fall gå över till en heltidsanställning. Det här är en sådan sak som vi vill diskutera i Försvarsberedningen. Vi vill försöka söka en bred uppgörelse på det här och många andra områden. Jag tycker att det skulle vara det mest konstruktiva för alla om vi kunde komma till den typen av stabilitet, göra det här över blockgränsen, titta över hela försvarsspektrumet och komma ur de här blockpolitiska låsningarna, diskussionerna och skuggboxningarna i talarstolarna där man anklagar varandra för det ena och det andra. Jag tror att personalen i Försvarsmakten faktiskt skulle uppskatta det. Jag tror att allmänheten skulle se det som att det var politiskt ledarskap. Min fråga är: Vill ni ha överenskommelser där vi lägger basen i Försvarsberedningen och ser till att åstadkomma någonting som håller oavsett vilken regering vi har efter valet? Det är inte bara principer vi måste göra upp om, utan vi måste också göra upp om den ekonomiska inriktningen långsiktigt. Vi menar allvar med det här. Det är en ytterst seriös diskussion jag för . Jag har fört den förut, och jag hoppas att ni kommer till en punkt där ni ser det här som något positivt. 104 (M): Jag tycker att det är viktigt när vi diskuterar rekryteringar framöver att vi också ser att rekryteringen ju inte avslutas här , , utan fortsätter framgent. Så har Försvarsmakten planerat, och jag tycker att det blir en något förenklad bild när man stirrar sig nästan blind på läget just och inte ser tillväxten . Det handlar framför allt om de tjänstgörande. När det gäller de kontinuerligt tjänstgörande är bulken redan uppfylld. De tjänstgörande är en större utmaning, delvis eftersom det är någonting nästan helt nytt i . Kunskapen som kanske har funnits i andra länder finns inte här. Systemet har inte testats på samma sätt. Lagstödet kom för sedan. Man ska också komma ihåg att fyller värnpliktiga på insatsorganisationen – det är inte så att det gapar ett stort tomt hål, som man ibland kan få intrycket av. Jag uppskattar den nya inställningen att vi också kan prata lösningar. Det tycker jag är bra. Jag tror däremot inte att en återgång till det gamla systemet med mönstring löser utmaningarna. Varför inte det? Jo, problemet är inte att det är för få som söker sig till försvaret. Jag vill ge Socialdemokraterna helt rätt i det som de sade. Vi ser tvärtom att det är ett stort tryck. Utmaningen är snarare att behålla dem som går GMU och få fler att ta steget från utbildning in i anställning. Mönstringsplikt löser inte den utmaningen. Det handlar om helt andra saker. Det handlar om att få en samverkan med näringslivet, kanske efter det danska exemplet med Interforce. Det handlar om att få tydligare kopplingar mellan enskilda företag som säger: Vi ställer upp för våra soldater som arbetar på det här företaget. Vi ger dem stöd medan de är insatta och när de kommer hem igen. Det handlar om meritvärdering. Hur kan det bli en merit att ha tjänstgjort, och hur kan man visa det för en arbetsgivare? Hur ska man få en större attraktivitet? Det handlar delvis om ekonomi men om mycket annat också. Inte minst måste vi se till att få fler soldater och sjömän att känna stolthet, både över att bära uniformen och över att ha burit den. 105 Försvarsminister (M): var det av de kontinuerligt anställda soldaterna och sjömännen som slutade på egen begäran innan anställningstiden hade löpt ut. Värt att notera är att det är färre än året innan. Målet är självklart att få ned siffran ytterligare, och min bild är att Försvarsmakten är på rätt väg. Av de tjänstgörande soldaterna och sjömännen var det som slutade på egen begäran innan anställningstiden hade löpt ut. Det här är positiva tecken. Det är självklart inte tillräckligt, men vi ser att avgångarna är väsentligt färre i den grupp som börjat i det nya systemet och rekryterats via den nya GMU jämfört med dem som rekryterades på den gamla värnpliktens tid. Det förstärker den positiva trenden vad gäller minskade avgångar. Vi ska också komma ihåg hur det såg ut förr, när vi hade värnplikt. Då låg avgångarna vissa år på mellan 14 och ibland ända . Det var alltså människor som var där av plikt men som trots plikten slutade. Det måste man också bära med sig. De som utbildas och tjänstgör i Försvarsmakten är inte där med pliktens hjälp. Jag håller med om att det Försvarsmakten nu ska fokusera på och det vi i regering och riksdag ska hjälpa Försvarsmakten att fokusera på är att behålla personalen och skapa ett flöde mellan de olika personalkategorierna. Jag tror nämligen att det är en av nycklarna. Försvarsmakten redovisar i sitt budgetunderlag en rad olika åtgärder för att förbättra rekryteringen av tjänstgörande soldater. Det är positivt att Försvarsmakten här har identifierat områden som måste förbättras och att myndigheten – egentligen myndigheterna, för är också inblandad – arbetar med detta. Jag vill också säga att det här inte är en fråga enbart för Försvarsmakten eller , utan det är en fråga för hela samhället. Det handlar som sagt om att skapa goda förutsättningar för den här nya yrkeskategorin. Många goda steg har tagits, allt från försvarsmaktsråd till samarbete med kommuner. Vi har boenden ute i och . Där bygger man särskilda soldatbostäder för att de ska få en billig och okej bostad och kunna tjänstgöra i lugn och ro utan att behöva bekymra sig för boendet. Jag vill återkomma till att det här är en bra verksamhet. Det är också därför regeringen tillför . Soldaterna ska få bra utbildning, och de ska få öva. När man frågar soldaterna och sjömännen vad som gör att de trivs svarar de nämligen att det är möjligheten att göra insats och att öva. Turligt nog är det ju också det som skapar en högre försvarsförmåga. Jag är den första att tycka att det är bra med breda överenskommelser, särskilt i frågor som rör sådana grundläggande, viktiga, långsiktiga frågor. Här har vi nu ett nytt personalförsörjningssystem. Försvarsmakten lär sig , lär sig . Vi ska vara ödmjuka och beredda att göra justeringar. Vi har givit uppdrag; vi har lagt utredningar. Allt detta har naturligtvis syftet att skapa så goda förutsättningar som möjligt för att Försvarsmakten ska kunna lösa sina uppgifter . kanske kan börja och vara det goda exemplet och inte dra upp gamla oförrätter eller andra förslag. Då måste han ha finansiering till det. Det är bra med förslag, men de måste vara räknade på. 106 (S): Vi börjar i den här ändan: Mönstring återskapar ett nationellt band mellan Försvarsmakten och svensk ungdom och ger Försvarsmakten möjlighet att på ett seriöst sätt presentera de olika yrkesval och de olika möjligheter Försvarsmakten har. Man kan också ge möjlighet att presentera frivilligorganisationer. Det här visar att försvaret har en nationell dimension, ett nationellt intresse, och inte är att betrakta som ett särintresse. var det så att när fattade beslut om att införa den frivilliga rekryteringsprocessen och gå ifrån värnplikt sade man också att det ska finnas medel, resurser och organisationer för att snabbt aktivera plikten. Vårt förslag förverkligar och lägger fram en konkret modell för hur man ska kunna aktivera plikten om det behövs. Jag tycker att det är en brist i dagens organisation att det inte är så. Vi har lagt fram konkreta förslag . Bland annat har våra förslag varit med och legat till grund för de uppgörelser och utredningar vi har gjort. Det är alltså ingen ny linje eller inställning, utan det är en fortsättning på det vi har byggt. Det är därför vi nu lägger fram förslag till kompletteringar av personalförsörjningssystemet. Försök nu hålla linjen om att det är bra med en bred överenskommelse! Vi är beredda och har sagt att vi tycker att det är bra. Det är också därför vi presenterar en mer helgjuten modell till personalförsörjningssystem som väl passar in i den ekonomi som vi har . Det är inga stora kostnader i det som jag har föreslagit. Det är bra att ministern inte i något anförande – inte i alla fall – har slagit igen dörren när det gäller någonting som jag har föreslagit. Vi kan väl låta dörren vara öppen till fortsatta diskussioner i Försvarsberedningen. 107 Försvarsminister (M): Med den reform som Förvarsmakten nu genomför stärker vi försvarsförmåga. Det är ett omfattande reformarbete som Försvarsmakten med sina anställda utför runt om i myndigheten. Det är mycket som är på rätt väg, men det är också mycket som återstår. Om man läser Försvarsmaktens årsredovisning får man en god bild av hur det ser ut. Var finns glädjeämnena, och var finns utmaningar och problemområden? ska Förvarsmaktens insatsorganisation vara bemannad med krigsplacerad personal och utrustad med krigsplacerad materiel. Vi vet att en del av den krigsplacerade personalen kommer att vara från värnpliktstiden. Vi var dock tydliga med att vi inte ska ha pliktpersonal i insatsorganisationen – det var vi överens med Socialdemokraterna om i den förra Försvarsberedningen. Vi behöver nu öka tempot i detta, och det är därför regeringen har föreslagit ökningar av försvarsanslagen. Vi kommer att återkomma till det. Den senaste tidens utveckling i vårt nära närområde – det som är precis bortom vårt närområde, nämligen – hur påverkar den säkerhet, och hur påverkar den säkerhet och försvarspolitik? Detta finns det anledning att se över. Det har jag också sagt, och jag har givit förlängd tid till Försvarsberedningen för att vi ska kunna analysera det här och hitta så bra lösningar som möjligt. ska vi komma ihåg att man inte ska utlova någonting som man inte kan hålla. Allt vi gör ska vara finansierat på ett ansvarsfullt sätt, och det går inte att lova allt till alla. Det gäller förvarsområdet, och det gäller alla andra utgiftsområden. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2013/14:300 om framtiden för i 108 Försvarsminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera en välfungerande sjöövervakning och räddningstjänst till sjöss. har i budgetunderlaget aviserat ekonomiska underskott . Regeringen har därför gett i uppdrag att i budgetunderlaget redovisa förslag till åtgärder inom den egna verksamheten som innebär att myndighetens verksamhet kan rymmas inom de beräknade anslagsnivåerna –2017. har genomgått en rad förändringar. Det handlar om nya och utökade uppgifter och befogenheter. Myndigheten har också förnyat sina plattformar. Det handlar bland annat om tre nya sjöövervakningsflygplan och sju nya kombinationsfartyg. har också anskaffat ett antal mindre patrullfartyg. I och med att har fått nya uppgifter och nya plattformar har myndigheten anpassat sin verksamhet för att nå en balans mellan bemanning, uppgifter och resurser. Utformningen av organisation samt diskussioner med anställda, länsstyrelser, kommuner och andra är en fråga för som myndighet, inom ramen för myndighetsförordningen och myndighetens instruktion. ansvarar också för att verksamheten bedrivs effektivt och att myndigheten hushåller väl med tilldelade medel. Regeringen fastställer ramen för uppgifter. Regeringen styr inte myndighetens utformning i detalj. 109 (S): Tack, ministern, för svaret! Jag tycker dock att det var ett rätt ytligt svar. Jag tycker inte att den här frågan bara är en detalj i sammanhanget, som ministern uttrycker det. Låt mig säga några korta ord om och om vad det skulle innebära om inga medel skjuts till myndigheten från regeringen. För kommunerna är en viktig samarbetspartner i arbetet med att skapa trygghet och säkerhet i skärgården. För att skapa en levande skärgård har till exempel arbetat intensivt med att utveckla skärgården för både turism och näringsliv. Det är en trygghet att båtar trafikerar våra vatten , när vi har en intensiv trafik med mycket turister i omlopp. De behövs både i förebyggande syfte och i akuta insatser. Uppgiften med sjöövervakning och att utföra räddningstjänst till sjöss är en grundläggande trygghet för boende i skärgården. Jag tycker faktiskt att medborgarnas lagstadgade samhällsskydd i skärgårdsmiljön och efter vår länskust är viktig att påminna om. I saknar vi samhällsfunktioner som kan sköta till exempel oljesanering, vilket innebär långsiktiga konsekvenser och ökade kostnadsbelastningar på kommunerna. Det skulle ställa helt nya krav på kommunernas räddningstjänst att ta över sjöövervakningen med en ökad kostnad för kommunerna som följd. Samtliga svar som inkommit från kommuner och länsstyrelser lyfter fram oron för ökade investeringar på andra håll i länen. Ska vi behöva sätta vår tilltro till ideella föreningar och organisationer ? Jag tycker inte det. bistår också vid anmälningar om fiskebrott. Där kommer läget drastiskt att försämras om inte finns i närområdet. har också inlett diskussioner med om ökad samverkan vad gäller fisketillsynen på allmänt vatten till hav och längs kusten. Fisketillsynen har varit eftersatt, och kritik har riktats mot länsstyrelserna vad gäller tillsynen i sådana områden. Därför är denna samverkan nödvändig. Hot- och riskbilden är uppenbar, vilket redan framgår av en dyster olycksstatistik. Vi har senast drabbats av flera olyckor där gjorde en otrolig insats och värdefullt sökarbete tillsammans med polisen. Jag tycker inte att vi heller där ska behöva förlita oss på privata insatser eller ideella organisationer, även om de som medverkar vid sådana tillfällen gör fantastiska insatser. Vi har också Tunadal, som är en av mest expansiva hamnar och är en av femte största med farligt gods som främsta inriktning. Merparten av detta kommer att transporteras sjövägen för vidare distribution landvägen. Vem tar det ansvaret om det händer en olycka? De nya arbetsuppgifterna är det ju regeringen som beslutat om, vilket står i regleringsbrevet och i den investeringsram som ska ha. Men den fastställda ramen rymmer inte kostnaderna för de uppgifter har fått av regeringen. Regeringen har även överenskommelser med EU. Konsekvenserna är större än bara en lokal personalnedskärning. riskerar att bryta internationella överenskommelser, tappa anseende och förmågan att självständigt hantera hotbilder i det egna territoriet. Detta är i högsta grad en fråga för regeringen och inte en detalj i myndighetens utformning. har gjort investeringarna efter dialog med regeringen för att bland annat lösa nya tilldelade arbetsuppgifter, som att miljöutsläppen ska vara försumliga och att man ska klara nödbogsering av stora tankfartyg, storskalig brandbekämpning och att ta upp olja med egna enheter till sjöss. Rimligtvis måste väl även regeringen ta ansvar för effekterna av dessa nya arbetsuppgifter och investeringar. Regeringen har fått information om att dessa uppdrag inte kommer att kunna hållas inom den givna ramen. Detta flaggade myndigheten om , då regeringen uppmanade att fortsätta med uppdragen och bibehålla ambitionsnivå. Hur hänger det ihop? 110 (M): har och genomgått en stor utveckling. Det har statsrådet redogjort för. Det har tillförts nya plattformar, bland annat tre multirolefartyg och nya uppgifter, bland annat av polisiär natur liksom uppgifter som stödfartyg vid sjöräddning, forskning, sjöövervakning samt ledningsuppgifter vid sjöinformationssamordning. Jag har förmånen att bo i ett kustlän i . Jag bor nämligen i , och har förmånen att ha inte bara en marinjär, det vill säga huvudbasen för marinen, utan också på min hemmaplan. Jag har förmånen att träffa företrädare för de här verksamheterna väldigt ofta och också med egna ögon se det väldigt uppskattade arbete de gör. Man har aviserat underskott i sin budget. De pengarna har regeringen tillfört. Man har fått i uppdrag av regeringen att se över de ytterligare underskott man befarar. När vi nu talar om medel – det är ju det grundläggande i det hela – måste jag ändå, nu när vi står inför ett val, ställa frågan vad man kan vänta sig från Socialdemokraterna.