prot · H10962 · 2014-01-29 00:00:00 — De pengarna hade behövts till viktiga järnvägssatsningar i regionen, till exempel för att bygga triangelspår i och Maland och dubbelspår på Ostkustbanan. drev andra alternativ lokalt för att komma åt problemet med stadsluften. Men står bron där, och då är vi i ett annat läge. Det är självklart märkligt att personbilar som använder bron måste betala när de som åker genom stan får åka gratis. Det borde ju vara billigare att åka den klimatsmartaste vägen. Regeringen och borde ha vetat att det inte gick att undanta personbilar från broavgiften. Det är, som sagt, bra att även utlandsregistrerade lastbilar kommer att få betala bro- och trängselavgifter. Det blir rättvist. Frågan är när regeringen tycker att det är dags att införa att även utländska åkare ska betala för det stora slitage som deras lastbilar orsakar på hela det svenska vägnätet. och andra partier i oppositionen tycker att det är rättvist att införa en kilometerskatt för tunga lastbilar, en lastbilsskatt. Det är också ett sätt att komma åt det ökade antalet olagliga, billiga lastbilstransporterna, som vi pratade om här tidigare. Dessa utländska åkare bryter också mot bland annat cabotagereglerna. Det har hänvisats till en artikel i som även jag har läst. Där tar man upp det här problemet. I artikeln, som publicerades , säger , kommunikationsdirektör på , att en anledning till att man behöver sparka 600 anställda och sälja 120 lok är att man inte klarar av att möta konkurrensen från de utländska åkerier som kör olagligt i och tar allt fler marknadsandelar. Att regeringen är så passiv inför alla överträdelser är skrämmande. Dagens situation är allvarlig av flera skäl. Det är allvarligt för den svenska åkerinäringen, för klimateffektivare transporter, för trafiksäkerheten samt för arbetsmiljön och sociala rättigheter. Att järnvägen tappar marknadsandelar är mycket allvarligt av klimatskäl. Det är säkert något som oroar de ledamöter i trafikutskottet som tror på klimatförändringarna och som också tror på vårt ansvar och vår möjlighet att hejda dem. Att införa en rättvis och klimatsmart lastbilsskatt är en sådan viktig möjlighet. Jag vill avsluta med att säga att det känns väldigt bra att vi i och med att vi tillstyrker förslagen i betänkandet har tagit ett steg för att få en lastbilsskatt på plats. 128 (FP): Jag yrkar bifall till förslagen i betänkandet och avslag på reservationen från . Det är lite tråkigt att den från som står för reservationen inte är här . Men det förs ändå en debatt om vem som ska ta åt sig mest av äran för att detta nu är på plats, och det kan vara en nog så intressant debatt. Jag ska inte ta åt mig den äran, men jag vill ändå uttrycka min uppskattning över att vi med stor enighet säger ja till förslaget om infrastrukturavgifter på väg. Därmed införs också EU:s Eurovinjettdirektiv, som är det som styr avgifterna. Det låg faktiskt EU-böter i potten när vi diskuterade den här frågan, det ska vi inte heller glömma. Det här var ingenting som vi själva kunde välja. Skulle vi ta ut avgifter måste vi tillämpa Eurovinjettdirektivet. Det säger inte att vi måste ha avgifter, men det anger hur vi ska ta ut avgifter. Men är vi där, även om vi har tagit en liten omväg, men det överlåter jag till historien. I sak handlar det här om att få ett regelverk på plats, men det som har hamnat i fokus är de avtal som har slutits mellan och kommunerna om avgiftsuttaget på de nya broarna. En grundförutsättning för att dessa broar byggdes precis när de byggdes var att de skulle avgiftsfinansieras. Det skulle tas upp lån, och lånen skulle finansieras genom avgifter. Det var utgångspunkten. Vi från har grundinställningen att för att kunna höja investeringstakten ska flera nya projekt kunna avgiftsfinansieras. Så i princip tycker vi att det är rätt att man gör på det här sättet. Det är naturligtvis väldigt olyckligt att dessa avtal bygger på oklara förutsättningar. De uppfyller inte de krav som fanns i Eurovinjettdirektivet. Det är ändå positivt att de berörda kommunerna samt regeringen och har löst denna fråga på ett konstruktivt sätt. Man har lyckats komma fram till en lösning som alla parter tycker är acceptabel. Även SKL har nämnts här och i många andra debatter med en viss skadeglädje, kan man säga. SKL:s ordförande , M, har uttryckt att han i det läget inte kunde rekommendera sina medlemmar att ingå avtal med staten. Jag tycker ändå att det är viktigt att läsa SKL:s remissvar till propositionen ordentligt. I första punkten sägs det att SKL är i grunden positivt till medfinansiering. Men det måste ske med hållbara avtal, vilket naturligtvis är självklart. Men är vi på väg att få ett tydligt regelverk på plats, så då borde vi ha betydligt bättre förutsättningar för att se till att det här inte ska hända igen. Detta visar med all tydlighet hur nödvändigt det är att vi bifaller det liggande förslaget. Att det finns en stor vilja till medfinansiering kan vi se på många ställen. Vi har till exempel väg E20 genom , som bland andra känner till, där kommuner, region och även näringsliv vill vara med och medfinansiera. Det är inte för att de ska gå före i någon kö eller så utan för att de vill ha en bättre produkt. De vill alltså vara med och medfinansiera för att få en motorväg. Då är vi tillbaka i detta när vi diskuterar medfinansiering i ett annat sammanhang. Detta är för att skapa mervärden för den regionen. Och fungerar det precis så som vi har tänkt att det ska göra. När det gäller att ta ut avgifter för utländska fordon tror jag att vi i alla partier har varit väldigt angelägna om att lösa den frågan. Vem som har varit mest påtryckare i frågan kan vi också diskutera. är det i alla fall tydligt att vi har fått ett datum, , och det är mycket bra. Det har inte varit så mycket diskussion kring trängselavgifterna i , men i har avgifter för utländska fordon varit en väldigt stor fråga. Det är naturligtvis en rättvisefråga och en anständighetsfråga att alla betalar. Vi tycker från sida att det är mycket bra att vi nu har detta datum på plats. Hur mycket pengar det ger kan vi inte säga, men det har egentligen inte så mycket med det att göra. Det har mest att göra med att alla ska vara med och betala. I skenet av detta – nu finns det ingen sverigedemokrat här, men någon kanske kan förmedla budskapet – är det inte alldeles lätt utan direkt svårt att förstå vart vill komma med sin reservation. Man kan tyda den så att de vill ha avgifter på utländska fordon. Ja, det vill vi alla. Men de säger nej till det regelverk som är en förutsättning för att ta betalt av utländska fordon, och då börjar man bli lite fundersam. Denna reservation är nog så nära ett moment 22 som man kan komma. 129 (S): Jag tänker uppehålla mig en del kring trängselskatten som sådan, men först vill jag bara göra ett konstaterande. I grunden handlar denna debatt om tre olika överenskommelser som regeringen har gjort – med , , med flera – kring hur det västsvenska paketet ska finansieras med trängselskatt och att det också ska omfatta utländska fordon, som fattade beslut om . De andra avtalen, med och kommun, är också överenskommelser som har gjorts. poängterade tidigare mycket riktigt hur det gick till. Det intressanta med alla dessa tre överenskommelser är att regeringen har gjort överenskommelser med kommuner som i bred enighet har ställt upp på det här. Det har varit stora majoriteter i kommunerna. Därför är det följdriktigt att minoritetsregeringen nu accepterar det som utskottet har drivit, som ordföranden i utskottet, , har hanterat mycket skickligt. börjar ni attackera väldigt mycket. Det är i och för sig intressant. Men i nio av tio fall stöder ju minoritetsregeringen sig på för att få igenom sina propositioner. lyckades inte det , och då hamnade man i ett förhandlingsläge som gjorde att Socialdemokraterna med flera kunde delta i diskussioner om hur vi skulle lösa dessa frågor. När det handlar om trängselskatten vill jag gärna säga att den har varit ett lidandes historia i , där regeringen inte har gjort någonting under . Man tillsatte en utredning först – väl medveten om att för att trängselskatten skulle verkställas måste man ha tagit fram en lagrådsremiss, ett förslag till lag, och dessutom arbetat in det i budgeten 2012 för att trängselskatt för utländska fordon skulle börja gälla , när trängselskatten infördes. Detta har finansministern avstått från att informera om i de tre olika interpellationsdebatter som jag har haft med honom i denna fråga . Jag tycker att det var ganska intressant när vi kom in i ett läge där vi äntligen fick diskutera: Vad är det nu som måste ske? Det finns tydligt redogjort för det i betänkandet från trafikutskottet. På s. 15 står det väldigt tydligt vad som måste ske. Det var precis den tydligheten som inte fanns innan majoriteten i utskottet bordlade propositionen. Det var först därefter vi fick fram tydligheten: Vad är det för åtgärder som måste vidtas för att det ska verkställas? Det är viktigt att ha den historieskrivningen med sig för framtiden. Man kan vara minoritetsregering, men man måste lyssna på oss i oppositionen när vi har rätt. Det har regeringen faktiskt gjort. Jag har under de samtal som vi har haft med ministern i fråga upplevt att hon har förstått detta väldigt tydligt, och det tycker jag är oerhört positivt. Därför är också skrivelsen från departementet i den här frågan väldigt tydlig. Dessutom har man nu också fått en överenskommelse med och som innebär att det ska vara trängselavgift som avgifter införs för de övriga fordonen som är svenskregistrerade. Det är tydligt och klart. Det var det inte heller från början, men har det blivit det. och har fått rätt. Vi har äntligen fått besked om trängselskattens införande i . Tyvärr kan man då säga att de som har förlorat på denna väntan, vilket blir , är åkerinäringen i och de som vill argumentera för trängselskatten i den folkomröstning som ska bli i . Att den inte har införts tidigare är ett problem i den debatten, och ni har gemensamt medverkat till att skapa en sådan osäkerhet. Men vi är glada för det beslut som , förhoppningsvis , kan ta i denna fråga. 130 (M) replik: Jag vill bara påpeka en sak när det gäller trängselskatt för utländska fordon. Jag är medveten om att tyckte att vi skulle införa det i princip omgående. fick tydlig information om att bakgrunden var att en myndighet, Transportstyrelsen, hade tagit tillbaka de tankar som de hade på grund av tekniska komplikationer. Det innebar att de inte kunde lägga fram det förslaget, och då kom vi fram till en annan tidpunkt. Jag tror att egentligen hade respekt för det. Vi hade naturligtvis också respekt för det. Man var tvungen att finna ett förslag som var möjligt att ha som grund. Efter det – och var med på de diskussionerna – kunde vi se till att det blev möjligt när vi fick de nya tankarna. Anledningen var praktisk hantering. Det var det som gjorde att vi var tvungna att sätta det datumet. Jag vill också vara tydlig med att det står . Det råder ingen tvekan om att det västsvenska paketet är beroende av trängselskatterna. Det står både och jag bakom, så min förhoppning är att det införs . 131 (S) replik: Javisst, det hoppas jag också. Men jag antar att ändå tycker att det väl var ganska fel av regeringen att inte tillsätta den här utredningen förrän , alltså 13 månader efter att hade fattat beslut, och egentligen efter att man hade gjort överenskommelsen i . Denna fördröjning har gjort att hela frågan har blivit fördröjd. Det var därför jag tyckte att det var viktigt att poängtera det i talarstolen. Det är bakgrunden till att vi hamnat i den situation vi är i . Det handlar om att Transportstyrelsen måste skriva avtal med övriga länder i om tillgång till bilregistret för att man ska kunna ta ut avgiften. Detta borde inte dra ut så väldigt . Vi hade tidigare en statsminister i som talade om långbänk. Jag vill nog påstå att det här verkligen är en långbänk. Konsekvensen är det jag nämnde tidigare, att vi har hamnat i ett läge där vi inte har kunnat ta ut avgiften under två hela kalenderår. Det måste väl ändå tycka är bekymmersamt, både för åkerinäringen och för oss som vill att trängselskatten ska fortsätta finnas efter valet . När vi insåg att detta inte var förberett fick vi såklart ta skeden i vacker hand och acceptera läget som det var. Jag är därför glad att det nu är tydligt påtalat i betänkandet, som egentligen är en avskrift av den skrivelse som departementet skickade till trafikutskottet om hur beslutet ska tas i rätt ordning. Som sagt, det är tråkigt att det blev en sådan fördröjning i frågan. Men vi i Socialdemokraterna är ju pragmatiker, så vi accepterar faktum. 132 (M) replik: Att det är försening på införandet av trängelskatt kan vi vara överens om är felaktigt. Oavsett när det drar i gång är det en process som ska göras. Vi har ett intensivt arbete framför oss, vilket är klart medveten om. Det är många länder som vi måste skriva separata avtal med i och med att det inte finns någon EU-gemensam syn på detta. Det jobbet måste sättas i verket. Och som sagt var, de tekniska komplikationer som fanns i systemet har också bidragit till att det blir förseningar. är vi där vi är. Vi kommer att införa trängselavgifter för utländska fordon, och vi kommer att kunna ha avgifter också på våra broar, vilket är mycket bra. Det är upp till och mig själv att i den folkomröstningsdebatt som kommer att hållas i vara tydliga med att detta är en del av den finansieringslösning som ligger till grund för Västsvenska paketet. Det kan vi alltså diskutera tillsammans. 133 (S) replik: Det är helt riktigt; vi är överens om att det tar tid att skriva dessa avtal med övriga länder i . Det är därför jag återigen säger att det hade varit bra om det gjorts . Då hade vi sluppit den här fördröjningen. Jag tror också att kan vara överens med mig om att det är bra att vi nu får in detta gemensamt, också när det gäller avgifterna för och . De kommer att ha det tydliga beskedet att där gäller det för både svenska och utländska fordon . Det skapar en ökad rättvisa – precis den rättvisa som vi också vill åstadkomma med trängselavgifter i och i . 134 (S): Jag känner mig nöjd med att man har kommit så här långt i frågan om avgifter på väg, som har varit en rysare. Jag är själv Motalabo. Jag var kommunstyrelsens ordförande och jobbade mycket med vår bro över . planlade dåvarande stadsfullmäktige i kommun ett reservat för att anlägga en bro över . har planen varit framme vid olika tillfällen. Den var framme 2003; då kom det så kallade Trollhättepaketet som gjorde att bron rycktes undan. har trafikvolymen ökat på den gamla genomfarten genom stadskärnan, vilket har gjort att den här förbindelsen har varit väldigt angelägen. träffade dåvarande kommunfullmäktige i helt enigt – samtliga politiska partier stod bakom – en överenskommelse med staten i form av dåvarande . I förhandlingar med dåvarande statssekreteraren vid , som deltog i de förhandlingarna, tecknade man ett avtal med staten om medfinansiering under förutsättning att det blev vägavgifter på bron. Sedermera visade det sig att de från och regeringen som skötte förhandlingarna i den här delen inte hade ordentligt på fötterna. De kom tillbaka med beskedet att det här inte kunde genomföras på grund av EU-lagstiftningen. Naturligtvis skapade det oro och turbulens i allra högsta grad hos alla politiska partier i . Men man hade en ansvarsfull opposition i trafikutskottet som såg till att man kom på rätt köl igen i frågan. Däremellan har det varit en hel del annan turbulens. Jag hade själv förmånen att träffa företrädarna från , från kommun naturligtvis och från när de var här och uppvaktade utskottet i frågan. De var frustrerade när de kom till mötet men kände sig efteråt ganska lättade över att utskottet hade lyssnat på argumentationen som de förde fram. Det handlade mycket om frågan om man kan lita på staten som avtalspart. Precis som förtjänstfullt sade bygger mycket av den kommande åtgärdsplaneringen på en stor del medfinansiering med kommunala medel. Det är medel som man har avstått i kommunerna och som kanske hade kunnat gå till andra angelägna åtgärder men som kommunsektorn ändå ser som värdefulla och viktiga för att lösa infrastrukturfrågorna. Jag tycker för min egen del att det känns bra att man har kommit fram till en lösning med både och kommuner. Det känns som sagt angeläget att det här nu går i hamn. Men jag hoppas också att regeringen inför de få månader som är kvar av den här perioden har lärt sig någonting av det här. Det gäller att man har ordentligt på fötterna, att man för dialog och att man har kontakt på ett helt annat sätt än vad man har haft med de båda kommunerna i det här ärendet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i propositionen. 135 (M) replik: Ja, bron i är en långdragen historia. Jag tror att korridoren för att få den till stånd gjordes 1942. var kommunalråd 1996–2006 under socialdemokratisk regering. Det hände ingenting. Vi kan väl ändå vara överens om att även om det har varit diskussioner om avtalet och formaliteter i avtalet kan vi tacka alliansregeringen för att det har kommit till stånd en bro som ni har kämpat för i . Tyvärr fick inte möjlighet att signera kontraktet, men det är väl ändå bra att det kom till stånd? 136 (S) replik: Vi kanske ska hålla debattnivån på en lite högre nivå i fråga om vem som har gjort vad och inte. Jag vet inte hur pass insatt är i frågan i . Jag är oerhört kunnig i den frågan och har varit med och slitit för den. Det har vi oftast gjort över de politiska gränserna i . Så var det även nu när finansieringen togs fram. Frågan har varit uppe vid olika tillfällen. Den var med i Trollhättepaketet. Det var flera åtgärder som försvann i samband med det. Det är historia numera – nu är bron på plats. Det jag vill belysa med mitt inlägg är vikten av att kunna lita på staten som avtalspart. När dåvarande kommunalrådet , , undertecknade avtalet var naturligtvis hennes förutsättning att man skulle kunna lita på staten i dess del i avtalet. Sedan visade det sig att man inte kunde göra det. Staten hade inte ordentligt på fötterna. Den hade tecknat ett avtal som inte stämde överens med . Därför tycker jag att det känns angeläget att få tydliggöra att om man inte hade agerat från trafikutskottet hade lagstiftningen gått igenom. Det hade blivit en fråga att hantera mellan kommunerna, som säkerligen inte skulle ha haft så mycket att sätta emot i förhandlingarna. Det känns angeläget att man har kommit till skott, och det tycker jag känns bra. Jag är oerhört nöjd med att förslaget har kommit igenom och att det nu är genomförbart. 137 (M) replik: Regeringen tar sitt ansvar, och regeringen har alltid haft ambitionen att få en bra lösning, oavsett hur trafikutskottet har agerat. Det kan jag garantera. tycker att jag raljerar med historieskrivningen, men det är ändå bara att konstatera att det var under alliansregeringen som detta blev möjligt. Det är en kamp som har varit i politisk enighet, som sägs här. Jag kan ge ett vitsord tillbaka om den kreativitet och det gemensamma intresse som man har haft i och kommit fram till en gemensam överenskommelse med ett socialdemokratiskt kommunalråd . Det ska de ha all eloge för i . Det skulle ju ha kunnat vara en vilja att fortsätta ha en konflikt. Men detta ansvar tog man från och regeringens sida, och det är värt att poängtera, tycker jag. 138 (S) replik: Visst tog sitt ansvar. Det hade man nog gjort i den här delen också. Bakgrunden var som jag sade att det var borgerligt styre när avtalet tecknades. Naturligtvis kunde det vara tekniskt möjligt att föra en diskussion om politik. Vi valde dock att inte göra det i . Vi valde att se till helheten och till att få en så bra lösning som möjligt, vilket jag tycker känns bra. Det här är en lösning som jag som lokalpolitiker kan försvara hemma i allra högsta grad, och naturligtvis även som rikspolitiker och riksdagsledamot med ansvar för dessa frågor. Vi har valt att inte göra partipolitik av den här frågan. Vi tycker inte att vi har så mycket att tjäna på det. Det här gagnar Motalaborna på bästa sätt, och jag hoppas att det blir så. 139 (S): Jag hade inte tänkt gå upp i den här debatten, men när använder debatt till att inte bara en utan två gånger felcitera den interpellationsdebatt om tydligare cabotageregler jag hade med infrastrukturministern vill jag ändå ta tillfället att berätta för kammaren vad ministern sade. Den debatten finns på hemsida som protokoll och som webb-tv. Även om inte var här i kammaren och lyssnade på debatten hade han kunnat utnyttja sin möjlighet att läsa den innan han citerade den. Jag ska citera vad ministern sade i debatten: Till skillnad från några andra medlemsländer är () positivt till en helt öppen inre marknad, även för vägtransporter. En helt öppen inre marknad för vägtransporter betyder ju att de 3 000, 4 000, 5 000 eller 6 000 illegala transporter som görs under manteln av cabotage i ett slag blir lagliga. Regeringen stöder den linje som har lagt fram, med en helt öppen inre marknad, där det som är illegal inrikestrafik blir laglig transport. Detta blir också svaret på den andra frågan: Varför skrev ministern inte på det brev som sju kolleger hade skrivit? säger att det var för att hon inte fick frågan. Det stämmer, men i debatten, som finns på hemsida, förklarar ministern också varför hon inte fick frågan. Hon står nämligen för en rakt motsatt politik. Hon vill inte ha striktare regler för cabotage. Hon vill avskaffa reglerna för cabotage och ha en helt öppen inre marknad för vägtransporter, där de olagliga transporterna blir lagliga, och där social dumpning och utslagning blir allmänt förekommande. (Applåder) I detta anförande instämde (S). 140 (M): Som riksdagsledamot från vill även jag gärna framföra några kommentarer med anledning av den här debatten om det rättsliga ramverket för infrastrukturavgifter. Låt mig slå fast att det är mycket glädjande att bron över äntligen är byggd och invigd. Det är något som Motalaborna och många andra har väntat på . Bron har redan minskat den tunga trafiken genom , till gagn för både miljön och trafiksäkerheten, och den är dessutom ett landmärke som bidrar till att skapa en positiv bild av staden. Det är också mycket glädjande att det nu har nåtts en uppgörelse mellan staten och kommun när det gäller avgiftsnivåerna och kommunens medfinansiering. Det avtal som ingicks 2009 mellan kommunen och dåvarande var tyvärr delvis inte förenligt med , men tack vare ett aktivt och konstruktivt agerande från båda parter, inklusive och infrastrukturministern, har en ny överenskommelse ingåtts. Uppgörelsen tillgodoser kommunens intresse av rimliga avgiftsnivåer och sänkt medfinansiering, som kan genomföra beslut att den lånefinansierade delen av projektet ska bekostas med broavgifter. Utifrån den inblick jag har haft i processen har det varit tydligt att och haft inriktningen att nå en ny överenskommelse med kommun. Jag har haft kontakter under hand med företrädare för departementet , inklusive statsrådet, och det har varit helt tydligt att alla har haft uppfattningen att staten inte ensidigt har kunnat diktera villkoren för det som regleras i den tidigare överenskommelsen mellan staten och kommun. Det är ett avtal mellan två parter, och det ska upprätthållas tills en ny överenskommelse har ingåtts. Det har varit både statens och kommunens ingång. har man nått en lösning. Det är mycket bra. Jag tror att det för historieskrivningens skull är viktigt att slå fast just detta: har haft inriktningen att nå en ny överenskommelse och har inte haft för avsikt att diktera för kommun något som har reglerats i det gamla avtalet, för det har man inte rättsliga möjligheter att göra. Det är också viktigt att slå fast att det faktum att delvis skulle finansieras av avgifter var en väsentlig förutsättning för att projektet skulle bli av. Det framgår av beslut från –2010, och även ett enigt kommunfullmäktige i har ställt sig bakom den inriktningen. Det gjorde man .