prot · H10958 · 2014-01-22 00:00:00 — För att förstå vad som har hänt måste man också förstå hur regeringen ser på statliga företag. Den borgerliga regeringens uttalade målsättning i skrivelsen är nämligen att staten inte ska äga bolag. De sköts bäst av privata ägare, och statliga bolag ska inte agera på en konkurrensutsatt marknad. Det är den uttalade målsättningen. står det i skrivelsen att försäljning av statlig egendom är en bisyssla. Huvudsysslan är att utveckla, förvalta och skapa värde. Hur har regeringen då skött sin bisyssla med tanke på den kritik som man har riktat mot riskkapitalbolag? Regeringen har mörkat kopplingen till skatteparadis när det gäller det statliga bolaget som såldes alldeles . Arbetslivsresurs har arbetat med att hjälpa arbetslösa att hitta nya jobb. Det bolaget såldes till ett norskt riskkapitalbolag. Två av de nya ägarna i det nybildade bolaget har sina säten i , som är en kanton och ett skatteparadis i . När regeringen sålde ut delar av avslöjades det att köparen till hälften finansierade köpet med lån från själv. Dessutom hade de två ägarna sina aktier i ett bolag med säte i skatteparadiset . avslöjade SVT att staten subventionerade de riskkapitalbolag som regeringen just sålt delar av apoteken till – riskkapitalbolag som kontrollerade apotekskedjorna via bolag i skatteparadis, bland annat i . Det är inte nog med att regeringen har sålt folkets egendom till underpris. Staten betalar också för att bli av med svenska folkets egendom, till bolag som inte betalar skatt i . Så ser det ut. Listan kan göras längre. har dessa privatiseringar skett långt under marknadspris, och ofta har det inneburit att samhällsnyttiga funktioner slagits sönder – detta i kombination med att utförsäljningarna är mer eller mindre oåterkalleliga gör det hela så allvarligt. För när offentlig egendomen väl har sålts ut är det mycket svårt att köpa tillbaka den. Det kan vara svårt att ändra på felaktiga beslut, men det går. Utförsäljningspolitiken är dock i en klass för sig när det gäller svårigheten att ångra ett beslut. En lag som inte fungerar kan ändras, och en skatt kan höjas eller sänkas beroende på hur den politiska majoriteten ser ut efter ett val. En verksamhet som en gång har sålts är däremot mycket svår att köpa tillbaka; det gäller framför allt när den har sålts till underpris. Grundlagens skydd av privat egendom ger här köparen en stark rätt att behålla det som har köpts. Avslutningsvis: anser att den gemensamma äganderätten behöver förstärkas. Vi vill därför införa ett grundlagsskydd för det som ägs gemensamt på , landstingskommunal och statlig nivå. Vi har föreslagit att det för beslut om att sälja ut gemensamt ägd egendom ska krävas tre femtedelars majoritet, alternativt två likalydande beslut med mellanliggande val. På det sättet har väljarna möjlighet att avgöra vilken regering man vill ha. Detta, herr talman, borde regeringen ta till sig och genomföra. 5 (M): Vi debatterar här och betänkande 7 Statliga bolag. De statliga bolagen representerar ett betydande företagsägande i . I den statliga bolagsportföljen finns 52 hel- eller delägda statliga bolag. Det rör sig om stora värden, och sammantaget är bolagen en av största arbetsgivare med ca 175 000 personer anställda. Och ytterst ägs bolagen av det svenska folket till ett värde av strax under 600 miljarder. Staten har ett stort ansvar för att vara en aktiv och professionell ägare, precis som nämnts här tidigare. Det övergripande målet för regeringen är att bolagen ska skapa värde och att de bolag som har ett särskilt ansvar för beslutade samhällsuppdrag ska utföra dem väl. har nya steg tagits för att förstärka hållbarhet som en viktig angelägenhet. Regeringen lyfte då in frågan i bolagsstyrningen genom att ge styrelserna uppdraget att utarbeta strategiska hållbarhetsmål. Fokus på hållbara affärer i det statliga ägandet såväl som i det privata näringslivet bidrar till att förbättra långsiktiga konkurrenskraft internationellt. De stämmovalda styrelseledamöterna, mätt , var kvinnor och män i de statligt ägda bolagen. För de helägda statliga bolagen var andelen kvinnor , att jämföra med börsens . Andelen kvinnor som styrelseordförande i den statliga bolagsportföljen har ökat från 2013, jämfört bland börsbolagen. Det finns också uttalat att bolagens ledningar ska ha ersättningsnivåer som är rimliga i förhållande till andra jämförbara bolag. Samtliga bolag arbetar utifrån relevanta ekonomiska mål. Målen används för att utvärdera bolagens lönsamhet och är ett viktigt underlag för dialog mellan ägare och bolag, och de är därför en central del i en aktiv styrning. I detta sammanhang vill jag poängtera vikten av att ägarrollen och bolagets egen styrning hålls isär, detta med anledning av att det i debatten emellanåt framkommer åsikter om att politiken ska in och röra i bolagens arbete med långa fingrar, vilket inte är en acceptabel tanke. En sådan farhåga kan nämnas i samband med det krav som Socialdemokraterna, och ställer med anledning av att de vill se en oberoende expertgranskning av Nuonaffären trots att ett sådant ärende redan ligger på bord. För mig är det en mycket märklig ordning. kommer att beakta aspekter som finns kring genomförandet av affären. Vad är det då en oberoende expertgrupp skulle granska? Inte är det väl politiken en gång till? Det skulle i så fall innebära att man överprövar KU-granskningen. Är det vad man vill, eller vill man pröva den affärsmässiga delen? I så fall ger man sig ut på ett gungfly där man med långa fingrar är inne och rör i bolagens verksamhet, vilket jag inte anser att man ska befatta sig med. När man ser på affären som gjorde genom köpet av Nuon ska den ses i en omvärld med en växande efterfrågan på el. blev det en ekonomisk recession, och den ökande kapaciteten av förnybar energi förändrade drastiskt elmarknaden. Jag vill påminna om att det är värt att notera att före köp av Nuon hade det stora tyska energiföretaget köpt holländska , ett företag ungefär lika stort som Nuon, för ungefär lika mycket pengar. I sitt senaste bokslut skrev RWE ned sina holländska produktionstillgångar med , eller . , liksom övriga energibolag i , lider av och har lidit av en betydligt längre lågkonjunktur än man kunde förutse från början, med låga energipriser och låg efterfrågan på el. är inte ett särfall utan tvärtom ett av alla energibolag som resonerade på samma sätt på den marknad de såg där och då. Effekterna av lågkonjunkturen drabbar alla energibolag i . Det är beklagligt, men att skulle sticka ut på något sätt stämmer inte. Socialdemokraterna, och påstår i sin reservation att möjligheter att klara sina huvuduppgifter är hotade på grund av Nuonaffären. Det är ett direkt felaktigt påstående. levererar året om el, gas och värme till miljontals kunder. underhållsinvesterar i samtliga sina anläggningar för att kunna hålla så hög prestanda som möjligt och är känt för hög leveranssäkerhet. I är till exempel avbrottsfrekvensen för elnäten låg, och leveranssäkerheten är . Det påstås från att investeringar i förnybar energi är mycket små – ännu ett påstående som inte är sant. ska vara ett av de företag som leder utvecklingen mot förnybar energiproduktion. av tillväxtinvesteringarna 2014–2018 planerar de att satsa i förnybart, eller 11 av om man så vill. Jag vill be er som följer debatten observera att man måste skilja på tillväxtinvesteringar, det vill säga nyinvesteringar, och investeringar i underhåll och utveckling. i debatten låter det som att man kan sluta med investeringar i underhåll. Det vore naturligtvis väldigt oansvarigt att sluta underhålla befintliga kraftverk. Det som sägs från Socialdemokraterna, och vad gäller hållbarhet blir mycket märkligt i kontexten av historia. Vad gäller miljömålen kan jag konstatera att , då Socialdemokraterna ledde landet, gick från koldioxidutsläpp , vilket var mer än hela utsläpp totalt. Detta håller nu på att vända, och man arbetar aktivt med att sänka från , som är målet till 2020. Statsministern nämnde det också i partiledardebatten, där han poängterade de historiska fakta vi har att leva med efter de CO2-utsläpp som byggdes upp – då satt i tillsammans med Socialdemokraterna. I den dåvarande politiska staben satt miljöpartisten på . Det var som köpte på sig kolkraften och utsläppen ökade. ägande måste ses utifrån beslut som togs där och då. Det som händer är en konsekvens av det. Mycket märkligt är det också att det saknas promemorior och dokument från affärer gjorda 2000–2006. Detta klargjorde finansmarknadsministern när en journalist bad att få ut dokument som visade vad det fanns för analyser, regeringsunderlag, promemorior, samordningsdiskussioner och dialoger mellan bolaget och den socialdemokratiska regeringen –2006. På departementet kunde man inte hitta några underlag – ingenting. Vem bestämde och vem samordnade när gick från till utsläpp ? Dessa tillgångar är nu en del av och en komplex utmaning som bolaget måste handskas med. investeringar kräver en långsiktig omställning för att undvika omfattande kapitalförstöring. Staten väntas även i fortsättningen vara en stor bolagsägare, även om regeringen som princip anser att staten inte ska äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens. Men som nämnts tidigare finns i den statliga bolagsportföljen bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag som är svåra att klara på annat sätt än i statlig ägo. Det finns också andra motiv till att staten kommer att ha ett fortsatt inflytande i vissa bolag, exempelvis om en försäljning försämrar konkurrensen. gör nu en viktig översyn av de ekonomiska målen i samtliga 36 bolag inom departementets bolagsförvaltning. Processen ska säkerställa värdeskapandet i bolagsportföljen. Man etablerar en process där man löpande ser över de ekonomiska målen så att de är relevanta för bolagets utmaningar, marknad och verksamhet. Detta är bra och tydligt från ägaren. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda M) samt (C). 6 (V) replik: Jag får tacka för anförandet. Jag hade väl inte förväntat mig något annat än att få höra ett försvarstal från henne när det gäller regeringens handhavande av statliga företag. Ett av de mål som regeringen har är att jämställdheten ska öka i de statliga bolagen. refererar till regeringens skrivelse om statliga företag och påstår att andelen kvinnliga ordförande har ökat från 2012. Så står det faktiskt i skrivelsen. Men om man går in och läser i skrivelsen och tittar riktigt noga på vad som har hänt blir bilden en helt annan. var andelen kvinnliga ordförande , och 2011 var den för att sedan sjunka till . Så ser sanningen ut. Det är givetvis ett misslyckande från regeringens sida, vilket jag tycker att har anledning att tillstå. Det här är inte bra. Andelen kvinnliga ordförande har minskat och inte ökat , som regeringen påstår. 7 (M) replik: Ja, det ser olika ut, , och det går upp och ned mellan åren. Men i den långa processen ökar andelen, och det är det som är det viktiga i det hela. Visst är 37 mindre än 39, och det är alltid positivt att det går uppåt. Det gäller att arbeta på. Jag nämnde inte , utan jag sade 2013. Å andra sidan sade att det fanns 54 bolag, men det finns 52. Någonstans där ligger siffrorna. måste tillstå att det har gått framåt en hel del på den fronten för kvinnor även om det finns mycket mer att göra. nämnde Teliaaffären i sitt anförande och påstod att man inte hade gjort någonting speciellt där. Det är inte sant. Finansmarknadsminister har varit tydlig vad gäller bolagets inriktning och bedömning. var det nödvändigt att tillsätta en översyn av styrelsen. Man har förändrat sammansättningen av och talat om vad riktlinjerna handlar om och om de mänskliga rättigheterna som var inne på. Jag tittade på en interpellationsdebatt från där , efter att hade redogjort för vad som hänt i , sade att det var väldigt bra. Han såg det också som en kursändring att inte kunde hänvisa till att man följde lagstiftningen i respektive land för att på så sätt försvara sitt agerande. avslutade den interpellationen med att säga att han var nöjd med svaret, så jag undrar: Är nöjd, eller är han inte nöjd? 8 (V) replik: För att återgå till jämställdhetspolitiken är det ju så att andelen kvinnor i bolag har minskat. Det är ett trendbrott. Från att ha ökat har andelen faktiskt minskat till . Då måste ju regeringen, om man menar allvar, se till att det blir en förbättring inom det området. Jag sade att det var 54 statliga bolag, vilket står i regeringens skrivelse. Det är den jag hänvisar till. Det har skett förändringar efter det – jag är medveten om att man har sålt ut Nordea, vilket har minskat antalet. När det gäller har det ju efter den interpellationsdebatten framkommit nya affärer där har problem rent ekonomiskt med vad som händer i en av de här staterna och står inför gigantiska nedskrivningar. Jag tycker att de åtgärder som har vidtagit när det gäller Sonera är bra. Men jag menar, vilket jag sade i den interpellationsdebatten, att om Sonera ska lyckas med att återupprätta sitt varumärke måste man gå till botten med detta. Man får inte en chans till, utan allting måste vändas på. var överens med mig om att det här är sista chansen för Sonera att klara ut den affären. Men vi vet också att Sonera finns kvar i åtskilliga delar av de forna där det demokratiska underskottet är allvarligt och som mer och mer liknar rena diktaturer. Därför är det allvarligt. Men – och jag återkommer till det – trenden när det gäller jämställdhet går åt fel håll. 9 (M) replik: Jag börjar med det här med . Det finns ingen annan syn från vår sida än att man ska gå till botten med det, precis som och är helt överens om. När man verkar i sådana här länder är det ju så att myntets baksida när det gäller demokrati är att verksamheten kommer i fel händer. Det är självklart att man ska se till att det inte sker. Komplexa mobiltelefonnät och annat gör att människor får tillgång till världen, men det är fruktansvärt när de tas i beslag av andra. Vi i näringsutskottet ska besöka , och då får vi följa upp det här. Det är självklart att vi alla har samma intresse av det och av att göra gott för världen i den meningen. När det handlar om trenden för kvinnor i bolag jämförde jag med 2008. Då var det kvinnor, medan det var 2013. Däremellan har det varit . Men självklart är det en trend som ska gå uppåt. Vi ska ju inte nedåt, så vi är helt överens om att det här ett förbättringsarbete. 10 (S) replik: Jag ska börja med något jag själv har sagt: När staten äger något är alla medborgare delägare. Vi som riksdagsledamöter har ett ansvar att representera dessa ägare för att ägandet ska vara så bra som möjligt. När det gäller de statliga bolagen uppstår då ett problem. Det finns nämligen olika åsikter bland oss ägarrepresentanter om vi ska äga verksamheter och bolag. Det finns skilda åsikter om vad som ska utföras av de bolagen och verksamheterna och om hur det ska se ut. I sitt anförande uttryckte , företrädare för , att politiken inte ska lägga sina långa fingrar i företagens verksamheter. Skillnaderna kan inte bli tydligare än så. Men jag undrar: Vilka ägare – som vi alltså är med och företräder – har inte synpunkter på vad deras företag ska göra? Är inte själva syftet med att regeringen utser en verkställande ledning och en styrelse att de personerna ska utföra det som ägaren tycker att bolaget ska göra? Jag undrar hur det kommer sig att har ståndpunkten att vi från den politiska sidan – regeringen tillhör ju också den – inte ska lägga våra långa fingrar i verksamheten. 11 (M) replik: Det beror på vad lägger i den beskrivningen. För mig är det självklart att man om man äger bolag sätter upp policyer och riktlinjer som bolagen ska arbeta efter och berättar att man gör en stor genomgång av de ekonomiska målen. Man säger att man ska vara affärsmässig, och på andra områden ska man fylla en samhällsfunktion. Det är ramarna för det man arbetar med, och det är dem man leder och styr inom. Det jag talar om är att Socialdemokraterna säger att man ska in och röra i verksamheten. Man kan inte ena dagen gå in, säga att nu ska ni ha si och så mycket och skruva på den ratten och skruva på en annan ratt. Då är man inne och rör i det. Har ett bolag fått ett uppdrag att sköta någonting efter riktlinjer är det också de riktlinjerna man följer. Det är det som utvärderas; det är det som menas med det hela. Självklart har staten en viktig roll och ett ansvar. Man vill ha det ansvaret för de bolag man har. Ägarrollen och styrelserollen är det viktigt att skilja på. När jag ändå har ordet vill jag ställa frågor tillbaka till eftersom det finns ett påstående i era skrivningar till om att verksamhet är hotad när det gäller att klara huvuduppdraget. Jag skulle vilja veta hur ni kan påstå det. Jag skulle också vilja veta och tycka att det vore intressant att få höra hur Socialdemokraterna tänker sig att överpröva det här med KU:s utredning. Vill man göra det parallellt med en utomstående expertgrupp, eller vill man ta steget in, skruva på de här rattarna och ta den affärsmässiga delen? Är det vad säger, att nu ska politiken gå in och bestämma i bolagsaffärerna? Då undrar jag vem i det här landet som kommer att vilja ha sådana bolag när överprövar det hela. 12 (S) replik: Jag tror att vi har ett gott stöd från allmänheten, som är ägare till de här bolagen. Allmänheten tycker att vi som politiker ska agera i olika lägen. Det ska bli intressant att höra frågor och inlägg när vi ska möta . Ska hon inte vid det tillfället passa på att ställa frågor med utgångspunkt i den debatt som förs i samhället? Är det inte det som kommer att vara syftet med det besöket? Så har i alla fall jag tänkt agera vid det tillfället, och jag tror att hela näringsutskottet har det syftet. Men kanske tänker prata om någonting helt annat än det som den debatt som förs ute i samhället handlar om. Jag kan svara på åtminstone en av de här frågorna – det här är ju tidsbegränsat. När det gäller Nuon är vi oroliga. Vi tror inte att det som är gjort så här långt för att täcka upp de förluster som man har sett och ser framför sig inom när det gäller affären Nuon är det slutliga resultatet. Det innebär per automatik att bara den åtgärd som är vidtagen nu kommer att begränsa möjligheter att agera . Det ligger också i sakens natur. Jag kan avslutningsvis upplysa om att när det gäller jämförelser med var det ingen i den här församlingen som klagade under hela första årtiondet, , över de vinster som gjorde på köpet som man hade gjort. Värderingen av köpet överlämnar jag till dem som var bättre insatta i det hela än jag. Men man ska medveten om att var rena kassakon , också med hjälp av de investeringar som man hade gjort utanför . 13 (M) replik: Angående diskussionen med missförstår mig med vilje, känns det som. Det är min upplevelse av det hela. Det är självklart att man ställer frågor till , men de utgår från ägarperspektivet med mänskliga rättigheter. Det finns hållbarhetskriterier som man tittar på, och det är dem man ställer frågor om. Det handlar inte om att man, som med Nuonaffären, har överprövningar och expertgrupper och kollar affärsmässighet, utan det handlar om att ställa de här ägarkontrollfrågorna. Angående Nuon vill jag säga att man har ett uppdrag som är tydligt och transparent. Man har ett mål att leva upp till 2020, och man arbetar hårt med det. Man har som sagt gått från utsläpp. Jag blir faktiskt inte riktigt klok på diskussion om åren framöver med kolkraft. Det var alltså okej att göra stora vinster förr fastän man då hade kolkraft, men ska man inte ha några sådana utsläpp, och ändå har man satt i gång denna process? Det hela är väldigt rörigt, och det är svårt att förstå vad Socialdemokraterna egentligen vill. 14 (MP) replik: ställer frågan till Socialdemokraterna vad de egentligen vill. Jag tycker att det är mer intressant att höra vad och vill. Det är klart att man kan referera till beslut om expansion i . Men har koldioxidutsläppen från gått från , vilket är nästan dubbelt så mycket som släpper ut . Detta har skett . Har inte den borgerliga alliansregeringen något som helst ansvar för utvecklingen under de här tio åren? Lägger man hela ansvaret på dem som hade makten ? Vad vi i vill är uppenbart. Vi vill att lägger all energi på att bygga ett hållbart energisystem. Just nu bygger ut två helt nya kolkraftverk. Ligger det i den borgerliga regeringens intresse? Det är min fråga till . 15 (M) replik: Anledningen till att vi står där vi är , , är beslut som har tagits tidigare. Att man har gått från utsläpp beror på beslut som togs där och då. nämner att man nu har byggt kolkraftverk. Det var ju inte i går man började bygga dem. Det tar åtta att bygga ett kraftverk, och det beslutet togs då var en del av den socialdemokratiska regeringen. Jag vill ställa samma frågor som till Socialdemokraterna. Påståendet att det finns risk för att inte klarar sin huvuduppgift på grund av Nuon, var kommer det ifrån? Hur kan man påstå detta? Jag har ju läst upp för er att funkar och är fullt med på energimarknaden. Affären med Nuon blev inte den mest lyckade, men man hade inget annat besked, för marknaden talade sitt tydliga språk där och då. Alla gjorde likadant. Hur kan man påstå att inte klarar sin huvuduppgift? Hur kan det vara så att har ett förslag om att ska ha förnybar energi 2030 när säger att detta är fullt möjligt att göra här och ? Är det kanske i själva verket inte fullt så möjligt som ni påstår, ? 16 (MP) replik: Det är intressant att fortfarande uppehåller sig vid drygt beslut. Betyder det att alliansregeringen har varit handlingsförlamad och bunden av så gamla beslut utan att kunna ta några som helst initiativ till en förändring av inriktning? Svaret är ganska tydligt. Men jag lämnar detta, för jag vill beröra en annan fråga i det här replikskiftet också, nämligen jämställdheten. Vi är nog alla, över partigränserna, glada över att man har gjort stora förbättringar när det gäller jämställdheten i styrelserna, men det som inte nämns av de partier som sitter i regeringen är hur jämställdheten ser ut när det gäller ledningsgrupperna. Det tog jag specifikt upp i mitt anförande. Där är bilden inte alls lika positiv. När det gäller vd-poster i de statliga bolagen är besatta av kvinnor och besatta av män. Utvecklingen har stått stilla , även om den treårsstatistik som finns med i skrivelsen initialt visar på en förbättring. Vi kan inte vara nöjda med jämställda styrelser eller med att det är bättre än näringslivet i stort – vi eftersträvar jämställdhet, och det måste väl vara vårt ansvar att det också blir det i bolagsledningar och jobba hårdare för det? Ambitionerna är desamma, men resultaten har stannat upp. , vad gör regeringen för att också komma till rätta med bolagsledningarna när det gäller vd-posterna och ledningsgrupperna? 17 (M) replik: Låt mig börja med . Där har man byggt upp ett företag med kolkraft och har ökat från 0 till CO2-utsläpp, och det ska man ta tag i. Det är en väldigt komplex fråga med tanke på hur elmarknaden ser ut och var och hur man verkar. har ett uppdrag, och det får vara rimligt med hänsyn till vad som är möjligt att göra. Då har man sagt att man ska gå ned till och satt ett årtal för det, nämligen 2020. – detta har inte framkommit innan – är det ingen som vet vart Nuonaffären tar vägen . Vi vet inte alls om det kommer att visa sig vara en affär i rätt riktning, men just nu har den inte blivit riktigt som man hade tänkt sig. När det gäller ledningsgrupperna vet jag inte om menar sådana i privat eller i offentlig regi, men självklart ska vi i de egna bolagen arbeta med riktlinjer för att öka jämställdheten. Om man talar om privata bolag kan man se på . Där hade man krav på kvotering – det är en fråga som finns i debatten – i börsnoterade bolag, vilket gjorde att de bolag som var där genomförde det. Det har dock sedan visat sig att det hela mest blev en yta.