prot · H10975 · 2014-02-27 00:00:00 — Dessutom behöver man bygga upp en gigantisk kontrollapparat som kostar, och vinster kan fortsätta tas ut – vinster som görs på pengar som är avsedda för den äldres omsorg eller den unges utbildning. Det blir ett ineffektivt och dyrt system där vinstintresset är styrande. vill ha en syftesparagraf. Det har också Socialdemokraterna anslutit sig till. Den ska vara inskriven i bolagsordningen för de bolag som ska vara aktiva i till exempel skolan. Bara det säger ganska mycket. Bolagen utövar utbildning men är alltså inte där för det syftet utan för vinsten, och det vill komma åt med denna syftesparagraf. Det märkliga med förslaget är att ägarna själva beslutar om de följer bolagsordningen eller inte. Vilka tror att ägarna kommer att besluta att de inte varit där för utbildningens skull och därmed inte kan ta ut vinst? Med detta förslag kommer alltså allt att fortsätta som . har i stort sett samma privatiseringspolitik som de andra högerpartierna, så det är väl inte mycket att orda om. Jag yrkar bifall till reservation 3. 73 (M): Vi har all anledning att vara stolta över den svenska välfärden. Verksamheterna i välfärdssektorn fungerar i huvudsak bra, och internationella mätningar visar att den svenska välfärden håller världsklass. toppar bland annat det globala välståndsindexet SPI, och enligt Svenskt Kvalitetsindex är myndigheter det område som ökar mest när det gäller hur nöjd befolkningen är. Resurserna till välfärden har ökat kraftigt, trots den globala finanskrisen och lågkonjunkturen. Att välfärden – vård, skola och omsorg – får mer resurser än någonsin kunde vi läsa i en artikel i under . Skatteintäkterna ökade med en tredjedel , från 450 miljarder till 600 miljarder. Det är långt mer än inflationen som var . I samma artikel kan vi läsa att resurserna för den kommunala välfärden har vuxit mer än dubbelt så snabbt som demografins tryck. Att stödja kommunerna i välfärdsuppdraget har varit centralt för Alliansen, bland annat genom att säkerställa hög kvalitet och god tillgänglighet i välfärden även under ekonomiskt svåra tider. I kristider har kommunsektorn fått tillfälliga extra bidrag för att få bättre möjlighet att klara sitt viktiga uppdrag, men även det generella statsbidraget har höjts. Även framöver ser det ekonomiska läget förhållandevis ljust ut. Prognoserna pekar på att skatteintäkterna fortsätter att öka . Det framgår exempelvis av artikeln i som jag refererade till tidigare. Samma sak visar den prognos som presenterade . Skatteintäkterna i kommunsektorn fortsätter att öka. När det gäller antalet anställda ser det också ljust ut. Totalt arbetar 20 000 fler inom den kommunalt finansierade välfärden än 2006. Antalet anställda fortsätter också att utvecklas positivt. fanns 24 000 nyanmälda platser i kommunsektorn. Det är kommuner och landsting som har huvudansvaret för att finansiera och tillhandahålla de offentliga välfärdstjänsterna, antingen själva eller via andra utförare. Men skattepengar och den välfärd som kan finansieras med skattepengar uppstår inte ur tomma intet. Ekonomisk tillväxt som skapar välstånd för oss alla skapas genom att goda förutsättningar ges, och här har staten sin kanske viktigaste roll. Staten kan således bidra till att resurserna till vår gemensamma offentligfinansierade välfärd ökar genom att se till att drivkrafterna för jobb och tillväxt är goda. I har alliansregeringens politik lett till fler jobb. Den arbetskraftsundersökning som kom visade att det är 275 000 färre som befinner sig i utanförskap än det var 2006. Det betyder 275 000 fler personer som kan bidra till att skapa resurser för välfärden i stället för att exempelvis ta resurser i anspråk i andra delar av de offentliga systemen. Det säger sig självt att detta är viktigt och att det är det enda sättet att långsiktigt säkerställa tillräckligt med resurser för välfärden. Utöver att staten ska se till att det finns goda förutsättningar för jobb och tillväxt har den ytterligare några viktiga roller kopplade till välfärden. Det handlar till exempel om att sätta upp krav och riktlinjer för sådant som vi menar ska vara likvärdigt i landet. Vi ska ha ordning och reda i statens finanser, men vi ska också ha ordning och reda i välfärdssektorerna. Alliansen har därför genomfört, och håller på att genomföra, en lång rad åtgärder som ska säkerställa god kvalitet i välfärden. Jag ska bara nämna några stycken. Regeringen har bland annat inrättat Inspektionen för vård och omsorg i syfte att utveckla och förstärka tillsynen inom exempelvis hälso- och sjukvård och socialtjänst. Regeringen har inrättat Skolinspektionen, som genom den nya skollagen har fått ökade möjligheter att agera. Inspektionen har också i budgeten fått ökade resurser för att bland annat förstärka sin ekonomiska kompetens. Inom sjukvården finns en särskild kömiljard som används för att korta köerna och göra sjukvården mer tillgänglig, vilket också har fungerat. Samtliga landsting fick dela på dessa pengar 2013. En ny patientlag baserad på är aviserad och kommer att presenteras . Sedan har vi förstås , som redan har nämnts här. Den ska utreda vilka möjliga krav, utöver de redan befintliga, som kan och bör ställas på dem som äger och driver företag i välfärdssektorerna. I tilläggsdirektiv som regeringen beslutade om för drygt en månad sedan anges att utredningen dessutom ska bedöma om det är rättsligt möjligt och lämpligt att införa kriterier för vad som ska betraktas som varaktigt ägande i friskolesektorn. Utredningen ska på samma sätt bedöma om motsvarande kriterier även ska gälla andra offentligt finansierade välfärdstjänster. Eventuella förslag ska dock inte utformas på ett sätt så att de utesluter vissa ägarformer. Ägarformen i sig är nämligen inte det viktiga. Det viktiga är att god kvalitet kan upprätthållas som medborgarnas rätt att välja också värnas. Att slå undan fötterna för den valfrihet och de aktörer som finns inom skola, sjukvård och omsorg vore ett allvarligt hot mot både kvalitet och tillgänglighet i skola, sjukvård och omsorg. Det vore dessutom ett dråpslag mot många människors sysselsättning. Fler än 200 000 elever går i en fristående skola. Fyra av tio patientbesök i primärvården görs hos en privat driven vårdcentral. Nästan 125 000 personer är anställda av privata företag enbart inom vård- och omsorgsbranschen. En undersökning från Vårdföretagarna visade att sju av tio svenskar tycker att det är viktigt, eller till och med mycket viktigt, med valfrihet inom vård och omsorg. Människors rätt att välja ska vi därför fortsätta att värna. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 74 (MP) replik: I mitt anförande efterlyste jag politisk kompetens. Jag vill börja med att fråga hur det ser ut med den kommunala politiska kompetensen. Jag är intresserad av detta, för det är viktigt att man har denna kompetens. Det är i alla fall min erfarenhet. Det är viktigt att man vet hur försörjningsstödet ser ut när man bor i kommuner där detta växer och när man måste ta ansvar för människor som har utförsäkrats och som bor där det inte finns arbete. Det är i dessa kommuner man helt enkelt har det största ansvaret och det mänskliga ansvaret. Regeringen verkar vara expert på en sak: Om den för en gångs skull kommer med extra pengar, som förra mandatperioden för skolan, kommer pengarna för sent och är tidsbegränsade så att ingen kommun vågar anställa fler lärare eftersom de vet att de måste avskeda dem igen. Regeringen fattar helt enkelt inte hur kommuner fungerar, för att uttrycka det ganska enkelt. Det är det som jag tycker är märkligt med regeringen. Den verkar inte förstå sig på hur verkligheten ser ut i kommuner som inte har det så bra som och . Det är det som ibland är det patetiska när man sitter här. går bra; det förstår man. Men det är inte hela som går bra. Vi har ansvar för hela , och hela ska växa och må bra. 75 (M) replik: efterlyste nu och tidigare i talarstolen behovet av kompetens hos riksdagsledamöterna. Jag tror att det kan ligga någonting i det. Själv tror jag att en bra mix av kompetens är vad som bör känneteckna kammaren. Många som är riksdagsledamöter har erfarenhet på olika nivåer. Jag har själv erfarenhet från kommunfullmäktige och från en rad nämnder, även om jag inte har varit kommunalråd. Jag tror inte att det framför allt är den politiska kompetensen och erfarenheten som saknas hos ledamöterna här, utan jag tror att ett större problem är att det är alltför få som har erfarenhet av att driva företag, till exempel. Det är ju den del som bistår med att skapa de resurser som vi sedan ska använda i välfärden. Det gläder mig att höra att själv har denna erfarenhet. Jag tror att det är nyttigt, och det hade varit bra om ännu fler här inne hade haft sådan erfarenhet. Jag tror visst att regeringen väl inser hur kommunerna fungerar och att det kan skilja sig mycket åt mellan olika kommuner. Det är inte så att allting alltid är perfekt överallt, utan det finns olika utmaningar på olika håll. Och så kommer det nog att fortsätta vara. Visst gav regeringen och staten extra pengar , men en viktig poäng i det som jag framförde i mitt anförande var också att även det generella statsbidraget höjdes. Kommunerna har alltså fått bättre förutsättningar. I grunden är dock detta ett kommunalt ansvar, och det mest positiva är att vi ser att de kommunala skatteintäkterna har ökat drastiskt, vilket jag också nämnde i mitt anförande. Det ger kommunerna möjlighet att i stor utsträckning klara dessa frågor med egna medel och på egna ben, vilket jag tycker att i grunden borde tycka är bra om han värnar och uppskattar det kommunala självstyret. 76 (MP) replik: Jag är lärare i botten. Jag lärde mig tidigt när jag arbetade i olika skolor att min huvuduppgift är att se till att alla elever klarar målen – alla elever. Det innebär naturligtvis att jag ibland hade lite dåligt samvete därför att jag inte ägnade tillräckligt mycket tid åt de bästa och duktigaste eleverna. Jag var tvingad att ägna väldigt mycket tid åt dem som hade de sämsta förutsättningarna. Det är just detta som regeringen inte gör i kommunsektorn. Jag vill gå vidare till en annan fråga som jag tog upp. Det handlar om min erfarenhet från . Jag tycker att det är intressant att höra borgerliga ledamöter tala om detta. Jag skulle vilja veta vad det är som gör att allianspartierna menar att det främsta syftet för bolag inom välfärdssektorn ska vara vinst. Vad är det som gör att ni inte kan tänka er att ändra detta till att det främsta syftet ska vara att bedriva verksamheten med största möjliga nytta för medborgarna? Enligt en journalist har en tjänsteman på uttalat sig om vårt krav på en syftesparagraf och sagt: Det vore förfärligt, för det skulle flytta makten från ägarna till verksamheten. Mitt svar är: Precis det vill vi! Men Alliansen verkar inte vara intresserad av att flytta makten från ägarna till verksamheten så att det hela kommer alla medborgare till del. Vad är det som är så farligt för allianspartierna med att ha något annat syfte än vinst med offentligt finansierad välfärdsverksamhet? 77 (M) replik: Jag tror att det viktiga är att man fokuserar på rätt saker – på det som är väsentligt. Det som är viktigt i välfärden är kvaliteten. Därom trodde jag att vi skulle kunna vara överens. Det viktiga är inte vilken driftsform eller vilket syfte en verksamhet har. När jag har sagt detta vill jag ändå säga att jag tror att det är både klokt och rimligt att göra det som just nu görs, nämligen att titta på frågan i . Vi ska se vilka krav vi ytterligare kan ställa för att säkerställa kvalitet i verksamheterna. Jag tror att det är en bra ordning vi har i . Vi ändrar inte bara spelregler och sätt som vi arbetar på hur som helst. Om det handlar om en fråga där vi känner att det finns behov av att göra förändringar utreder vi den noggrant innan vi skyndar fram med några förändringar som vi kanske inte vet exakt vad de leder till. Jag menar att fokus i välfärden fortsatt ska vara på kvalitet. Då är de andra frågorna underordnade. 78 (S) replik: nämnde ingenting om avknoppning, det vill säga försäljning av verksamhet, som jag använde en stor del av mitt anförande åt att kommentera och till och med tycka till om. Därför undrar jag om tycker att det är rimligt att sälja skattebetalarnas vårdcentral Serafen för 700 000 medan den på marknaden är värd 20 miljoner. Anser att det är marknadsmässigt riktigt att sälja för 69 500 medan den på marknaden är värd 25 miljoner? Anser att det är en bra affär för skattebetalarna att 25 kommunala förskolor säljs för 3 miljoner medan de är värda upp till 40 miljoner per enhet? Anser att det här är bra affärer för skattebetalarna? Anser han att regelverket är till fyllest? 79 (M) replik: När det gäller avknoppningar kan jag konstatera att jag inte tror att det är den väg som är mest fruktsam för att komma framåt och skapa fler alternativ inom välfärden. Det finns många andra sätt man kan göra detta på. Det finns klara problem med avknoppningar, och ett är det som sätter fingret på. Det handlar om värderingen av dessa verksamheter om man ska sälja dem. Det finns säkert en lång rad exempel på att det inte har skötts på ett fullgott sätt. Detta har man också tittat på, och man har konstaterat att det enligt den lagstiftning som gäller inte är okej att göra på det viset. Lagstiftningen medger alltså inte att man säljer verksamheter utan att ha gjort en ordentlig värdering. I grunden skulle jag säga att vi nog är helt överens om det. Min syn är att avknoppningar inte är det främsta sättet att skapa valfrihet. Om det ska göras är det oerhört viktigt att det görs en ordentlig värdering. Jag måste ställa en liten fråga till Socialdemokraterna som handlar om antal arbetade timmar i välfärden. Socialdemokraterna brukar säga att det behövs fler arbetade timmar i . ser vi hur era tilltänkta samarbetspartier och går fram med förslag om arbetstidsförkortning, som skulle slå stenhårt mot den offentliga välfärden. Om vi tittar på kommuner och landsting i sin helhet är det över 200 000 heltidstjänster som skulle försvinna om förslag går igenom. Hur hänger detta ihop med Socialdemokraternas prat om att det behövs fler arbetade timmar? Hur tänker ni att ni ska få ihop det här? Vilka konsekvenser får det för välfärden? 80 (S) replik: påstår att han och jag är väldigt överens när det gäller avknoppning. Han tror inte att det är en framkomlig väg, och han tror inte att det är fruktbart. Det har du rätt i, – det är inte en fruktbar eller framkomlig väg för oss. Men vi är definitivt inte överens. I så fall skulle du också ha yrkat bifall till vår reservation om att införa ett investeringsskydd, att lagstifta om detta, för att verkligen få ett regelverk som tar dessa frågor på allvar och där det inte går att smita undan. De exempel jag gav i anförandet, som jag är helt säker på att noterade, har kunnat bli verklighet just på grund av att detta regelverk inte är till fyllest. Det är därför vi säger att vi behöver skärpa lagstiftningen. Men tycker: Ja, vi kanske också vill göra det, men vi tänker inte föreslå det. Det vore bra om tog bladet från munnen och talade om: Vad är det egentligen ni vill göra för att undvika sådana här affärer där man slumpar bort skattebetalarnas verksamheter – det är rena rama realisationen – för en spottstyver? Det här är fruktansvärt – det kan vi aldrig godta. En helt annan fråga som du var inne på i ditt anförande gäller , som ska titta på om det finns ytterligare saker man behöver göra för att kontrollera de privata välfärdsbolagen. De ska titta på om det är möjligt att föra in begreppet god utbildning i bolagsordningen. Är det så att detta inte spelar någon roll för ? Han sade att det handlar om att inte försöka göra någonting åt ägarformerna, utan det är bra med mångfald. Men låt oss säga att de kommer fram till att det inte går att införa, vad händer då? 81 (M) replik: Jag menar att detta regelverk redan finns, . Här radas det upp exempel, men specifika exempel är alltid svåra att diskutera. Ofta finns det mer än en sida av saken, och det är inte alldeles säkert att det är en helt objektiv sanning som presenteras. Det kan finnas andra faktorer som påverkar hur utvecklingen har varit och värdet på dessa företag. Jag menar att regelverket är väldigt tydligt – det finns redan. tittade också på detta, såvitt jag förstår, och konstaterade just att det redan finns tydliga regler. Om man ska genomföra en avknoppning kan man inte göra det utan att göra en ordentlig, seriös värdering. Syftet med är just att titta närmare på vilken typ av krav man kan ställa. Det är väl rimligt att göra det. Fokus är på kvaliteten, men det kan finnas flera sätt att säkerställa kvaliteten. Det är rimligt att göra det hyfsat brett och med öppna ögon. Jag noterar bara att jag inte fick något svar från Socialdemokraterna om hur de tänker sig att få ihop de egna tankarna kring mer arbetade timmar med förslagen från och där man vill ha arbetstidsförkortning. Men det får vi ta . 82 (V) replik: Det är ganska märkligt när står här och pratar om vår politik med Socialdemokraterna. Vi kan säga att 140 miljarder i skattesänkningar motsvarar ungefär 320 000 undersköterskelöner eller 280 000 lärarlöner. Det är så er politik har sett ut: 140 miljarder i skattesänkningar och 5 miljarder till vård, skola och omsorg. Det är alltså 27 gånger mer till skattesänkningar än till den gemensamma välfärden i kommuner och landsting. Det säger en hel del om era prioriteringar. I den senaste budgeten lade ni 18 miljarder till skattesänkningar, mest för dem som redan har det bäst. Äldreomsorgen fick ungefär 100 miljoner i påslag, sjukvården 74 miljoner och skolan 600 miljoner – alltså inte ens 1 miljard tillsammans. Sjukvården var alltså 250 gånger mindre viktig än vad skattesänkningar var för er. Det kanske vi ska prata om, . Men jag tänkte prata om någonting annat. Jag tänkte prata om privatiseringarna i äldreomsorgen. I den privata äldreomsorgen är det två riskkapitalbolag som dominerar helt. De har av marknaden. Avkastningen på eget insatt kapital i äldreomsorgen är 38 ½ procent. Över huvud taget har den privatiserade välfärden högre avkastning än övrig tjänsteverksamhet. I den privata äldreomsorgen är det färre anställda. Det är fler visstider, fler deltider och lägre utbildningsnivå. Det betyder att allt som kännetecknar god kvalitet är av sämre kvalitet i den privata välfärden. En professor i social omsorg har sagt: Multisjuka äldre får betala priset för privatiseringarna inom äldreomsorgen. Är det rimligt, skulle jag vilja fråga, att multisjuka äldre får avstå god omsorg för att vinster ska tas ut i den privatiserade välfärden? Eller vad har för svar till de multisjuka äldre? 83 (M) replik: gör medvetet det som ofta görs: Hon blandar ihop de olika korten. Låt oss skilja tydligt på vad som är ett statligt ansvar och vad som är ett kommunalt ansvar. När vi diskuterar välfärdssektorerna är det faktiskt så att de huvudsakligen är ett kommunalt ansvar. Det är kommunerna, landstingen och regionerna som ansvarar för detta, och de tar själva in den absoluta merparten av de pengar som de behöver för att bedriva den verksamheten. Detta är inte ett huvudansvar för staten. Därför är det inte relevant att jämföra med de siffror som försöker jämföra med. Då diskuterar man ett ansvar som ligger på en aktör med förändringar som görs av en annan aktör. Det som är ett statligt ansvar är att se till att vi har goda förutsättningar för jobb och tillväxt. Det ska bli fler jobb och ökad tillväxt eftersom det i sin tur leder till att skatteintäkterna ökar, både för staten och för kommunsektorn som finansierar merparten av välfärdssektorerna. Så hänger det ihop. Eftersom det är statens huvudansvar att säkerställa att vi får fler jobb är det där alliansregeringen har lagt sitt huvudfokus: på alla de åtgärder vi gjort i syfte att skapa fler jobb och ökad tillväxt. Det har också lett till högre skatteintäkter och mer pengar till välfärden. Kommunsektorn har fått en ökning med en tredjedel av sina skatteintäkter . Det visar att den här politiken fungerar trots allt – och trots vad kanske vill tro. Jobben har blivit fler och skatteintäkterna har ökat. Det är ett statligt ansvar. 84 (V) replik: Det är ganska roligt, det här. Först står och skryter om vad de har åstadkommit. Sedan, när jag petar hål på det, står han och skäller på mig för att jag vill prata om hur de har sänkt skatterna och jämföra det med vad de har lagt på vård, skola och omsorg. Statsbidragen utgör av kommunernas intäkter. Om inte kommunernas intäkter hade ökat hade det varit mycket märkligt. Då hade något unikt hänt i svensk ekonomi. Det är ju så att vi har blivit 440 000 fler – eller hur, ? tänker jag prata om äldreomsorgen. Det är färre anställda i äldreomsorgen än när ni tillträdde. Det är färre platser på särskilda boenden än när ni tillträdde. Den privatiserade äldreomsorgen domineras av två riskkapitalbolag som har en egen avkastning på 38 ½ procent. Är det rimligt? Det skulle jag vilja veta. Avkastningen i finanssektorn är . I den privatiserade äldreomsorgen är den alltså 38 ½ procent. Det står du här och försvarar trots att du vet att detta är till priset av multisjuka äldre som har trängts tillbaka. Deras omsorg får stå tillbaka. Det är en grupp som är väldigt utsatt. Jag tror att vi alla vill veta att vi kan känna oss trygga i äldreomsorgen den dag vi kommer dit, och vi vill att mormor ska ha det väldigt bra. Vi ska inte behöva gå omkring med en klump i magen och fundera över om hon ska få den omsorg hon behöver när vi vet att mycket av de pengar vi lägger på äldreomsorg i stället går till privata vinster. Det sker till priset av färre anställda som inte hinner med mormor, anställda som sliter och släpar men ändå inte räcker till, anställda som har otrygga arbetsvillkor och låga löner medan det tas ut totalt 9 miljarder i privata vinster i den privatiserade välfärden. 9 miljarder motsvarar 24 000 undersköterskelöner. Jag skulle vilja säga att mormor hade haft mycket större nytta av 24 000 undersköterskor än av att 9 miljarder går till privata vinster. 85 (M) replik: blir uppenbart irriterad när jag petar hål på de siffror hon presenterar och beskriver det orimliga i att jämföra det ansvar staten har med det kommunerna har. Det är inte samma sak. Visst har befolkningen ökat, men den har inte ökat , vilket skatteintäkterna har gjort i kommunsektorn. Så nog är det någonting mer än befolkningsökningen som ligger bakom att skatteintäkterna till välfärden har ökat. ((V): Har lönerna ökat?) Jag vidhåller att det statliga ansvaret i huvudsak handlar om att skapa förutsättningar för jobb och tillväxt. Det är på det sättet vi får mer pengar till välfärden. Kommunerna ansvarar för välfärdssektorn, och där har skatteintäkterna ökat högst dramatiskt. Jag menar att det är kvalitet i de här verksamheterna vi ska fokusera på. Det är kvalitet som är det viktiga. Det är inte driftsform; det är inte huruvida man gör vinst i verksamheterna eller inte. På sätt och vis är det ju mycket bättre att företag går med vinst än att de går med förlust, även om inte verkar tycka det. Det viktiga för dem som finns i verksamheterna skola, äldreomsorg och sjukvård är att det finns bra kvalitet. En del av kvaliteten ligger rimligen i antalet arbetade timmar. Där föreslår en arbetstidsförkortning. Ni vill ta bort av arbetstiden. Om man genomför en sådan arbetstidsminskning försvinner det bara inom skolan och förskolan över 57 000 heltidstjänster. Totalt i kommuner och landsting är det över 200 000 heltidstjänster som försvinner. För mig är det en gåta hur detta skulle kunna innebära högre kvalitet i välfärden. (forts. 11 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 10 § Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde AU3 Ungdomars väg till arbete 1. utskottet 2. res. 1 (S) 3. res. 2 (MP) 4. res. 3 (SD) Förberedande votering 1: 22 för res. 2 19 för res.