prot · H20937 · 2014-12-12 00:00:00 — Vi anser att man i migrationsprocessen måste ta särskild hänsyn till barns situation. Människovärdet står i fokus för kristdemokratisk invandringspolitik. Våra grundläggande värderingar hämtar vi i den kristna traditionen och den västerländska humanismen som format vårt demokratiska samhälle. Vi har en situation där 50 miljoner människor är på flykt runt om i världen. Enbart från är det nio miljoner. Det har flera sagt här i kammaren. Vi har pågående konflikter som drabbar människor med våldsam kraft i , , och andra länder. Människor flyr för sina liv. Vi ser bilder och hör om hur människor får huvudet avskuret och att kvinnor våldtas. Det drabbar muslimer och det drabbar kristna och andra. av alla som utsätts för religiös diskriminering är kristna. Att just kristna är illa ute beror bland annat på att kristendomen är den största världsreligionen och att den växer dramatiskt i många länder, vilket inte alla gillar. På många håll går dessutom kristna i spetsen för kampen för mänskliga rättigheter – och det har sitt pris. Asylrätten är en mänsklig rättighet. har skrivit under , som bland annat innebär att varje persons asylskäl ska prövas. Flyktingar med asyl- eller skyddsskäl ska ha möjlighet att stanna i vårt land. För tids vinnande ska jag avsluta med att säga att det är viktigt för oss kristdemokrater att bedriver en politik som syftar till att hitta lösningar på den långa hanteringstiden för nyanlända, för tillfälliga och undermåliga boenden, för problem att komma in på arbetsmarknaden. Det är olika områden som måste få en lösning. Vi kan som enskilda medmänniskor börja med ett ”Hej” när vi möter den som kommer hit . 147 Justitie- och migrationsminister (S): Tack för en bra debatt med många bra inlägg. Som många har påpekat måste utgångspunkten i en sådan här debatt vara läget i världen. Många har påpekat att befinner sig över 50 miljoner människor på flykt. Det är det högsta antalet sedan . Bara det att sälja sina tillgångar, att rycka upp sig och sina barn från hemlandet, att ge sig i väg hundratals mil till en okänd framtid, är inte något man gör för nöjes skull. Det finns alltid en anledning. De flyr från fattigdom, förtryck, krig, miljökatastrofer, plundring, våldtäkter och terror. Det är så världen ser ut på många håll. Den humanitära situationen i världen har dessutom inte förbättrats . Tvärtom sa att 2014 varit ett förödande år för världens barn. högste chef har uttryckt det så här: Barn har dödats i sina klassrum och i sina sovrum. De har blivit föräldralösa, kidnappade, torterade, rekryterade och till och med sålda som slavar. Inte på mycket länge har barn blivit utsatta för en sådan obeskrivlig brutalitet. Så ser världen ut i vissa delar. 230 miljoner barn lever i länder och områden som härjas av konflikter. Ett sådant område är , som många har talat mycket om . Där befinner sig nu hälften av landets befolkning, tio miljoner människor, på flykt. Sju miljoner finns fortfarande kvar i landet, och drygt tre miljoner har lyckats ta sig ut ur landet. De som har lyckats ta sig ut befinner sig i närområdet, det vill säga , , och . Jag var i för att tala på UNHCR:s stora konferens för vidarebosättning av en del av de syriska flyktingarna. Jag träffade då representanter för de länder som finns i närområdet. De var stolta över att de har kunnat ta emot så många, men de vittnade om hur viktigt det var att få stöd utifrån från biståndsgivare som till exempel . De var naturligtvis mycket tacksamma för stöd, som har varit omfattande under dessa år. Syftet med konferensen var att få fler länder att ställa upp som mottagarländer för vidarebosättning av syriska flyktingar. har hela FN-arbetet letts av . Det har resulterat i att 50 000 flyktingar har kunnat vidarebosättas till 25 länder. lovade under konferensen 28 länder att ta emot ytterligare 100 000 syriska flyktingar, vilket måste betraktas som en stor framgång. UNHCR:s högste chef, FN:s flyktingkommissionär , pekade ut två länder som varit särskilt viktiga för att få fler länder att ställa upp och ta ansvar. Det ena var , och det andra var . Själv skulle jag vilja lägga till , som vi har haft ett bra samarbete med och som har varit avgörande för att det ska bli resultat. Min poäng är att kan spela en roll i dessa internationella sammanhang. Vi gör det i kraft av framför allt tre saker. Det första är vår biståndspolitik. Vårt land har arbetat för att minska fattigdomen i världen med högre ambitionsnivå än nästan alla andra länder. är en av de största biståndsgivarna till UNHCR:s arbete i regionen. Det andra är vår aktiva utrikespolitik. har tillsammans med övriga EU-länder drivit på för att ska arbeta för politiska lösningar. Utrikesminister arbetar med detta på EU-nivå och har regelbundet kontakt med FN:s Syriensändebud . Det tredje är vår flyktingpolitik. har tagit emot människor från världens konflikter. Det går långt tillbaka i tiden. tog emot judar som flydde från nazismen, inte minst genom försorg, som påpekats tidigare i debatten, även om det då också fanns högerextrema krafter som sade att judeimporten skulle stoppas. Vi minns den debatten. Vi tog emot dem som under flydde från de kommunistiska diktaturerna i öst, till exempel många från . Vi tog emot latinamerikaner som flydde från militärdiktaturerna i och . Vi tog emot iranier och irakier som flydde från det fruktansvärda kriget mellan dessa länder . Vi tog emot kurder från , , och . Vi tog emot bosnier från . Från har vi tagit emot många människor från det kollapsade och från diktaturens – för att bara nämna några exempel. har en tradition av solidaritet, och det ska vi vara stolta över. Låt mig vara fullständigt kristallklar på den punkten. ska fortsätta att vara ett land som erbjuder en för människor som flyr undan krig och förtryck. Det kommer vi inte att göra avkall på bara för att världen befinner sig i en situation där fler människor än någonsin är på flykt. Det är nu solidariteten behövs som mest. Vår uppgift är att försöka se till att fler länder tar ansvar, inte att stänga vår dörr för dem som behöver skydd. Över 50 miljoner människor befinner sig på flykt. av dessa, 500 000 ungefär, kommer till . I EU bor det 500 miljoner människor. Det innebär att antalet flyktingar till EU motsvarar ungefär av EU:s befolkning. är en på tusen. Det kallar somliga massinvandring. Har råd att ta emot 500 000 asylsökande? Tänk er att vi bor på en ö där det bor tusen människor. Så kommer det en person i en båt från ett krig. Har vi råd att ta emot honom? Ja, det är klart att vi har. Det kommer en person . kommer det en till. Har vi råd att ta emot honom eller henne? Ja, det är klart att vi har. Men vi måste dela på ansvaret. och kan inte ta merparten av ansvaret. Det var också mitt budskap på . Vi kommer att fortsätta att arbeta i EU för att se till att så många länder som möjligt tar ett ansvar. Jag tror att det behövs ett system i EU där alla medlemsländer åläggs att ta ett ansvar i förhållande till sin storlek och ekonomiska förmåga. Där är vi inte , men vi måste röra oss i den riktningen. Av de flyktingar som tar sig till EU kommer många till . räknar vi med 80 000 asylansökningar. Det är den högsta nivån sedan . Det är inte 80 000 som får stanna, och det är viktigt att poängtera. Den svenska flyktingpolitiken vilar på en enkel princip. Om man har skyddsbehov får man stanna. Om man inte har skyddsbehov får man inte stanna utan åka hem, antingen frivilligt eller med tvång. Det måste vi också orka stå upp för i debatten. får ca 39 000 flyktingar asyl i . Det är av ansökningarna som beviljas, och den andelen ökar beroende på att antalet syrier ökar. Nästan alla från får ju uppehållstillstånd. Klarar 39 000 flyktingar? De utgör av den svenska befolkningen, 1 av 250. Tänk er åter den där ön. bor det 250 människor på den. Då kommer det en person i en båt från fasorna i . Då blir vi 251. kommer det en till. Då är vi 252. Det är klart att vi klarar det. Men liksom när det gäller fördelningen i EU måste vi fördela ansvaret i på ett bättre sätt. Det kan inte vara så att bara ett fåtal kommuner tar emot merparten av flyktingarna och deras nära anhöriga. Alla kommuner måste vara beredda att ta ansvar. höll sitt tal i valrörelsen om att vi skulle öppna våra hjärtan. Jag tyckte om tonen i talet, men jag ska ärligen säga att min första reaktion var: Börja med att öppna , , , , , och alla andra moderatstyrda kommuner som hållit emot och helst inte velat ta emot några flyktingar alls. Det är ofta ganska rika kommuner som borde ha goda förutsättningar att integrera invandrare och ge dem jobb, ett sammanhang och en möjlighet att bli en del av . Här hade jag tänkt mig ett angrepp på , men jag har fått skriva om mitt manus. Jag knäppte nämligen på tv:n i går och såg Rapport. Tydligen finns det nu ett starkt stöd bland de moderata kommunalråden för att reglerna borde ändras så att alla kommuner behöver ta emot flyktingar. av de moderata kommunalråden tyckte så. Det blev jag glatt överraskad av. Dessa kommunalråd har sett precis det jag säger, nämligen att om integrationen ska fungera måste fler kommuner vara med och ta ansvar. Om detta blev politik från och Alliansen skulle vi kunna göra ett genombrott vad gäller möjligheten att integrera invandrare. Det behövs att fler kommuner tar emot eftersom det just nu sitter nästan 13 000 människor i boenden som har fått uppehållstillstånd men som fortfarande inte har fått en kommunplacering. De måste få ett nytt hem i någon kommun. Jag hoppas att vi ska kunna komma framåt i den frågan. Jag ska inte pressa , eller något annat parti, i frågan , för jag förstår att ni behöver mer tid att diskutera frågan internt. Jag förstod det på kommentarerna. Men om vi går i den riktning som kommunalråden, och många andra, vill kommer vi kanske att ha gjort något stort i svensk integrationspolitik. Det behövs eftersom inget tyder på att världsläget kommer att förbättras , vilket innebär att människor kommer att söka sig till för att få skydd undan krig och förföljelse i ganska stor omfattning också . Då måste alla kommuner vara beredda att ta ansvar, också de rikaste kommunerna. Vi är mycket intresserade av att diskutera detta vidare, inte bara med utan med alla de borgerliga partierna. Vi har redan satt igång en process i för att se hur olika modeller för att se till att alla kommuner tar emot skulle kunna se ut. Det kan vara lagstiftning. Det kan vara ekonomiska incitament. Låt oss återkomma till det, men det viktiga är att ta fasta på att det kanske skulle kunna gå att komma överens i denna fråga. Det vore oerhört viktigt. Jag lyssnade också noga till anförande, som jag fann mycket sympatiskt. Här finns det möjlighet för samarbete. Det är en central fråga att lösa att se till att alla kommuner tar ansvar. ska alltså fortsätta att ta ett stort ansvar för dem som flyr från krig och förtryck. Det klarar vi, men det hänger på att vi fördelar ansvaret på ett bättre sätt. Det hänger också på att mottagningssystemet fungerar, att det är ordning och reda där. Jag sa till generaldirektör när jag träffade honom första gången efter regeringsskiftet att vi nog får träffas nästan en gång – inte för att detaljstyra verksamheten utan för att hålla varandra informerade och för att kunna göra insatser när det behövs. Jag åker till för att träffa ledning, och det ska bli intressant att få en lägesrapport. Jag är mycket imponerad av vad gör. Det är ju i praktiken som ger tusentals människor som flyr från kriget tak över huvudet och mat för dagen. Där har man nu infört sjudagarsvecka och skiftarbete för att klara arbetsuppgiften, och man gör det. Det är fantastiskt att man klarar uppgiften, men man måste naturligtvis få bättre förutsättningar. En viktig del i det är kapacitetsökning där man går från ungefär 3 000 anställda 2013 till 5 500 anställda 2015. Det är en ökning med 2 500 anställda på bara . Det måste vi genomföra. Man måste också få en större kostym på andra sätt. Antalet boenden i regi måste öka. Det är inte tillfredsställande att så många boenden måste korttidsupphandlas. Det är inte kostnadseffektivt, och det leder också till en snedfördelning över landet. Många mindre kommuner i glesbygd kan plötsligt få flera hundra nya invånare, varav många barn som man snabbt måste ordna skolgång till. Man får ingen framförhållning. Därför ökar nu antalet platser kraftigt. Det rör sig om sammanlagt 14 000 platser –16. Det blir både billigare och minskar behovet av upphandlingar. Vi ser också över möjligheten att vidta andra åtgärder för att förhindra att vissa kommuner som fått många asylsökande ska hamna i en situation där ytterligare platser upphandlas. Vi är väl medvetna om att situationen är ansträngd i många kommuner. Det gäller både dessa mindre kommuner och de storstadskommuner som får ta emot många asylsökande genom så kallat eget boende, EBO, som skapar trångboddhet och sociala problem. Utmaningarna är som sagt många, och vi har som regering satt igång ett arbete på flera olika områden för att förbättra mottagandet. Vi har tillsatt en särskild statssekreterargrupp, men låt mig också ta bollen om en offentlig utredning som föreslås i betänkandet. Jag tror att det finns ett behov av att tillsätta en sådan utredning, och vi kommer så snart fattar beslut om det att börja skissa på direktiv till en sådan utredning. Det handlar framför allt om åtgärder på lite . Vi måste också lösa saker på kort sikt, men jag tror att en sådan utredning behövs. Det är så lätt att beskriva migrationsfrågan endast i problemtermer. Det är kostnader, väntetider, svårigheter med bostad, arbete, språk och kulturkrockar. Visst finns det många problem som vi står mitt uppe i och som vi måste samarbeta kring för att lösa. Men situationen rymmer också många möjligheter. Jag tror att vi måste gå från att betrakta migrationen som enbart en belastning till att också betrakta den som en möjlig motor för tillväxt. Så är det ju. Man kan inte bara betrakta människor som kostnader. Man måste också betrakta de människor som kommit till som individer. De har visserligen kommit med tomma händer och trauman men också med kompetens, drivkraft och en vilja att bygga upp ett bättre liv här i . Jag brukar tänka på det när jag ser spela fotboll och när jag hör sjunga. 2030-talets kommer kanske att ha sina rötter i . Han kanske just nu är på väg hit, i sin mammas mage i en rank båt över . Så kan det mycket väl vara. 2030-talets kanske också är på väg hit, på farliga vägar från . Det vet vi inte heller, men så kan det mycket väl vara. Men inte bara 2030-talets och utan 2030-talets byggnadsarbetare, vårdpersonal, uppfinnare, företagare, elektriker och så vidare – alla dessa människor – kan mycket väl vara på väg hit just i denna dag. De är barn , men om 15–kommer de att vara med om att bygga vidare på den svenska välfärdsmodellen. Och barn lär sig snabbt. Jag lyssnade i går på kommunalråd . Hon berättade att barn från andra länder i en del fall, när de kommer in i deras förskolor, kan lära sig svenska på tre . Det är en fantastisk bild av hur snabbt integrationen kan gå. Utan invandring skulle befolkning minska. Och ett samhälle med minskande befolkning är ett stagnerande samhälle. Invandringen ger oss helt enkelt bättre förutsättningar att klara vår gemensamma välfärd när vi lever allt längre. Då behöver vi inte ens vänta på 2030. Det visar sig att de vuxna som kommer hit har en ganska god utbildning. av dem som finns i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag har universitets- eller högskoleutbildning. Det kan vara läkare, lärare, sjuksköterskor eller ingenjörer – yrkesgrupper som vi verkligen behöver. För oss handlar det då bara om att sätta dessa människor på skolbänken, så att de kan lära sig svenska och få sina betyg validerade. Därför vill regeringen att tiden under asylprövningen används på ett bättre sätt. Vi säger att utbildningsinsatser måste sättas in tidigare. Vi vill erbjuda asylsökande svenskundervisning i större utsträckning än . Visst innebär det att en del som sedan inte får asyl ändå får lära sig lite svenska. Men det är trots allt bättre än att de får gå sysslolösa i kanske . Glöm inte heller att bara befolkningsökningen i sig sätter igång en massa ekonomiska processer. Det behöver byggas många nya bostäder, och till varje hus som vi bygger kommer vi att behöva byggnadsarbetare och underleverantörer, det behövs nya skolor, och till dem behövs det lärare och så vidare. Detta sätter igång nya ekonomiska processer. Allra sist, fru talman: Jag har följt debatten och måste säga att det finns ett drag i debatten som oroar mig djupt. Det är när man för debatten på ett sådant sätt att man beskriver människor i termer av ”vi”, svenskarna, och ”de”, flyktingarna. Detta att dela upp människor i ”vi” och ”de” är en av mänsklighetens äldsta tankar, men det är också en av de allra farligaste. Det är ytterst den tanken som bereder vägen för diskriminering, rasism, etniska konflikter, krig och allra ytterst etnisk rensning och folkmord. Historien är full av exempel på när politiska ledare har valt att spela på misstro och fördomar för att fördjupa konflikterna i det enda syftet att exploatera dem politiskt för att vinna makt. gjorde så, gjorde så, gjorde så och Milošević gjorde så – bara för att nämna några. I den svenska debatten pekas nu ofta muslimer ut som syndabockar för än det ena, än det andra. Till och med i denna riksdag kan man höra ledamöter uttrycka sig om muslimer på ett sätt som inte ligger särskilt långt från hur nazisterna uttryckte sig om judarna . I en sådan situation är det särskilt viktigt att de som står för humanism och principen om alla människors lika värde säger ifrån. Det är som sa: Det riktigt tragiska är inte de onda människornas brutalitet utan de goda människornas tystnad. Därför måste vi säga ifrån så fort politiska ledare börjar lägga skulden för olika samhällsproblem på en viss folkgrupp eller resonera i termer av att vissa människor inte hör hemma i . går till val igen. Låt oss använda till att försöka lösa de migrationspolitiska utmaningarna i stället för att göra detta politikområde till en bricka i ett partipolitiskt spel. Med det vill jag också tacka för en välvillig behandling av regeringens budgetförslag i denna del. (forts. § 10) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. § 8 Beslut om ärende som slutdebatterats UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 2. res. 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 70 M, 21 MP, 18 C, 2 V, 15 FP, 14 KD : 41 SD, 1 V Avstod: 13 V Frånvarande: 16 S, 14 M, 8 SD, 4 MP, 4 C, 5 V, 4 FP, 2 KD (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SfU1 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Punkt 2 (Allmänna frågor) 2. res. 1 (SD) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 3 (Trygghetssystemen för företagare) 2. res. 2 (SD) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 4 (Tidsgränser i sjukförsäkringen) 2. res. 3 (S, MP, V) 136 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 69 M, 41 SD, 18 C, 14 FP, 14 KD 3: 98 S, 1 M, 21 MP, 16 V Avstod: 1 FP Frånvarande: 15 S, 14 M, 8 SD, 4 MP, 4 C, 5 V, 4 FP, 2 KD (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 6 (Vård av närstående) 2. res. 5 (SD) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 8 (Rehabilitering) 2. res. 6 (SD) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 9 (Sanktionsavgift) 2. res. 8 (SD) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 10 (Sjuk- och aktivitetsersättning ) 2. res. 9 (SD) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 11 (Arbetsskadeförsäkringen) 2. res. 10 (SD) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 13 () 2. res. 11 (SD) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Kammaren biföll utskottets förslag. SfU2 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Punkt 4 (Garantipension och bostadstillägg till pensionärer) 2. res. 1 (S, MP, V) 3. res. 2 (SD) 135 för res. 41 för res. Kammaren biträdde res. 135 för res. Kammaren biföll res 1. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 70 M, 18 C, 15 FP, 14 KD 1: 98 S, 21 MP, 16 V Avstod: 41 SD Frånvarande: 15 S, 14 M, 8 SD, 4 MP, 4 C, 5 V, 4 FP, 2 KD Punkt 6 (Fördelning av pension mellan makar) 2. res. 3 (S, MP, V) 135 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 70 M, 41 SD, 18 C, 15 FP, 14 KD 3: 98 S, 21 MP, 16 V Frånvarande: 15 S, 14 M, 8 SD, 4 MP, 4 C, 5 V, 4 FP, 2 KD Punkt 7 (Pensionssystemet i övrigt) 2. res. 5 (V) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 69 M, 1 SD, 19 MP, 18 C, 15 FP, 14 KD 4: 16 V Avstod: 1 S, 1 M, 40 SD, 1 MP Frånvarande: 15 S, 14 M, 8 SD, 5 MP, 4 C, 5 V, 4 FP, 2 KD (M) och (MP) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Kammaren biföll utskottets förslag. SfU3 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Punkt 1 (Mål för utgiftsområde 12 och regeringens resultatredovisning) 2. res. 1 (S, MP, V) 135 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 70 M, 41 SD, 18 C, 15 FP, 14 KD 1: 98 S, 21 MP, 16 V Frånvarande: 15 S, 14 M, 8 SD, 4 MP, 4 C, 5 V, 4 FP, 2 KD Punkt 6 (Reserverade dagar i föräldrapenningen) 2. res. 5 (SD) 3. res. 6 (V) 41 för res. 16 för res. Kammaren biträdde res. Kammaren biföll utskottets förslag genom uppresning. Punkt 15 (Vårdnadsbidrag) 2. res. 10 (S, MP, V) 135 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 70 M, 41 SD, 18 C, 15 FP, 14 KD 10: 98 S, 21 MP, 16 V Frånvarande: 15 S, 14 M, 8 SD, 4 MP, 4 C, 5 V, 4 FP, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 (forts. från § 7) Migration (forts. SfU4) 148 (SD) replik: Det har hänt mycket sedan debatten och ministerns anförande, men det var egentligen inga större överraskningar som levererades där. Jag fick i alla fall inga större överraskningar av det sa. Det talades mycket om hur UNHCR gläds åt det höga stöd ger åt flyktingar i närområdena, och det talades om vilket ansvar vi i tar när det gäller att ta emot väldigt många människor. Det talades också om hur fler länder behöver ta ett ansvar, som uttryckte det. När jag lyssnade på det kunde jag inte låta bli att gå tillbaka och tänka på vad en av ministerkolleger, , sa före valet. Hon var väldigt noga med att kritisera den dåvarande regeringen för de avräkningar den regeringen gjorde i biståndsbudgeten. Då låg avräkningarna på av biståndet. Den här regeringen har föreslagit i avräkningar , vilket är väldigt högt ur ett internationellt perspektiv. Min fråga till är dels hur ministern avser att upprätthålla Dublinförordningen, med tanke på den kraftiga mottagning vi har i , dels om vi verkligen har råd att lägga pengar både på ett effektivt och generöst bistånd och på en massinvandring till . 149 Justitie- och migrationsminister (S) replik: Jag börjar med frågan om Dublinförordningen. Jag träffade de andra migrationsministrarna , på ett ministerrådsmöte. Jag hade då också ett kortare samtal med den italienska ordföranden för ministerrådet, och vi ska återkomma på telefon . Det beror naturligtvis på att vi från svensk sida har all anledning att markera att det är viktigt att lever upp till de åtaganden man har tagit på sig när det gäller till exempel att se till att sköta flyktingmottagningen på ett korrekt sätt. Det kommer vi naturligtvis att fortsätta med. Dublinförordningen är en grundläggande del i asylmottagningen. När det sedan gäller biståndet har varit ett av de länder som har gett mest bistånd. Vi är också en av de stora bidragsgivarna till UNHCR. De jag träffade i närområdet – , och så vidare – är oerhört tacksamma för det stöd vi ger.