prot · H109127 · 2014-06-17 00:00:00 — Många länder har mörka erfarenheter, både från och från på . Det tar tid att återfå ett förtroende på detta plan. Men jag gör bedömningen att FN är på god väg. 33 (C): Riksdagskolleger och alla som ser på och lyssnar till denna debatt! är en viktig granskare av regering och myndigheter. Dess rapporter tillför värdefulla analyser och förslag som det är viktigt för de granskade att beakta och för att utvärdera och diskutera. Det görs i föreliggande utskottsbetänkande, och det diskuteras just nu här i . Det här är nog min sista försvarsdebatt i , och jag hade tänkt summera kritik och förslag samt hur Försvarsmakten och regeringen kommenterat detta och vilka åtgärder man har vidtagit och avser att vidta. Efter att ha lyssnat till de tidigare inläggen från mina värderade kolleger i försvarsutskottet gör jag nu bedömningen att det jag hade tänkt säga redan är sagt, och därför tänker jag avstå från att säga det jag hade tänkt säga. Gjorde fler politiker detta skulle inte lika mycket behöva sägas som kanske redan är sagt. Å andra sidan är det demokratiskt viktigt att det som sägs blir sagt, även om det kanske redan har sagts, och i den bemärkelsen står jag bakom att allt som har sagts verkligen också borde ha sagts – ni kan vara förvissade om det! För egen del hänvisar jag dock framför allt till vad alliansföreträdare som från och från mycket pregnant och välformulerat har sagt. Jag instämmer i allt väsentligt i vad som har framförts. Jag tycker att i vanlig ordning har gjort en genomgripande och tänkvärd analys. Jag tycker att oppositionspartierna har formulerat sig väl – fast de har fel – i sin motion och reservation. har i vanlig ordning gjort ett gediget jobb med att koncentrerat summera essensen i vad alla partier vill ha sagt, och även Försvarsmakten och regeringen har väl formulerat sina ståndpunkter kring vad framför. Utöver detta har naturligtvis talmannen i vanlig ordning svingat sin klubba med bravur. Jag och står bakom utskottets förslag till riksdagsbeslut, och jag vill citera några viktiga rader ur det: Utskottet vill understryka vikten av att regeringen även fortsättningsvis eftersträvar en kontinuerlig återrapportering samt konstaterar att det vidtagits åtgärder som motsvarar rekommendationer och att regeringen kommer att överväga ytterligare åtgärder inom ramen för arbetet med nästa försvarspolitiska inriktningsproposition. Utskottet bedömer att det fortsatta arbetet på så sätt kan ske med en nödvändig helhetssyn och med utgångspunkt i de krav och mål Försvarsberedningen presenterade . Därutöver kan utskottet konstatera att regeringen löpande ser över myndighetsstyrningen. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets betänkande och avslag på reservationen. 34 (S) replik: Jag skulle bara vilja tacka för samvaron och samarbetet i utskottet. Jag tycker att du har gjort en utmärkt insats på många sätt och även varit en modererande kraft i vissa sammanhang. Jag hoppas också att oavsett valutgång kan vara ett parti som försöker vara med och bidra till att vi får breda, blocköverskridande uppgörelser också om försvarsekonomin på ett hållbart och robust sätt. Tack för dina insatser, ! 35 (C) replik: Tack så mycket, ! Jag har uppskattat kontakterna med alla medlemmar i försvarsutskottet. Det har varit laddat ibland, men vi har en gemensam vilja för och vårt försvar. Det är bra när vi kan hitta varandra. Jag kan alltså instämma i mycket av det du sade i din replik. 36 (V) replik: präglas ofta, både i debatter och i arbetet i utskottet, av en stor välvilja mot nästan alla. Jag tycker att du har en stor, positiv fördel av att du har den inställningen, för jag tror att det har varit väldigt bra både i utskottet och i Försvarsberedningen att du som sade har varit en positiv kraft i alla lägen. Jag kommer att lite grann sakna att du har för vana att hoppa på i debatterna. gjorde du inte det, och då måste jag nästan lyfta fram det och i alla fall fråga någonting om hur det ser ut. Debatten handlar ju om rapporter, och instämmer helt och fullt i egentligen allt allianspartierna och regeringen säger. Då måste jag fråga en sak. Det här är som sagt inte den enda av rapporter som har kritiserat försvarsreformen och det som händer i Försvarsmakten. Hur ser på det? Ett konstaterande är att vi i Försvarsberedningen hade i alla fall sex partier som anmälde avvikande uppfattning om någonting. De enda två som inte gjorde det var och . Det säger också något om hur försvarspolitiken har drivits av och . Finns det ingenting i den regeringspolitik som har förts för försvaret som skulle vilja ändra på? Det är lite av en samvetsfråga så här på slutet innan vi lägger ned de olika debatterna. Jag skulle dock vilja ha svar på det. Finns det någonting i rapporter tycker är allvarligt och som han tycker att man behöver jobba med – kanske före nästa försvarsbeslut, till och med? 37 (C) replik: Det lät väldigt bra när började tala, men sedan kom det ett men. Så ska det dock vara i politiken. Saker och ting kan ju formuleras olika. var inne på att och inte hade någon uppfattning alls i Försvarsberedningen. Jag skulle vilja formulera det tvärtom: , och Socialdemokraterna stod egentligen bakom varenda rad i en lång, fin försvarsberedningsrapport, som även i stora delar stod bakom. Några andra partier – jag ska inte nämna dem vid namn – hade dock starka invändningar. Jag tyckte alltså att det var en bra rapport och en bra grund inför den försvarspolitik ni sannolikt kommer att utforma i efter nästa period. Vi får se vart den tar vägen, men det är en bra grund. Det tycker jag är bra. är en viktig instans. Det behövs alltid revisorer, och det behövs alltid kritiker. Det är därför jag lojalt har ställt upp och kommenterat historia, och så vidare. Ju längre det går från det – och ju mer verkligen tar tag i detta – kommer jag att minska det. Men jag ger inga löften i övrigt! dock har en viktig uppgift, och det är bara att konstatera att både när det fanns regeringar av annan kulör och under den här regeringen ofta lyckas hitta att allting inte är perfekt skött. Så är det ofta i politiken – saker kan göras bättre, och verkligheten förändras. Det gör är alltså väldigt viktigt. Det är viktigt att man analyserar detta och tar till sig det som sägs. Det gäller såväl Försvarsmakten och regeringen som oss. Sedan kan vi värdera hur vi bör åtgärda det, och det är där vi skiljer oss åt i betänkandet. 38 (V) replik: Jag måste säga att jag ändå kommer att sakna påhoppen på . Det har varit en källa till debatt och ett meningsutbyte jag verkligen tycker har varit fruktbart. är nämligen ibland väldigt konkret och ibland väldigt ((C): Polemisk?) Ja, det är kanske också ett ord. Du har ibland verkligen en förmåga att lyfta fram och provocera, skulle jag säga. Det är rätt bra, för det skapar ett debattklimat jag tycker är bra. Därför är det dock också lite förvånande att faktiskt inte anmäler någon avvikande uppfattning – oavsett vad det gäller. Det är nämligen sex partier som gör det. Enigheten är stor i Försvarsberedningen, men det finns frågor vi faktiskt inte är överens om. Det är det som är lite problematiskt, för i debatten lyfter faktiskt ibland fram den kritik som finns – men i Försvarsberedningen kom det ingenting. Det kan ju vara antingen inställningen eller något annat. Analysen av Försvarsmakten och betydelse är naturligtvis viktig, men jag tror att man faktiskt också behöver lyfta fram och ta till sig det. Jag tycker att det har varit den här regeringens dilemma att man ibland har försökt skyla över det här – sopa det under mattan och inte ta det på allvar. Det tror jag också är ett av dilemman. Jag vill avsluta med att tacka. Vi vet nämligen inte vilka som blir kvar i utskottet. Det kan ju vara så att ingen av oss blir kvar . Man hamnar på andra ställen, det kan bli regeringsskifte och så vidare. Det kanske alltså blir sista debatten för utskottet i den här konstellationen över huvud taget. Det kan vara så att ingen av oss är kvar. kommer jag dock att sakna oavsett hur det blir, och jag önskar dig lycka till . 39 (C) replik: Jag kommer att sakna och utskottets ledamöter i övrigt, men så är livet. Jag vill säga att , givet de ibland svåra positioner han har haft att försvara, har gjort sitt jobb på ett utmärkt sätt. 40 (SD): Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Ämnet för betänkandet är Försvarsmaktens förmåga till uthållighet. Man kan fråga sig vad försvarets förmåga till uthållighet egentligen är. Handlar det om att vårt försvar ska kunna genomföra ständigt nya operationer, även om vi är angripna av en stark motståndare eller handlar det om att vi ska kunna ha tillräckligt materiel och kunna personalförsörja samt träna försvaret så att det bibehåller sin förmåga ? Naturligtvis är båda dessa aspekter giltiga. Jag tar den senare aspekten först. har konstaterat att 14 fullt utbyggd inte kan nå de av regering och riksdag uppsatta målen. Det får mig att dra min första slutsats: Vi måste beställa en försvarsorganisation som är betydligt större än IO 14 om vi ska nå upp till målen om en rimlig försvarsförmåga. Det är ingen hemlighet att föreslår att försvarsanslaget successivt höjs till av bnp. Det ligger nu på drygt hälften. Följden av regeringens försvarspolitik är att anslaget inte ens räcker till att vidmakthålla försvarsförmågan. Enheter läggs ned och uttjänt försvarsmateriel förnyas inte. IO 14 är en alldeles för liten organisation. Trots detta räcker inte anslagen till att materielsätta organisationen. Det saknas i den tioåriga investeringsplanen, vilket också konstaterat. Detta är min andra slutsats: Om vi till att börja med ska kunna sätta IO 14 på fötter måste vi höja försvarsanslaget. I själva verket vore det kloka att påbörja en lånefinansierad upprustning . Säkerhetsläget i vårt närområde har förändrats, och vi borde förhålla oss till detta. Eftersom vi behöver en större organisation återstår det bara att åter aktivera värnplikten. Värnpliktiga kan fylla ut förbanden så att volymen blir vad vi behöver. De värnpliktiga är också en bra tillgång när vi söker kontrakterade soldater för heltidstjänster. I och används värnplikten på detta sätt. Även har värnplikt. slår fast att det saknas tydliga mål för försvaret. Det är naturligtvis inte bra. Vi borde diskutera mer vilka försvarets konkreta mål är. Jag har tidigare föreslagit konkreta mål, och jag ska upprepa några av dem. Arméns strategiska uppgifter ska vara att med särskilda stridsgrupper eller brigader kunna leda markstrider, att genom värnplikten kostnadseffektivt kunna fylla på förbanden så att de blir fulltaliga, att genom värnplikt utbilda hushåll och medborgare i hur man kan skydda sig själv i krig och kriser, att markera territoriell kontroll över hela riket medelst ett starkt, välutbildat och välutrustat hemvärn, att ha en god förmåga att utbilda personal för inrikes och utrikes tjänst. Arméns taktiska uppgifter ska vara att kunna skydda den så kallade fyrkanten – , , och – flygbasen samt kunna fördröja framträngande över gränsen från . Armén ska kunna försvara , riksledningen och högsta försvarsledningen, och , och samt och ha en strategisk reserv för särskilda uppgifter. Armén ska med långräckviddigt luftvärn kunna försvara flygbaserna . Armén ska tillsammans med hemvärnet, specialstyrkorna och svenska folket om nödvändigt kunna övergå i det fria kriget. Hemvärnet ska ha regementen i varje län och kunna lösa alltmer avancerade uppgifter. Flygvapnets strategiska uppgifter ska vara att kunna upprätthålla luftherravälde för att skydda svenska operationer med mark- och marinstridskrafter och verka offensivt mot motståndarens kritiska sårbarheter i syfte att bryta dennes förmåga till offensiva operationer mot . Flygvapnet ska kunna föra fram och avfyra kryssningsrobotar i två riktningar, kunna luftförsvara i två riktningar, kunna föra fram och avfyra sjömålsrobot i en riktning samt ha beredskap för detta i nordlig riktning, , kunna understödja egen stridskraft och övriga stridskrafter samt vid behov det civila samhället med flygtransporter. Flygvapnet ska kunna skapa en luftlägesbild över och aktuellt operationsområde, ha incidentberedskap dygnet runt med markbundna och flygande sensorer och jaktflyg. Flygvapnets taktiska mål ska vara att kunna uppträda kontinuerligt med minst två rotar i spärrbana över , uppträda kontinuerligt med minst en rote i spärrbana över , uppträda kontinuerligt med två rotar i spärrbana i riktning norr, och . Luftförsvaret ska samverka och vara integrerande med långräckviddigt luftvärn, sensorer och jaktflyg för att uppnå maximal effekt. Luftförsvaret ska ha en strategisk rörlighet med huvuddelen av basbataljon, föra egen strid med i huvudsak en basbataljon med tillförsel av nationella skyddsstyrkor och luftvärn. Varje flygbasområde ska kontinuerligt betjäna grupp och momentant division. Marinens strategiska uppgifter ska vara att kunna skydda sjötransporter till och från landet, till och från och längs våra kuster. Viktiga hamnar ska kunna hållas öppna. Omgivande havsområden ska kunna övervakas öppet och dolt. Kränkningar och olagligt utnyttjande av vårt sjöterritorium ska kunna förhindras. Anfall mot vårt land över havet ska kunna hejdas. Flottiljernas taktiska mål ska vara att ständigt hålla två patrullerande fartyg till sjöss i och ett i , ha beredskap att sätta in minst tre operativa ubåtar i och en i , beredskap att sätta in en komplett ytstridsflottilj i efter order och en division i , beredskap att hålla två handelshamnar öppna på , två i och en i . Vidare ska flottiljernas taktiska mål vara att upprätta två operationsbaser i och en i , ha beredskap att lägga ut ett bestämt antal sjömineringar och minera ett bestämt antal hamnar, beredskap att hålla utpekade handelshamnar och operationsbaser minröjda, beredskap att sätta in en tillfälligt sammansatt ubåtsjaktstyrka i efter order och upprätthålla förmåga att skydda våra sjötransporter i , inklusive till och från samt i . Jag har läst upp vårt förslag till konkretiseringar av målen för ett försvar med en stark tröskeleffekt. Frågan är vad respektive Socialdemokraternas föreslagna försvar ska kunna klara av konkret. Det skulle vara intressant att höra. Min tredje slutsats är att vi kan planera försvaret optimalt bara om vi först konkretiserar målen. 41 (KD): har vi kommit fram till den siste talaren i debatten om detta utskottsbetänkande och också den siste talaren under den här mandatperioden vad gäller försvarsdebatt. Jag vill inledningsvis säga något om utvecklingen under den här mandatperioden. Det har varit en period där försvarsfrågan blivit mer aktuell, och det av flera skäl. Vi minns alla ÖB som talade om att vi har ett försvar som klarar sig . Vi fick förra påsken en mindre trevlig påskhälsning från när det nära kom bombplan som övade på mål i . De svenska planen kom inte upp, däremot Natos plan. Vid Zapadövningen var det anmält att 22 000 man skulle vara ute i . Det kom att bli över 60 000 man. Man övade invasion av och hade en förmåga som vida överskred den som Nato hade förväntat. Det har blivit en annan säkerhetspolitisk miljö i vårt närområde, och har vi också det som händer as we speak i . pågår en aggression, och vi kan vara vissa över att inte på något sätt är färdig. Den doktrin han har skapat och som han visade i bekräftas nu i . Varhelst det finns en rysk minoritet tar han sig rätten att göra i princip vad som helst. Det här kräver naturligtvis att vi vidtar mått och steg för att förstärka vår egen förmåga, att vi ser till att vi har förmågan att klara konflikter i vårt eget närområde. Försvarsberedningen är nu färdig, och det är glädjande att se att det skett ett trendbrott. Det står nu väldigt tydligt – vilket kan tyckas självklart – att Försvarsmakten ska kunna möta ett väpnat angrepp mot . Det har kommit att bli väldigt tydligt att ska förstärkas, vilket är något som har drivit. Det blir inte fullt ut vad vi hade tänkt oss, men ändå en rejäl förstärkning. Det vidtas även åtgärder för att få ordning på personalförsörjningen. Det är som påpekats den största förändringen . Enligt Försvarsberedningens rapport är det nu hög tid att det kommer på plats bonusar och gratifikationer som gör att vi kan räkna med att personalen stannar . Det blir mer övningar, vilket är helt nödvändigt, för utan övningar finns det ingen effekt i ett försvar. Det gäller även luftvärnet, som är det som ska kunna skydda oss mot robotar. Vi vet att har placerat ut Iskanderrobotar som har räckvidd in över , så det är verkligen viktigt och helt nödvändigt att vi får detta på plats. Vi har nått en överenskommelse om ett trendbrott. Det ska satsas mer pengar på Försvarsmakten. Om vi nu går in på dagens betänkande kan jag säga att det är ett viktigt underlag som har gett oss. De rapporter som ger är väldigt viktiga; de ger underlag och skapar transparens i Försvarsmakten. I det underlag som vi har fått satsar framför allt på att kritisera målet om 2 000 soldater i internationella insatser. I vårt betänkande framkommer att regeringen även fortsättningsvis eftersträvar en kontinuerlig återrapportering, och utskottet konstaterar att det vidtagits åtgärder som motsvarar rekommendationer. Med dessa ord yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Jag tackar också i utskottet. 42 (MP): Jag är ledsen att jag tar det sista anförandet, . Jag vill bara ta tillfället i akt och tacka utskottets alla ledamöter och tjänstemän. Ett särskilt stort tack vill jag ge till för hans tid här. Det har varit jättespännande och framför allt väldigt trevligt. Om människor trivs ihop i politiken får man också ett bra resultat. Du har bidragit otroligt mycket, , med din personlighet, glädje och kunskap på alla sätt och vis. Du har lyft arbetet i försvarsutskottet. Ett varmt tack för det, ! Jag kommer verkligen att sakna dig nästa mandatperiod. I detta anförande instämde (M). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 10 § Fokus på unga betänkande 2013/14:KrU9 Fokus på unga (prop. 2013/14:191) föredrogs. 43 (S): Det är examenstider. Unga personer lämnar . De flesta är på väg till gymnasiet. Studenterna firar på lastbilsflak. En del går vidare till jobb, en del till högskola. Några ramlar av och tar sig inte vidare. I betänkandet vi debatterar behandlas proposition 2013/14:191, Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande. Vi socialdemokrater har 23 reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 1, 4, 8, 12, 15, 19 och 25. Tittar man på propositionen lite hastigt kan man åtminstone se en lovande omslagsbild. Den visar en telefon med kamera. Detta signalerar att regeringen är medveten om att det hänt saker i alla fall på tekniksidan. Jag ska främst prata om ungas inflytande och delaktighet, kultur och fritid. Mina kamrater kommer senare att beskriva hur det hade blivit om det varit en socialdemokratisk regering som utformat handlingsprogrammet, som ju är en tung del i propositionen – och hur det kommer att bli med en socialdemokratisk regering. Den nuvarande ungdomspolitiken lades fast genom proposition 2004/05:2, Makt att bestämma – rätt till välfärd, och betänkande 2004/05:KrU2. I propositionen presenterades två mål för den nationella ungdomspolitiken: ungdomar skall ha verklig tillgång till välfärd och ungdomar skall ha verklig tillgång till makt. Det var två starka och högt ställda mål. Målen reviderades något i budgetpropositionen och fastställdes sedan av . De nuvarande målen är att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande. Jag har vid ett flertal tillfällen debatterat frågor som rör unga med ansvarig minister, först med , sedan med , som jag tycker borde ha varit här . Det har gällt delaktighet och inflytande för unga, bostadsbrist, utbildningsbrist, betygshets, psykisk ohälsa, arbetslöshet, arbetsvillkor och jämställdhet. Mina frågor har varit varför en del unga halkar efter och varför inte ger alla unga förutsättningar att klara samhället. Svaren från ministrarna har väl varit lite svävande, men de sammanfaller förbluffande väl med regeringens handlingsplan, som man presenterar här . Det känns som att regeringens företrädare är blinda för de hinder som finns på vägen. Det är självklart för mig som socialdemokrat att vi måste rusta våra unga för de livsvillkor som jag och många med mig vet finns. Det kommer tillfällen i människors liv när de måste göra omtag, skaffa bredare kompetens, byta jobb, flytta och skaffa ny bostad. Här kan samhället se till att det finns verktyg till hands. Det är extra viktigt att det finns verktyg när det gäller en ung människa. Regeringens förslag till handlingsplan är mycket att likna med ett manifest över regeringens förda politik . Man manifesterar att trots sänkta socialavgifter och sänkt restaurangmoms har det bara gett ett fåtal jobb till skyhög kostnad för samhället. Man manifesterar bostadsbristen och ungas möjlighet till ett första egnahem genom att presentera en bostadspolitik, Attefallshusen i friggebodsformat, som ger unga möjlighet att bo kvar hemma på tomten. Man manifesterar att lämnar gymnasiet utan godkända betyg. Var fjärde elev lämnar gymnasieskolan utan fullständiga betyg. Betyget på den förda politiken på utbildningssidan kan inte bli annat än F, Icke godkänd. Antalet elever som lämnar utan behörighet till gymnasiet har ökat . Med hänsyn tagen till elevkullarnas storlek lämnar var åttonde elev utan gymnasiebehörighet. Den moderatledda regering må vara nöjd med sin politik, men unga är det inte. Regeringen själv konstaterar att man inte når upp till målsättningen inom ungdomspolitiken. Skattesänkningar får följder. I stället för att sätta in kraftfulla åtgärder och resurser väljer man nu att föreslå ett nytt mål för ungdomspolitiken. Regeringen föreslår att de nuvarande målen för den nationella ungdomspolitiken inte längre ska gälla och har ett nytt mål för statliga insatser som berör ungdomar. Det nya målet för statliga beslut och insatser som berör unga i åldern 13–ska vara att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Vi ser nu att regeringen för att om möjligt klara målsättningen inom ungdomspolitiken skriver ned målsättningen. Det är tydligt för oss att det är en ambitionssänkning. Vi menar att det framgår av de styrande målen att ungdomar har rätt till inflytande som är verkligt, inte bara en formell rätt att höras. Vi socialdemokrater har i stället föreslagit att målet för ungdomspolitiken bör formuleras: Alla ungdomar ska ha rätt till verklig välfärd och goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och ges faktiskt inflytande över samhällsutvecklingen. Vi har också reservation 1, som jag tidigare yrkat bifall till. Vi är inte ensamma om att tycka att borttagandet av välfärdsmålet och nedtoningen av inflytandemålet är en ambitionssänkning. Vi delar vår oro med många remissinstanser som menar att för mycket fokus läggs på enskilda individer och att det är illa när välfärdsmålet överges. Jämlik tillgång till välfärd är en förutsättning för riktig tillgång till makt. Unga måste få bättre stöd av samhället när det kommer till grundläggande rättigheter som egen försörjning, egen bostad och möjlighet till sjukvård. Vi menar också att en av de allra mest grundläggande faktorerna för att kunna ta makt och forma sitt eget liv är tillgång till utbildning. Vi delar regeringens uppfattning att ungdomspolitiken ska vara sektorsöverskridande och behandla frågor om ungdomars villkor inom områden som utbildning, arbete, försörjning, bostad, hälsa, inflytande, kultur och fritid, Herr talman! Grunden för delaktighet läggs i ungdomsåren, vilket gör ungas fritid så viktig. Allt färre barn deltar i organiserade fritidsysselsättningar, och förutsättningarna för att organisera sig är svaga i många delar av landet. De som inte deltar i lika hög grad är barn i ekonomiskt utsatta förhållanden och barn med annan etnisk bakgrund.