prot · H10992 · 2014-03-28 00:00:00 — Det är alltså skillnaden mellan att kunna föra en keynesiansk politik i lågkonjunktur och att behöva strama åt i en lågkonjunktur. Jag förstår varför agerar som de gör. De har en väsentligt högre skuldsättning och betydande strukturproblem som måste åtgärdas. Det är dock frapperande att Socialdemokraterna inte bara säger att de vill föra en politik där det saknas stor finansiering, utan den finansiering de har slår också långsiktigt ut jobben, jobben för unga. De jobben ger dem höjda a-kassor och utbyggda bidragssystem. ser man att den enda lösning som kan få den logiken att gå ihop – att man slår ut jobb och höjer skatter men ändå inte finansierar sina åtgärder – väl är att man då avser att överge överskottsmålet. Det måste vara slutsatsen av den här debatten, herr talman. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2013/14:265 om nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga 23 Finansminister (M): har frågat mig hur jag ser på att de egna myndigheterna avstyrker förslag i promemorian Mer fokuserad nedsättning av socialavgifterna för de yngsta och om jag med anledning av den kritik som framkommit avser att förändra min politik. fråga är ställd mot bakgrund av att har avstyrkt det remitterade förslaget. Remissinstanserna har haft olika inställningar, men en majoritet står bakom förslaget att förändra de nedsatta socialavgifterna för unga genom att rikta en större del av subventionen mot de yngsta. Ett viktigt steg mot regeringens mål om full sysselsättning är att skapa bredare vägar till jobb, inte minst för inträdande grupper som unga och utrikes födda. Det krävs insatser som ökar anställbarheten och minskar trösklarna in på arbetsmarknaden. Sänkta socialavgifter för de unga gör det mindre kostsamt att anställa unga som är i färd med att etablera sig på arbetsmarknaden. Det medför att etableringen går snabbare, med högre sysselsättning och lägre arbetslöshet som följd. Trots den utdragna lågkonjunkturen har sysselsättningen ökat med över 200 000 personer , och en stor del av de nya jobben har kommit unga till del. Det är tydliga indikationer på att den förda politiken har verkat i rätt riktning. Att rikta en större del av subventionen mot de yngsta, som håller på att etablera sig på arbetsmarknaden, bedöms leda till en effektivare nedsättning och därmed högre varaktig sysselsättning samt lägre arbetslöshet bland unga och i ekonomin som helhet. Regeringen har därför överlämnat en proposition till med ett sådant förslag. 24 (S): Tack, ministern, för svaret! Antalet unga arbetslösa har blivit allt större som varit finansminister. Var fjärde ung under saknar jobb. Vi har till och med fått erbjudande om bidrag från EU för att göra något åt den höga ungdomsarbetslösheten eftersom regeringen inte förmår klara den uppgiften. Det borde mana till eftertanke, men icke. I stället för att vrida kompassen i en helt annan riktning fortsätter regeringen i samma ineffektiva skattesänkarspår, vilket inte har skapat jobb åt unga. Den här gången har bestämt att arbetsgivaravgifterna ska sänkas ännu mer för alla . Regeringen avfärdar bryskt de myndigheter, de fackförbund och alla de andra instanser som med fakta och evidensbaserade argument avråder regeringen från att satsa ytterligare miljardbelopp på någonting som visat sig vara så ineffektivt. Regeringen har inte stöd ens från sina egna myndigheter. De har nämligen insett att det inte är samhällsekonomiskt försvarbart att låta närmare 20 skattemiljarder gå till anställningar som redan ägt rum eller till anställningar som ändå skulle ha blivit av. Men framhärdar och när någon sorts dröm om att bara man sänker arbetsgivaravgiften ännu lite till kommer det att regna manna från himlen i form av fler ungdomsanställningar. Men så ser inte verkligheten ut, herr finansminister. En rapport från fackförbundet visar att sänkta arbetsgivaravgifter inte alls har ökat andelen unga inom parti- och detaljhandeln. Tvärtom har andelen unga minskat under de år som gått sedan reformen genomfördes. Orsaken menar är bristen på högre kompetens, någonting som krävs . Det är något motsägelsefullt i berättelse. Ena stunden påstår ministern att ungdomsarbetslösheten i inte är något större problem eftersom nära hälften av de unga är heltidsstuderande och bara söker extrajobb vid sidan om. I nästa stund däremot tycks ministern vara djupt oroad över att så många i gruppen 15–är arbetslösa, och att sänka tröskeln in på arbetsmarknaden för just den gruppen är plötsligt högst angeläget. Det är någonting, herr talman, som inte stämmer, men när man läser regeringens motivering till sänkningen – den står på s. 17 i propositionen – klarnar bilden. Där står uttryckligen att de höga ungdomslönerna bedöms vara ett generellt problem. Ett problem för vem eller vilka? Sannolikt inte för ungdomarna i varje fall. Regeringens beslut om sänkta arbetsgivaravgifter för unga handlar om att dela ut 20 skattemiljarder till de företag som redan har unga anställda. Det ställs inte ett enda krav på företagen för att få dessa skattepengar. Pengarna kommer in automatiskt. Jag tycker att finansministern borde ta bladet från munnen och säga som det är, att de positiva effekter som beslutet leder till inte handlar om lägre arbetslöshet bland unga utan om högre vinster för de företag som redan har unga personer anställda. Experter och fakta talar sitt tydliga språk. När ska och regeringen inse att deras jobbpolitik för unga är verkningslös? Eller har regeringen redan kapitulerat? 25 (FP): hade 50 000 fler ungdomar jobb jämfört med . Sysselsättningsgraden bland unga har ökat trots den utdragna lågkonjunkturen. En anledning till det är naturligtvis att unga har en lägre arbetsgivaravgift än de som är äldre. Det finns också andra förklaringar. Det är riktigt att ungdomsarbetslösheten med gängse mått uppmäts till , men det är viktigt att lägga märke till att ungefär hälften är heltidsstuderande. Om man då undersöker de personerna lite noggrannare visar det sig att hälften av de ungdomsarbetslösa, såsom de registreras, själva inte betraktar sig som arbetslösa. De får nämligen frågan: Betraktar du dig som arbetslös? De säger nej, eftersom de bara söker extrajobb och sommarjobb. Man kan driva en politik – något som Socialdemokraterna gör tydligt och ganska ensidigt – och säga att man ska utbilda bort ungdomsarbetslösheten. Nästan hälften av dem som är registrerade som arbetslösa går faktiskt i skolan, och då handlar det inte i första hand om högskolestudenter. Huvuddelen är ungdomar som går i högstadiet och gymnasiet. Man kan fråga sig om det är ett problem att ungdomarna inte är i utbildning. Ja, det är det, men man kan inte säga att det är ett problem att de är arbetslösa, för ska de ha arbete kan de inte vara i utbildning. Man kan inte säga att om de söker arbete, och därmed inte längre ska vara arbetslösa, de ska studera. De kan bara vara på ett ställe åt gången. Det är viktigt i den svenska debatten att inte försöka driva politiken på ett sådant sätt att de som går i högstadiet eller gymnasiet drivs ut i arbete och därmed inte genomför sin skolgång ordentligt. Det vore förödande. Det är dock den argumentationen, den retoriken, som Socialdemokraterna här driver. Vi har en mycket låg långtidsarbetslöshet bland unga. Om vi ser till de unga som varit arbetslösa visar det sig att vi tillsammans med ligger på den lägsta nivån. Problemet med unga arbetslösa är delvis ett annat. Tyvärr är det ett problem som Socialdemokraterna försöker osynliggöra, nämligen integrationen. De utlandsfödda som kommer hit, och som kommer från länder med svaga skolsystem, har mycket svårt att komma i arbete. Därför har alliansregeringen lagt om integrationspolitiken så att den mer än tidigare är fokuserad på att få arbete, ha arbete, lära sig svenska språket, tala svenska språket. Där har vi föga stöd från oppositionen i allmänhet och från Socialdemokraterna i synnerhet. Socialdemokraterna osynliggör integrationsfrågorna, vilket lett till att de i praktiken driver en politik som gör det svårare för unga att komma in på arbetsmarknaden. I stället fokuserar man enbart på att utbilda bort ungdomsarbetslösheten. Det måste finnas en bredare meny av åtgärder, enkla arbeten, billiga arbeten, som gör det möjligt för fler att komma in på arbetsmarknaden. 26 (FP): I den här debatten finns det ett problem som är större än alla andra, och det är att tror på det hon själv säger. Det är det största problemet. På vägen hit beslöt jag mig för att delta i den här debatten. Jag hade åkt och tunnelbanan och passerade sedan . Där ligger två snabbmatskedjor, och jag gick in för att göra en okulärbesiktning av vad det var för människor som jobbade där, om där fanns några anställda i min vördnadsbjudande ålder. Vi kan kalla kedjorna för och . Vad var det för människor som var anställda där? Min bedömning är att samtliga – det var fem eller sex anställda på båda ställena – var , men jag kan förstås inte garantera det. Det var ganska intressant att se. När man är ung vill man ofta ha ett första jobb. Många jobb är sådana att man förutom att vara ung dels ska vara välutbildad – det ska vi försöka hjälpa till med – dels ska ha lång erfarenhet. Det finns en del motsättningar i det – ung, välutbildad och lång erfarenhet. För att få unga människor i jobb måste vi sänka trösklarna så att arbetsgivare, företagare, anställer dem. Därför finns, som helt riktigt påpekar, nedsättningen av arbetsgivaravgiften. Den uppgår till ungefär 17 miljarder, varav 2–3 miljarder går till kommunerna. Det vill Socialdemokraterna kompensera för, eftersom det när det gäller kommunala anställningar har effekt. Där kan man inte bara ta bort pengarna, för då blir det en kostnadshöjning. Dessutom finns det ett annat argument, som vänder på. Hon säger att det är klart att den som är anställd vill ha hög lön, och det håller jag med om. Men det är klart att man skulle kunna säga till arbetsgivaren: du får särskilt sänkt arbetsgivaravgift kan du ju höja min lön. Det är ett väldigt bra argument för den som söker jobb och vill bli anställd att de sociala avgifterna och arbetsgivaravgifterna är nedsatta – dock inte pensionsavgiften. Vad gäller den reform som föreslås och som kritiseras av en del myndigheter tror jag för min del att man måste ha lite intuition också. Jag har själv, herr talman, på denna plats för ganska länge sedan, då var arbetsmarknadsminister, vilket ligger tämligen långt tillbaka i tiden, föreslagit en omfördelning i just denna riktning. Det gick tidigare upp till . Är man har man en annan erfarenhet. Därför är det en god reform att se till att flytta arbetsgivaravgiftssänkningen längre ned i åldrarna, så att ännu fler som är yngre och inte har lång erfarenhet kan få arbete. Jag har slutligen en rekommendation till Socialdemokraterna. Gå till de här matkedjorna, Ica, och så vidare, och titta i kassorna vilka som jobbar där. Är det gamla gubbar som jag, eller är det unga människor med nedsatta sociala avgifter? 27 (S): Det blir mer och mer absurt i den här debatten. Representanter för det parti som har ansvar för utbildningspolitiken säger att det är konstigt att Socialdemokraterna tycker att det är viktigt att arbetslösa ungdomar får möjlighet att utbilda sig för att kunna ta de jobb som är lediga. Vi vet att det finns en matchningsproblematik på arbetsmarknaden. Företag efterfrågar arbetskraft, men många kan inte ta jobben därför att de saknar en viss typ av utbildning. Jag går ofta och äter på de hamburgerrestauranger som hänvisar till. Det har jag gjort i väldigt . Jag kan berätta någonting för dig, . Det har sällan varit män i den aktningsvärda ålder som du är i som har jobbat där. Det har varit ungdomar. Och konstigt nog var de anställda även innan regeringen kom på att man ville ge bidrag till de här företagen, som tjänar miljoner . De får bidrag för redan anställd personal. Regeringen och arbetsgivarna tycker egentligen inte att de här ungdomarna är värda den lön de har. I stället för att ge sig på löner och avtal väljer man att sänka den andra vägen. Jag tycker att ungdomarna är värda den lön de har. Jag tycker också att det är viktigt att detta inte underfinansieras och att man inte särskilt servar vissa branscher genom att ge dem bidrag för att de ska anställa. Vi ska säkerställa att ungdomar finns på arbetsmarknaden, och vi ska kunna ge de arbetslösa den utbildning de behöver. Men vi ska inte säga att ungdomarna inte är värda den lön de har. Jag tycker att ungdomar ska kunna ha en lön som de kan leva på, precis som vi som är lite äldre. Därmed kan de också flytta hemifrån och bilda familj. Jag har en fråga till finansministern. Har finansministern tagit i beräkning att ungdomar fyller år och blir äldre? Det är ett övervägande som arbetsgivaren måste göra med de här ungdomarna. Rätt vad det är blir en 23-åring , en 24-åring och en 25-åring . Hur tänker finansministern kring det faktum att ungdomar faktiskt också fyller år? 28 (S): Jag får instämma i förvåning över den lätt absurda tonen i debatten. börjar med sitt siffertricksande och ifrågasätter statistiken. Då måste man fundera över om statistiken är jämförbar, och då måste man ifrågasätta den, tycker . Om den inte är bra, var kommer den ifrån? Vem har infört den och när? Hur ser den ut jämfört med övriga länder i ? Det är ändå det som är intressant. Som påpekade tillhör vi de länder i som får stöd från EU för att vi har så hög ungdomsarbetslöshet. Det är många länder som inte får det stödet och som har lyckats bättre. Sedan finns de som har lyckats sämre och som får det, och tillhör dem som har lyckats sämre, enligt den här statistiken. Man har naturligtvis jämfört med andra länder med samma statistik. Men det är ändå intressant att reda ut det här. Vem har infört den, när och varför? Det skulle vara spännande om kunde svara på det. Jag reagerar naturligtvis oerhört starkt på detta förakt för kunskap och utbildning, på den märkliga inställningen att det finns en massa ungdomar som inte samhället ska satsa på och som inte är värda att få någon utbildning. Vi socialdemokrater tycker att alla ungdomar är värda att satsa på, och vi vet att det som är skillnaden mellan succé och fiasko på arbetsmarknaden är just utbildning. Eftersom vi vet det skulle det vara extremt oansvarigt att inte erbjuda samtliga ungdomar möjlighet till gymnasiekompetens, som vi socialdemokrater vill. Det är naturligtvis en av de absolut viktigaste reformerna om man på lång sikt vill komma till rätta med ungdomsarbetslösheten. Vad den här reformen har inneburit är pengar i fickan på ägarna till de restauranger besökte, som redan gått igenom. Det är inte så att ålderssammansättningen har förändrats på restaurangerna. De har alltid varit arbetsplatser för unga. Vi har debatterat de här nedsatta avgifterna , jag personligen oftast med arbetsmarknadsministern, men naturligtvis också med finansministern. Vi har tagit upp hur ineffektiva nedsättningarna varit. De har inte fungerat. Då har man stenhårt försvarat dem och stått fast vid dem – visserligen med ett undantag. Statsministern var ute och sade att det tydligen inte fungerar med sänkta löner för unga, eftersom man redan prövat att sänka kostnaden genom att sänka socialavgifterna och det inte fungerat. Så sade statsministern i av insikt och klarhet, och det här är något vi vet. Alla som utreder och forskar på det här vet att det inte har fungerat och att det är en extremt dyr reform. Man stoppar så att säga pengar på dem som redan har jobb, och de hamnar då möjligen i resultat längst ned hos dem som äger de här arbetsplatserna. Efter att man så hårdnackat har försvarat den här reformen ändrar man nu i den. Man ändrar i det som man förut beskrivit som en extremt lyckosam reform. Man har anklagat oss för att vilja dra undan benen för de unga som skulle gå miste om sänkningen. När man nu ändrar reformen innebär det just att en massa ungdomar går miste om sänkningen. Då infinner sig frågan: Drar regeringen nu undan benen för dem? Varför ändrar man på detta om det varit så lyckosamt? Någonstans måste det ändå komma någon insikt hos regeringen. Den förda politiken har lett till att tillhör den grupp länder i som får ta emot bidrag från EU för att man inte klarar ungdomsarbetslösheten. försöker man förändra politiken lite grann, men det enda man gör är att ändra lite grann på ett inslag i politiken som redan har misslyckats. Vad är det för insikt man har drabbats av när man nu ändrar utformningen? 29 Finansminister (M): Jag vill gärna redovisa grunderna för regeringens skattepolitik. När vi höjer skatten på alkohol, vilket vi gjort vid upprepade tillfällen, tror vi att det leder till att alkoholkonsumtionen minskar. När vi höjer skatten på tobak, vilket vi också gjort vid upprepade tillfällen, tror vi att det leder till att de som snusar, röker cigaretter eller använder pipa brukar mindre tobak. Det här gör vi därför att vi vet att alkoholen är kopplad till sociala problem. Tala med vilken polisman som helst – det är ingen som misshandlar någon annan grovt i nyktert tillstånd. Åtminstone är det mycket ovanligt. De som begår grova brott i hemmet eller på gatan gör det under påverkan av alkohol. Vi vet också varför tobaksbruk är skadligt. Det leder till att man får tjära i lungorna. Det försämrar kranskärlen och ökar risken för infarkter. Vi höjer också koldioxidkomponenten i fordonsskatten, för om man gör det blir miljöbilar billigare i förhållande till stora bensinslukande bilar med stora utsläpp. Det är logiskt med att vi har skärpt avgifterna för mc-försäkringar. När det blir dyrare att ha en snabb och farlig motorcykel blir det färre som väljer att ha en sådan. Vi tror att de olika skattehöjningarna påverkar ekonomin. På samma sätt har vi infört jobbskatteavdrag eftersom människor jobbar mer då. Vi har sänkt bolagsskatten för att få större kapitalstock. Vi har tagit bort förmögenhetsskatten därför att det leder till att fler entreprenörer stannar i och gör nytta. Vi har sänkt arbetsgivaravgiften för unga därför att det leder till att kostnaden för att anställa unga blir lägre. Det här är vår logik så att drivkrafterna används i rätt riktning. Socialdemokraternas idé att höja skatten på unga med 14 miljarder och skatten på restauranger med 6 miljarder, det vill säga 20 miljarder, är kärnan i den socialdemokratiska skattepolitiken. Det väcker i grund och botten tanken om vilka drivkrafter Socialdemokraterna efterfrågar. Att lägga skattebelastningen på två skattebaser som direkt går på sysselsättningen är till att börja med ologiskt. Att man sedan väljer att göra det på sektorer där det finns stor rörlighet och där skadorna förmodligen är relativt stora väcker ännu fler frågor. Om man vill höja skatten med 14 miljarder på unga kommer det att påverka ekonomin. Vi vet att man inte kommer att ta ut det i höjda priser. Det är alltså en låginflationsekonomi. Det är alltså inte möjligt för , Ica eller andra att pressa över kostnaden på konsumenterna i någon större utsträckning. Vi vet att dessa bolag inte kommer att acceptera detta och i stället säga till sina ägare att utdelningarna ska sänkas. Det är av två skäl. Vinstandelen i svensk ekonomi är låg i lågkonjunktur, och aktieägarna kräver naturligtvis samma avkastning som på andra områden och väljer i sådana fall att flytta sitt kapital. Självklart kan man inte sänka vinstnivån. Då finns en post kvar, nämligen arbete. Vi vet hur höjningar av arbetsgivaravgiften och sänkningar av arbetsgivaravgiften slår. De slår åt två håll. De slår på antalet sysselsatta och antalet arbetade timmar samt på lönerna. På kort sikt vet vi att de i huvudsak slår på antalet och på lång sikt i huvudsak genom övervältring också på lönerna. Vad betyder detta? Jo, antalet arbetade timmar och antalet anställda ungdomar kommer alltså att minska. Det är den kortsiktiga effekten av åtgärden. Den långsiktiga effekten blir att lönerna för gruppen vältras över, och då blir lönerna lägre. När Socialdemokraterna hävdar att sänkta arbetsgivaravgifter inte har effekt är det därför att många ekonomer tror att det på lång sikt är en övervältring. Vad betyder övervältring i detta sammanhang? Jo, det betyder att lönerna ska sjunka långsammare för alla ungdomar om Socialdemokraterna vinner valet. Det är ett centralt budskap till väljarna. 30 (S): Vad vill egentligen och regeringen? Vill ni verkligen sänka ungdomsarbetslösheten? Vill ni minska den? Vill ni att 120 000 unga ska få en sysselsättning eller inte? Jag måste ställa de elementära frågorna. Av och hans allierades inlägg att döma måste man betvivla om det verkligen är syftet. Sänkta arbetsgivaravgifter för unga ger inga jobb. Ändå framhärdar i att dessa närmare 20 miljarder är en helt korrekt satsning. Han säger att kostnaderna blir lägre. Ja, kostnaden blir lägre, men det leder inte till fler arbetstillfällen. Det gör att de som redan har anställt unga får mer pengar. De som redan har tänkt att anställa får pengarna. Det är inte så att ställer krav på företagen som anställer. De behöver inte fylla i en enda blankett. Det är helt fantastiskt! De får pengarna. Det är högst oansvarigt. Det är 20 skattemiljarder utan minsta krav på att anställa någon. Är inte det märkligt, så säg? EU har uppmärksammat att och inte mäktar med den viktigaste samhällsuppgiften vi har, nämligen att sänka ungdomsarbetslösheten. kan vi få bidrag från EU. Tillsammans med en hel del andra länder, till exempel , , och . Det borde mana till eftertanke. Det är nästan lite pinsamt, . Men miljarderna ska slösas i . Man ska fortsätta att dela ut dem till företagen, som redan har anställda. Regeringens egen myndighet, , säger att detta är felriktade pengar. De vänder sig inte ens mot dem som bäst behöver dem, nämligen utrikes födda och personer med låg utbildning. Därför säger , , att pengarna riktas till dem som ändå har tänkt att anställa. Det blir en skattesubvention till de företagen. Det borde väl också mana till något slags eftertanke hos finansministern. Det är regeringens egen myndighet som faktiskt läxar upp finansministern. Något som också är intressant är att ESV, , har tittat på vilka inkomst- och åldersgrupper som har fått de nedsatta arbetsgivaravgifterna, vilka de har gått till. Myndigheten konstaterar att merparten av miljarderna hamnar hos personer med en årsinkomst under 150 000. En stor del av de personerna är sannolikt studerande som arbetar extra, vid sidan om, och skulle ha fått arbete oavsett om arbetsgivaravgiften hade varit nedsatt eller inte. Låt oss utgå från att trots allt har ambitionen att verkligen vilja sänka ungdomsarbetslösheten. Då borde helt andra beslut fattas. Men idétorkan är uppenbar. Fortsätt gärna på inslagen bana, och kopiera våra förslag även när det gäller jobben. Jag ska härmed presentera några. Ingen ung person ska gå arbetslös . Se till att unga arbetslösa under får en gymnasieexamen. Det är helt avgörande för inträde på arbetsmarknaden. Se till att bygga ut bristyrkesutbildningarna så att unga kan ta de jobb som företagen vill men inte kan bemanna . Det är ungefär 80 000 jobb som bara väntar på bemanning. Se till att skapa fler högskoleplatser, inte färre, , så att unga kan få den kompetens som efterfrågas. Sänkt arbetsgivaravgift är en återvändsgränd. 31 (FP): Jag vill inte ändra statistiken, men jag tror att det är viktigt för frågan om ungdomsarbetslösheten att hålla några tankar i huvudet . Anta att alla som går i skolan och anmäler sig som arbetssökande och arbetslösa skulle få heltidsjobb. Då skulle ungdomsarbetslösheten halveras. Men då skulle, å andra sidan, alla dessa personer inte längre gå i skolan. Det är inte så att man bara kan titta på en sak. Det är helt befängt att anklaga en professor för att vara ointresserad av utbildning, som jag fick höra här. Men ni måste hålla två tankar i huvudet . Utbildning – ja, integrationsåtgärder – ja. Det är särskilt viktigt att lära sig svenska. Det gör man på arbetsplatserna.