prot · H10991 · 2014-03-27 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. 2 § Anmälan om subsidiaritetsprövning vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2013/14:32 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från finansutskottet. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:353 Till Interpellation 2013/14:353 Beslut om styrelse i bank av Per (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2013/14:356 Till Interpellation 2013/14:356 Sänkningen av hotell- och restaurangmomsen av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2013/14:368 Till Interpellation 2013/14:368 Regeringens ambitioner för en ökad jämställdhet av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan tidigare inbokade engagemang och resor. Till Interpellation 2013/14:375 Hungriga barn på privata förskolor av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan tidigare inbokade engagemang och resor. 4 § Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Skrivelse 2013/14:200 till utbildningsutskottet 5 § Frågor om rösträtt, valsystem m.m. betänkande 2013/14:KU19 Frågor om rösträtt, valsystem m.m. föredrogs. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 12 §.) betänkande 2013/14:KU22 Vallagsfrågor föredrogs. 1 (SD): För att inte slösa med tid ska jag inskränka mig till att säga några ord som gäller vår reservation i betänkandet om gemensamma valsedlar. Som vi ser det finns några brister med dagens system. En är att det kanske helt enkelt av olika skäl inte finns valsedlar tillgängliga i vallokalen. Det kan finnas brister i distributionen, missförstånd eller vad som helst. En annan brist är att valsedlar kan gömmas undan eller helt enkelt kastas bort. Det har hänt , och det är ytterst olyckligt. En tredje brist är att valhemligheten kan komma att ifrågasättas. Man kan komma in i en vallokal. På ett bord ligger många partiers valsedlar, och på ett annat bord en bit därifrån ligger ett partis valsedlar. Bortsett från dessa nackdelar är hanteringen av valsedlar en stor apparat miljömässigt. Det ska tryckas upp miljoner valsedlar, och de ska distribueras, ofta med bil eller lastbil, runt om i landet. Det är en ordning som lämnar sina spår – om vi ska tänka på miljön. Det finns länder som har gemensamma valsedlar. Nackdelen med en gemensam valsedel är uppenbar, nämligen att den kan bli lång. Men vi tycker att den nackdelen inte överväger. Jag yrkar bifall till vår reservation. 2 MONTASER ENEIM (M): I detta betänkande, KU22, behandlas vallagsfrågor. Dessa frågor kan vid en första anblick te sig mindre spännande och utan större motsättningar i denna kammare, oavsett politisk övertygelse. Men ämnet kan enkelt utvidgas. Ytterst handlar det om förutsättningarna för vår demokrati att fungera väl. Demokratin ska vara inkluderande, lika för alla och byggd på grundstenar av öppenhet och tolerans. har präglats av demokrati. De första stapplande stegen på väg mot maktdelning och det demokratiska styrelseskick som vi åtnjuter togs redan i samband med regeringsform. Det är en medborgerlig rättighet att själv få välja sina företrädare till kommun, landsting och riksdag. Att fritt välja och påverka är för oss självklarheter. Men det är inte alltid lika självklart för andra människor i vår omvärld, ibland till och med i vår omedelbara närhet. Det är därför en ständigt pågående process och en samlad uppgift för oss alla att alltid stå upp för och försvara demokratins, rösträttens och yttrandefrihetens principer. Det har i betänkandet inkommit såväl en motion som en reservation om utformandet av gemensamma valsedlar. Att underlätta för väljare att enklare se skillnad på partiernas valsedlar är ett arbete och en reformambition som jag tror att vi alla delar. Ingen ska stå i sin vallokal och känna sig osäker på om man har råkat ta rätt eller fel valsedel. Motionären driver dock tesen att samtliga valsedlar ska innehålla alla partiers beteckning, partisymbol och kandidater. Det förefaller både opraktiskt och komplicerat. I en del länder som har gemensamma valsedlar för samtliga partier i landets parlament, exempelvis , upplever man systemet som krångligt och svåröverskådligt. Inför det senaste valet till förbundsdagen uttryckte till och med chefen för den tyska valorganisationen sin skepsis. Komplikationer kan lätt uppstå, inte minst när det gäller möjligheten till personkryss om en gemensam valsedel för alla partier används. Regeringen har i propositionen Proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val gett uttryck för att partibeteckning ska få innehålla en partisymbol med argumentet att symboler på valsedeln gör det enklare för den enskilde väljaren. har i betänkande 2013/14:KU16 bedömt att en partibeteckning ska få innehålla en partisymbol, vilket underlättar för väljaren att ta rätt valsedel. Denna kammare ställde sig också bakom regeringens och KU:s samlade linje. Genom att tillåta att en partibeteckning på valsedeln får innehålla en partisymbol minskar därmed risken dramatiskt att den enskilde väljaren råkar ta fel valsedel. Att få representera sina väljare och föra deras talan i denna kammare är ett av de finaste uppdragen man kan få. Därför anser jag att de demokratiska verktygen i vårt land fortsätter att stå stabilt och enade. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner och reservationen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) betänkande 2013/14:KU24 Minoritetsfrågor föredrogs. 3 HANS (S): Svensk minoritetspolitik för de i grundlagen skyddade nationella minoriteterna har tagit avgörande steg framåt . Förvaltningsområdena har inneburit ett ökat skydd för de nationella minoriteter som har geografiskt definierade områden. Detta gäller således samerna, tornedalsfinnarna och sverigefinnarna. Medvetenheten om hur förekommande och kränkande antisemitism och antiziganism är för våra icke territoriellt skyddade minoriteter har ökat. Det har gått framåt – men mycket arbete återstår. Den vitbok om romernas historia i som presenterades är skakande läsning om majoritetssamhällets övergrepp i form av allt från tvångssterilisering till förnekelse av medborgerliga rättigheter. När man ser situationen för romerna blir man heller inte stolt. avbryter för många barn sin skolgång, fortfarande får barn barn, fortfarande har man svårt att få arbete och fortfarande diskrimineras man i sitt dagliga liv. Detta visades inte minst genom att regeringens gäst förvägrades frukost på . Även avslöjandet om Skånepolisens romregister ger en inblick i inrotade fördomars effekter. På samma sätt blir jag skrämd när jag pratar med unga judar som inte vågar visa sin identitet av risk för hatbrott, detta efter Förintelsen. Har vi inte lärt oss mer? Även vårt internationellt skyddade urfolk, samerna, utsätts för effekterna av fördomar och resultaten av tidigare förtryck. Ett besök vid i gjorde att jag blev uppmärksam på de problem man har med vad som uppfattas som bristande engagemang från svenska myndigheter vad gäller renbete över . Urfolket, som inte känner nationalstaten, får alltså lida av nationalstatens gräns. I en motion föreslår att finlandssvenskarna ska integreras i begreppet sverigefinnar och omfattas av minoritetsskyddet. Att finlandssvenskarna har en urgammal närvaro – sedan kanske – i det som är kan inte ifrågasättas. Den svenska minoritetslagstiftningen är emellertid i mycket baserad på den så kallade minoritetsspråkskonventionen, och standardsvenskan i är densamma som standardsvenskan i . En förändring skulle kräva en grundläggande utvärdering av minoritetspolitiken, och kanske kan finlandssvenskarna uppmärksammas på annat sätt. Den finska språkgruppen är till numerären den största. Siffran ca 700 000 personer med finskspråkiga rötter nämns. I fråga om denna grupp finns det fortfarande stora brister. som land har anledning att skämmas över hur vi har behandlat det finska språket efter 1809. Vi socialdemokrater, tillsammans med och , menar att ett nationellt språkpolitiskt handlingsprogram ska tas fram för det finska språket. Vi ser stora luckor i den finska minoritetens rättigheter. Allt från rätt till äldreomsorg på finska till lärarutbildningar på alla nivåer behöver utredas. Vi måste förstå att vårt bristande skydd för finskan också har negativa effekter på svenskans ställning i . Den svenskspråkiga gruppen i och den finskspråkiga gruppen i är viktiga för att vidmakthålla de starka och unika banden mellan och . Det är vår mening att ett handlingsprogram för finskan bör följas av liknande handlingsprogram för de andra minoritetsspråken. Jag yrkar därför bifall till reservationen under punkt 6. 4 (V): kunde vi i radion höra om att det var flera personer som inte fick hyra bil på bensinmackar trots att det fanns lediga bilar. avslöjades att polisen i hade registrerat personer ur en enskild etnisk grupp på ett sätt som inte följde lagar och regler. Precis som Hans berättade kunde vi i förrgår höra talas om en gäst på ett finare hotell i som stoppades i frukostmatsalen med hänvisning till att frukosten enbart var för dem som bodde på hotellet. Kvinnan i fråga bodde på hotellet. Gemensamt i dessa tre i övrigt helt olika situationer var att samtliga av de drabbade var romer. Det är helt uppenbart att det pågår en diskriminering i och att antiziganismen är utbredd, och det är ett stort problem. Det problemet kräver insatser som går längre än att skriva en vitbok. Attacker mot synagogor och judiska samlingsplatser fortsätter. Under marscherade nazistiska genom . Polisen hade gett demonstrationen tillstånd trots att en demonstration den natten knappast kan uppfattas som något annat än ett hot, en ren provokation och hets mot folkgrupp. Demonstranterna bar sköldar med den nazistiska symbolen livets träd. Samma symbol användes av SA i Nazityskland när mördandet och förföljandet satte i gång. Symbolen livets träd är jämförbar med hakkorset eftersom det är en tydlig och historiskt använd symbol. I har vi ett förbud mot att bära nazistiska symboler och uniformer just för att dessa i sig är tydligt riktade mot de grupper som förföljdes och mördades under tyska nazitiden. Trots det ingrep inte polisen vid demonstrationen på . Beror det på okunskap? Kanske det, men framför allt visade det att antisemitismen i det svenska samhället är ett stort problem, och poliser är också människor. När församlingsmedlemmarna kom till moskén på Söder var den överklottrad med hakkors. Attacker mot moskéer och muslimska samlingsplatser är ständigt förekommande. Kvinnor med sjal utsätts för attacker. har män försökt slita av kvinnor sjalarna. Nidbilder av muslimer är vanliga, och generaliseringar av muslimer som en enhetlig grupp är standard. Kunskapen om islam är verkligen undermålig och präglad av rasistiska stereotyper. Islamofobin i är utbredd. Samhället har ett stort ansvar för att komma till rätta med rasism, diskriminering och förföljelser. I skolan borde det vara självklart att arbeta mot antiziganism, antisemitism och islamofobi. I själva verket är tyvärr fördomarna så djupt rotade i det svenska samhället att även våra läromedel bidrar till och förstärker fördomarna. I nyhetsmedier och populärkultur sprids ofta en väldigt onyanserad bild av bland annat islam och judendom. Det är tydligt att arbetet mot antiziganism, antisemitism och islamofobi behöver förstärkas ordentligt. Bland annat behöver skolans arbete mot detta självklart stärkas. Jag yrkar bifall till reservation nr 1. Jag stöder självklart också våra övriga reservationer och våra motioner. Den som lyssnar på debatten och läser det här betänkandet om minoritetsfrågor kan konstatera att det är ett ganska tunt betänkande, att det är ganska få delar i det och att det är fokuserat på ganska få saker. Vi tar upp finlandssvenskan och det finska minoritetsspråkets ställning, antiziganism, islamofobi och antisemitism och har en kort passus om . Det beror på att vi tidigare hanterat flera av de här frågorna och hade en debatt i kammaren . Jag vill rekommendera dem som vill se mer av vad som har sagts och vad vi har för ståndpunkter i att titta i betänkandet /12. Där lyftes tydligt fram många frågor gällande den samiska minoriteten och dess förutsättningar, bland annat frågan om att ge en ordentlig möjlighet att vara ett självstyrande organ, vilket inte alls fungerar . Med detta yrkar jag åter bifall till reservation 1. 5 (M): Detta betänkande och denna debatt är viktiga ur två aspekter, dels för att visa mitt partis, , ambition och Alliansens ställning i de här frågorna, dels för att visa regeringens arbete och strävan med att synliggöra och uppmärksamma minoriteter. Speciellt viktigt är arbetet för att förbättra romernas situation. I frågan om finska minoritetsspråkets ställning har jag förståelse för reservanterna och deras resonemang. Här pågår ett antal insatser. Vissa saker har gjorts, och mer kommer att göras, för att säkerställa och underlätta för barn och ungdomar som tillhör de nationella minoritetsgrupperna. Deras möjligheter att använda och utveckla sina språk kommer att stärkas. Det är bra att vi har inrättat ett sameting som kan bevaka och följa upp frågor som bland annat rör rennäringen, nyttjandet av mark och vatten. är också med, bevakar och tycker till i samhällsplaneringen. Vidare har också en demokratisk roll som folkvald församling som är viktig. Jag vill citera integrationsminister : Det förekommer en utbredd vardagsdiskriminering mot romer i det svenska samhället. Många romer känner dessutom en stor oro mot bakgrund av historien och dagens fördomar. presenterade integrationsministern regeringens vitbok om kränkningar av och övergrepp mot romer i . Syftet var att ge ett erkännande åt offren och deras anhöriga och skapa förståelse för den romska minoritetens situation i . Det är ett gediget material och det mest omfattande arbete som har gjorts inom området. Arbetet med vitboken startade . Och innan det hann slutföras och presenteras fick vi i närtid erfara och se bevis för hur romer behandlas och vad de utsätts för i dagens . Jag tänker på Skånepolisens register över romer. När detta uppdagades för allmänheten genom medierna blev det genast föremål för granskning av , som har tillsyn över polisens register. Nämnden kunde inte styrka att grunden för registreringen varit etnicitet, men den uttalade viss kritik för att gallringen inte gjorts på ett korrekt sätt, att tillgången till registret inte hade begränsats och att registret var för oprecist. inledde en tillsyn, överåklagaren vid Riksenheten för polismål inledde en förundersökning och Justitiekanslern inledde en förundersökning av i . Alla dessa tillsynsmyndigheter hade en eller flera anmärkningar på hur registret hade skötts av Skånepolisen, men samtliga granskningar lades ned och har avslutats. Det som pågår just nu är , JO:s, granskning av ansvarsfördelningen inom . Vidare har regeringen gett i uppdrag att redovisa hur man kommer att säkerställa att det finns riktlinjer och rutiner för behandling av personuppgifter i polisens kriminalunderrättelseverksamhet. Datainspektionen har fått i uppdrag av regeringen att undersöka om det förekommer olaglig registrering av romer eller personer av annat etniskt ursprung inom och bostadsmarknaden. En vitbok som beskriver historien är en viktig utgångspunkt för att stärka romers mänskliga rättigheter. belyser övergrepp mot och kränkningar av romer på områden som registreringar, steriliseringar, omhändertaganden av barn, fördrivning, deras tillgång till bostad samt arbete och utbildning. Romers situation har ett samband med hur de har behandlats historiskt och den diskriminering som de utsatts för . Därför är kunskapen om historien viktig för regeringens fortsatta arbete med att förbättra levnadsförhållandena för romer. Regeringen påbörjade ett arbete i ett antal pilotkommuner och antog en strategi för romsk inkludering . Utöver de medel som finns för de nationella minoriteterna satsas det 46 miljoner –2015 för att uppnå det övergripande målet att ska romer ha likvärdiga möjligheter i livet som den som är icke-rom. Strategin omfattar sex samhällsområden: arbete, utbildning, bostad, hälsa och social trygghet, civilsamhället samt kultur och språk. Ett urval av dessa satsningar i strategin kommer även att göras på nationell nivå. I går fick vi veta att regeringen har tillsatt en kommission mot antiziganism. Kommissionens majoritet utgörs av romer. Syftet är att åstadkomma en kraftsamling i arbetet mot antiziganism och att överbrygga den förtroendeklyfta som finns mellan den romska gruppen och samhället i övrigt. Jag yrkar bifall till förslag till beslut. 6 (FP): har aldrig varit ett etniskt, språkligt eller kulturellt homogent land. Det är en seglivad myt. En del vill gärna att den myten lever kvar, men sanningen är att så länge som det har bott människor här i har det talats olika språk och funnits olika kulturer här. Minoritetspolitiken handlar om att synliggöra och skapa förutsättningar för våra historiska minoritetsspråk och de nationella minoriteterna, som i många generationer har funnits sida vid sida med majoritetsbefolkningen. Det kan lätt låta oskyldigt, men för den som berörs är det allvar. har en lång historia av osynliggörande, marginalisering och ibland även direkt förtryck mot våra egna minoriteter. Det är något som vi måste göra upp med. Vi har här hört talare nämna om övergrepp och kränkningar mot romer och resande . Med egna ord: Det är en historia att skämmas över. Det handlar om offentligt sanktionerad rasbiologi, sterilisering, systematisk kartläggning och registrering, inreseförbud specifikt riktade mot romer samt systematisk utestängning från skola, bostadsmarknad och arbetsmarknad. Det här är inte bara historia, utan detta påverkar oss också . Majoritetsbefolkningens okunskap är ofta stor. Att göra upp med myten om det etniskt homogena är ett gemensamt ansvar. För liberalerna är minoritetspolitiken en fråga om demokrati och om lika möjligheter. Den som identifierar sig som tillhörig en nationell minoritet ska ha samma möjligheter som alla andra att delta i samhället och bevara och utveckla sitt språk och sin kultur. Steg för steg höjer vi ambitionerna. I går tillsatte regeringen en kommission mot antiziganism, ledd av , där man återigen ska ta upp dessa frågor. Kommissionen har bred representation från romer och resande. Också när det gäller minoritetspolitiken i stort har förändringar gjorts . har arbetat för att varje barn ska ha samma rätt att få modersmålsundervisning i något av de fem minoritetsspråken, även om språket inte används i hemmet. Detta blev verklighet efter att tog över på . tog vi nästa steg för att underlätta för modersmålsundervisning i minoritetsspråk genom en proposition om att ändra skollagen, gällande de nationella minoritetsspråken, och slopa kravet på att en vårdnadshavare ska ha språket som modersmål och att eleven ska ha grundläggande kunskaper i språket. Förvaltningsområdena för de nationella minoritetsspråken har ökat kraftigt sedan alliansregeringen tog över. var det bara i och några andra delar av som det fanns en rätt för enskilda att använda minoritetsspråk i kontakter med myndigheter och en rätt till förskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvis på minoritetsspråk. har antalet kommuner ökat radikalt. omfattar det samiska förvaltningsområdet nästan hela inland plus kommun, och det finska förvaltningsområdet har utökats med ett stort antal kommuner i och , där många har finska som modersmål. Antalet kommuner växer . Vi gick till val på att höja ambitionerna i minoritetspolitiken, och vi håller vad vi lovar. Jag började med att säga att det här kan låta oskyldigt, men det är det inte. Det är vitboken om övergrepp mot och kränkningar av romer och resande presenterades. Och det är ett parti här i kammaren, , krävde ett totalt stopp för alla riktade åtgärder för den nationella minoriteten romer. Hela budgetanslaget, varenda krona, skulle dras in. talade med mycket små bokstäver om detta. Men det är vad deras politik går ut på. Minoritetspolitik är inget oskyldigt litet sidospår i politiken. Det är här som de grundläggande värderingarna testas. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. 7 (C): Vi har i behandlat 20 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som handlar om minoritetsfrågor. Vi redovisar det nu i detta betänkande, KU24. Jag ska inte upprepa de synpunkter som här har framförts om minoritetsfrågorna där vi är överens. Jag vill redovisa vad jag själv främst har jobbat med under de diskussioner vi har haft i . Jag har försökt få till stånd en mer positiv skrivning än den som ursprungligen fanns och som har funnits i och regeringens tidigare skrivelser när det gäller finlandssvenskarnas ställning som en minoritet i . På grund av att finlandssvenskarna, alltså de svensktalande som flyttat från till , inte är en språklig minoritet i har de aldrig fått ett erkännande som en minoritetsgrupp i . Deras gemenskap kommer till uttryck bland annat i den finlandssvenska föreningen . Några av oss ledamöter i var för på ett av finlandssvenskar välbesökt Runebergsmingel i deras lokal på i . Frågan om finlandssvenskarnas ställning som minoritet har tagits upp i en riksdagsmotion av min partikollega . Föreningen har skrivit till och stött de synpunkter som framför i sin motion. Även om motionen inte tillstyrks av har vi gjort en i jämförelse med tidigare beslut något mer positiv skrivning i minoritetsfrågan för finlandssvenskarna. Jag vill också nämna att i detta ärende avstyrker en sverigedemokratisk motion om att ska avskaffas. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande. 8 SKÅNBERG (KD): Det är 20 motionsyrkanden som vi har att hantera, och därav kan man möjligen sluta sig till att debatten inte blir så oerhört engagerad. Vi har inte mycket repliker, och vi håller våra anföranden. Men låt mig, herr talman, understryka att ämnet är viktigt. Det är ingen som i detta betänkande motsätter sig åtgärder för att hjälpa till exempel romerna i deras situation och deras utsatthet, judarna i eller de muslimer vars burka eller slöja blir avriven. Alla står vi bakom att detta är oacceptabelt och att vi vill ha förändringar. Den ena talaren efter den andra har pekat på vad regeringen faktiskt har gjort och hur vi har motionerat från alla partier. Men låt mig säga: Vi är ännu inte framme. Jag bor i , och jag vet av personlig erfarenhet hur det är för unga judiska män och kvinnor, som jag känner, att inte kunna vandra på Malmös gator. Till och med de som har det traditionella mellanösternutseendet kan bli angripna på Malmös gator, och de drar sig för att åka in till . Detta är inte acceptabelt. Det är inte acceptabelt att synagogan i måste vara som en bunker, där man går genom slussar. Till stor del bekostas hela det här slussväsendet av den judiska församlingen själv, även om samhället går in med en viss hjälp. Det är inte acceptabelt. Så kan vi inte ha det. Det är likadant när jag går härifrån och till och kommer att se just de romer som vi har debatterat. De är inte svenska medborgare utan rumänska, men de är likväl romer, de fattigaste i , som har tagit sig hit till . Vi går förbi dem, med eller utan en blick på dem. När jag gick hit till denna debatt kom det en rom och försökte få mig att lägga en slant i en pappersmugg. Jag måste erkänna att jag inte gjorde det. Vad kan vi göra? Till att börja med kan vi säga att de inte är vårt problem: De här romerna är inte svenska medborgare, och någon annan får ta hand om dem. Ja, det är väl sant. Så är det – vi kan inte hjälpa alla.