prot · H20928 · 2014-11-27 00:00:00 — Det är nog dags att regionen, hela och hela inte ska fortsätta att förlora förutsättningar för jobb, konkurrenskraft och den tillväxt behöver. Det tror jag att vi alla egentligen är överens om. 150 (M): växer med två fulla och med ett helt till 2030. Men vår region blir alltmer igenkorkad, och våra vägar står stilla. Se bara på , där bilar står still i onödan och puttrar ut avgaser till nackdel för såväl miljö som möjlig tillväxt. Att inte bygga Förbifarten, om man återgår till det principiella i frågan, är att direkt motverka jobb och tillväxt. Det är att åsamka samhällsekonomiska kostnader om 2 miljarder . Det är att fortsätta se till att trängsel blir verklighet på våra gator och att luftkvaliteten fortsätter att försämras. Regionen behöver Förbifart . Åtta av tio stockholmare vill ha Förbifart . Socialdemokraterna lovade att bygga Förbifart . Ändå pausar man nu bygget. Ändå sätter man sig nu i knät på , och notan för oenigheten skickas till svenska folket till en kostnad av 4 miljoner . Jag menar att detta är ansvarslöst. Jag menar att svenska folket, stockholmarna och alla som bor i förtjänar ett rakryggat svar och ett besked i frågan. Jag ställer mig frågan: Hur till ska jobb och tillväxt få stryka på foten för att S och MP inte kan komma överens? Nej, herr talman, har börjat byggas, den ska fortsätta att byggas och det finns ingen poäng med att alldeles i onödan fördyra projektet med 4 miljoner . Regeringen måste faktiskt inse att har sagt nej till en omförhandling. Det är dags att sätta spaden i marken igen, . 151 (M): Ett antal av debattörerna har ställt frågor till statsrådet men inte fått svar på om Förbifart bör byggas. Därför börjar jag med att ställa frågan inför det avslutande anförandet från statsrådet: statsrådet och regeringen att Förbifarten ska byggas? Då tänker jag inte på formdiskussioner och sådant. Bör Förbifart byggas – ja eller nej? Sedan kan vi i den samlade diskussionen konstatera att vad en stad som , liksom vi i min hemstad , behöver är satsningar på både kollektivtrafik och vägar. var uppe till diskussion, och det är glädjande. Den är betydelsefull både för dem som bor i denna region och för alla oss som bor utanför när det gäller tillförlitligheten, tillgängligheten och kapaciteten för järnvägssystemet för både fjärrtåg och pendeltåg. Detta i kombination med den viktiga tunnelbaneöverenskommelsen och Förbifarten gör att man lägger en grund för tillväxtmotorn . Det är betydelsefullt för den regionen, för och för oss som bor i andra delar av . Sedan kan vi bara, om vi jämför med till exempel , konstatera och vara tydliga med att Förbifarten är planerad, projekterad och fullt finansierad. Det som det handlar om i det stoppläge som råder just nu är att vi har en svag minoritetsregering med problem mellan socialdemokrater och miljöpartister när det gäller att komma överens. I stället för att tydligt ta ansvar och säga: Ja, Förbifarten ska byggas, för den är viktig för jobb och tillväxt, eller: Nej, vi tycker inte det av några skäl, gör man en konstig mellanvariant och skickar en räkning till skattebetalarna på per dag. För tredje gången, herr talman, avslutar jag med denna fråga till statsrådet: Hur förklarar och försvarar statsrådet att hennes och regeringens agerande när det gäller Förbifarten och stoppet innebär att hon och regeringen skickar en räkning på per dag till skattebetalarna? Hur förklarar och försvarar hon det? 152 (M): Jag blev lite fundersam när jag hörde statsrådet antyda att detta nästan skulle kunna vara någon form av investering som man kan tjäna igen på lite sikt. Jag förstår inte riktigt hur extrakostnaderna skulle kunna bli en investering. Det skulle jag gärna vilja höra i slutanförandet. Jag tackar ändå ministern för svaret, även om jag tyvärr måste konstatera att hon tydligen anser det försvarbart att kasta bort åtskilliga hundratals miljoner av skattebetalarnas pengar helt till ingen nytta. Det är genom den typen av slöseri som man drar pengar från välfärden eller andra viktiga satsningar. Det är genom den typen av misshushållning som tvingas ha högre skatter än vi annars skulle behöva. Det är ett pris som skattebetalarna eller i detta fall bilisterna tvingas betala för en regering som inte förberett sig och som inte kan bära regeringsansvaret. På grund av oenigheter inom regeringen tvingas man kasta bort 4 miljoner i ett svart hål utan att få någon som helst nytta för pengarna. Om det är vad den nya regeringen menar med ekonomiskt ansvarstagande behöver man uppenbarligen hjälp av att hantera frågan på ett mer ansvarsfullt sätt så att bygget av Förbifarten kan fortsätta . Slutligen upprepar jag fråga till statsrådet: statsrådet att Förbifart bör byggas – ja eller nej? 153 Statsrådet (S): Jag förstår att det är lockande att ställa kostnaderna i relation till skol- eller vård- och omsorgssatsningar, men jag tror att vi som befinner oss här nu vet skillnaden mellan investeringar och löpande drift. Det är en kostnad på som kommer att betalas av under många decennier framöver, bland annat genom trängselskatteavgifter. Den fördyring som blir kommer naturligtvis att påverka projektkostnaden därför att den kommer att läggas på det projektet och ingen annanstans. Men det kan också vara så att om man får en snabbare framdrift i ett senare skede finns det en möjlighet att det faktiskt blir billigare. Det finns projekt numera som blir billigare än beräknat, och det är bra. Vi har för avsikt att träffa parterna och samtala med dem om hur man ser på Förbifart och dess finansiering och på behovet av mer kollektivtrafik i regionen samt vilka eventuella förhandlingar man kan tänka sig att inleda. Jag har läst breven och förstått vad det står, men jag vill träffa båda parterna och i en konstruktiv anda samtala om hur man ser i regionen innan vi i regeringen utesluter några handlingsalternativ. Vad gäller tillkännagivande kommer det att hanteras precis som tillkännagivanden från alltid hanteras av regeringen, nämligen att man tar till sig tillkännagivandet, bereder det i vanlig ordning i departementet och återkommer till med ett besked. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2014/15:120 om fri entré på statliga museer 154 Kultur- och demokratiminister (MP): har frågat mig hur regeringen tänker utforma förslaget kring fri entré på statliga museer. Vi äger de statliga museerna tillsammans, och vi vill därför så långt som möjligt öppna dörrarna på vid gavel till vårt gemensamma kulturarv. Även om antalet museibesökare har ökat har inte alla människor råd att gå på våra museer. Den här reformen behövs för att bildnings- och delaktighetsklyftorna har ökat i vårt samhälle. Vi har i vår budgetproposition föreslagit att de medel som avsatts för fri entré ska tillföras de centrala museer som är myndigheter. Det innebär att fri entré med start föreslås gälla vid följande av statens museer: , , Flygvapenmuseum, , , Kungliga myntkabinettet, Livrustkammaren, , , , , , , , Statens centrum för arkitektur och design, och . Fri entré föreslås inte omfatta de verksamheter vid dessa centrala museimyndigheter som ska bära sina egna kostnader genom intäkter, det vill säga inom Statens maritima museer, det så kallade Bergrummet inom Statens museer för världskultur och inte heller Cosmonova vid . Fri entré föreslås inte heller omfatta stiftelsen inom myndigheten med . Regeringen föreslår i budgetpropositionen att ska avsättas för införande av fri entré vid de berörda museerna. Frågor om fördelning av medel och former för regleringen av fri entré bereds nu i . Vår preliminära bedömning är dock – mot bakgrund av museernas genomsnittliga entréintäkter och efter kontakter med berörda myndigheter – att dessa medel ger tillräcklig kompensation för det samlade intäktsbortfall som uppstår. 155 (M): Jag vill börja med att tacka kulturministern för svaret. Det är första gången vi möts i ett ordutbyte på detta sätt i en interpellationsdebatt. Jag vill önska kulturministern lycka till i sitt viktiga värv. Den här interpellationen tycker jag och vi moderater är mycket viktig. Museerna är historiens fyrbåk. Det är där vi kan lära av historien för framtiden. Museerna ska vara tillgängliga. Alliansregeringen valde att prioritera tillgängligheten för barn och unga. Därför är det fri entré på alla statliga museer för barn och på alla utställningar, till skillnad från det förslag som håller på att beredas i . Vi i alliansregeringen införde 2009 reformen fria museer därför att vi ville ge museerna mer självständighet. Vi tillförde också resurser för att de skulle få möjlighet att vara mer självständiga och självbestämmande. Kulturministern stod här i kammaren tidigare under frågestunden och berättade om regeringens främsta prioriteringar. Det var tillgänglighet och delaktighet. Om man ska applicera det på frågan om fri entré kan man ha olika syn på tillgängligheten. Digitalisering är något som innebär att museisamlingarna blir tillgängliga över hela landet. I det förslag som vi nu bereder om fri entré på några museer ökar tillgängligheten för moderattanter på och tyska turister. Det tycker jag inte är bra prioritering. Det andra var delaktighet. Vad är det för delaktighet med museerna och museiledningar att tvinga dem att ha fri entré på museerna? Vad blir det för arbetsförutsättningar för de statliga museerna med sådana pekpinnar och tvångströjor? Vilken självständighet ska ministern och regeringen ge sig på nästa gång på museerna? Det finns ju många sätt att begränsa självständigheten för museerna. Ministern säger i svaret att vi äger de statliga museerna tillsammans och att det därför är viktigt att så långt som möjligt öppna dörrarna på vid gavel. Man kan, herr talman, göra en jämförelse med . äger vi gemensamt. Det är ett företag. Vill kulturministern se gratis el för att göra det tillgängligt så mycket som möjligt? En sådan insats skulle vara mycket graverande, precis som fri entré. Man sätter konkurrensen ur spel. Många museer ägs privat. Det finns många kommunala och regionala museer. Här sätter vi konkurrensen ur spel. Det tycker jag inte är sjyst. Jag stannar här med de tre frågorna, som jag hoppas att kulturministern kommer att ge svar på i vår diskussion. 156 (KD): Tack, kulturministern, för att vi får ha den här interpellationsdebatten, som har tagit initiativ till. Så stod du där, kulturministern, när det var den första presskonferensen. Den viktigaste frågan som lyftes fram där var just detta med fri entré på de statliga museerna. Jag satt vid tv:n och lyssnade och insåg att väldigt många uppskattar att det öppnas vida dörrar, att man kommer åt kulturarvet, kommer åt de här utställningarna. Det är mycket positivt. Jag hörde också tidigare i debatten att detta var ett sätt att öka tillgängligheten. Men jag vill problematisera lite. När jag pratar med människor ute i bygderna säger de: ska det bli gratis entré på våra museer. Då säger jag: Stopp , det gällde de statliga museerna, och 16 av dem är i . Jaha, men övriga landet då? Det är problemet, med gränsdragningar mellan olika museer. Jag pratade med läns museum, eftersom jag bor i . Jag frågade: Hur det ser ut hos oss? Jo, sa de, vi tillhör de länsmuseer som har problem med vår ekonomi, och vi har tvingats skära ned personalen till hälften. Tyvärr har man varit tvungen att avskeda många, eftersom man inte har haft råd att ha dem anställda. Man har alltså halverat personalstyrkan. Dessutom, sa de, överväger vi precis att börja ta inträde. Jo, vi har så dålig ekonomi, sa de. Det finns över 215 museer i runt om i , och de kämpar naturligtvis med sin ekonomi. Det blir problem när människor förväntar sig att det ska vara gratis inträde eftersom kulturministern nu har öppnat de här dörrarna. Jag undrar lite grann: Har regeringen tänkt in problematiken att det ser så olika ut i landet och att det inte bara handlar om statliga museer och utan berör hela landet? Vi vet, som vi hörde tidigare, att den tidigare regeringen har överlåtit till museerna själva att fatta beslut om hur de vill prioritera. De har då valt att framför allt prioritera digitaliseringen, som de såg var viktig för tillgängligheten. Frågan är: I tider av kultursamverkansmodell – där vi lämnar över besluten till regionerna själva och till de olika kulturskaparna och det civila samhället – är det verkligen rätt att från statens sida gå in och detaljstyra hur de ska förvalta sina medel? Det är en fråga som jag gärna skulle vilja ha svar på, om det finns tankar kring detta. 157 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag vill påminna om varför det är viktigt med en fri-entré-reform och varför regeringen väljer att göra detta och öppna dörrarna på vid gavel till allt det som är vårt gemensamma. Det handlar förstås om ideologi och om ett samhälle som vi vill återerövra, ett samhälle där människor inte dras isär utan där människor kommer samman och där människor får möjligheter att skapa sig ett sammanhang där vi bygger ett ”vi” i stället för ett ”dem”. När fri entré infördes ökade antalet besök till de berörda museerna med 2,9 miljoner. Det motsvarar en ökning jämfört med året innan. När entréavgifterna återinfördes minskade antalet besök med 1,7 miljoner. Även om museerna har fri entré för barn och unga upp till gör vi bedömningen att vi även kommer att se ett märkbart ökat antal besökare på våra museer. Vi vet sedan förra gången då fri entré infördes på museerna att det var just antalet förstagångsbesökare som ökade kraftigt. Det räknar vi med också. angav i sin utvärdering av den förra perioden med fri entré att helhetsmönstret för de resultat som museerna rapporterat tydligt visade att museerna hade lyckats nå en större och bredare publik. De hade lyckats nå nya publikgrupper. Från flera museer kom siffror som visade att det var många människor med låg utbildning som hade ökat antalet besök på museer. De pekade även på att antalet förstagångsbesökare hade ökat, vilket överensstämde med resultaten från publikundersökningar. Jag ska sedan ta upp frågan om det regionala och om konkurrensen. De flesta av de statliga myndigheter som berörs av fri-entré-reformen ligger i . Så är det. Det betyder inte att det är bara stockholmare som besöker museerna, utan det är också besökare från till exempel . Moderata damer från och alla andra är välkomna. Vi öppnar dörrarna till något av det finaste vi har och som vi vill bjuda in människor till. Men det finns även museer som berörs i , och . Det är viktigt att framhålla att många av de regionala museer som delvis finansieras av staten genom kultursamverkansmodellen har fri entré . Men beslut om att införa fri entré på de regionala museerna ligger inte på regeringens bord. När det handlar om konkurrens har tittat närmare på utvärderingarna av den förra fri-entré-reformen. Det visade sig att även på de museer som tog betalt ökade antalet besökare. Det är något som jag hoppas på även . 158 (M): Jag ställde tre frågor i mitt första inlägg. Det gällde självständigheten för museerna och hur den kommer att påverkas av detta. Det gällde även arbetsförutsättningarna för museerna och konkurrensnegativismen som man nu slår fast. Ingen av dessa frågor fick jag svar på. Men jag har ännu fler frågor, och jag hoppas att kulturministern svarar på frågorna i sitt nästa inlägg. Jag ska lite grann kommentera det som kulturministern sade om varför det är viktigt att öppna dörrarna till museerna på vid gavel. Det är ingen vid gavel. Det blir inte fri entré på alla statliga museer. Varför blir det inte det på alla statliga museer? Är inte en klenod, en historiens fyrbåk, som visar mycket av vår historia och som vi kan lära av för framtiden? Varför gäller det inte alla statliga museer? Och varför gäller det inte alla utställningar? Jag ska ge ett exempel. Den första utställningen som visade efter att vi hade slopat fri-entré-tvånget 2006 handlade om spioner. Då gick köerna ut på gatan från kaserngården vid för att det var så många människor som var intresserade och ville se den här utställningen. Det är oerhört viktigt att man har kvalitet. Det är nämligen till specialutställningar som många människor går vid sitt första besök på ett museum. Därför är det väldigt viktigt att man kan genomföra specialutställningar. Men de blir avgiftsbelagda. Varför gäller detta inte alla statliga museer, och varför gäller detta inte alla utställningar på alla museer? Det skulle vara mycket värdefullt om vi kunde få svar på det. Kulturministern säger: Vi vill inte ha ett ”vi” och ”dem”. Det ska bara vara vi. Men varför ska vi ha museer utan innehåll? När museerna inte får kompensation för de nedskärningar som slopade avgifter innebär har de inte råd med kvalitet på vare sig basutställningar eller specialutställningar. Och de kan för den delen inte heller genomföra digitalisering. Kollegan berättade om i , där man har varit tvungen att halvera personalen för att man nu har så dålig ekonomi. Det kommer att innebära problem med kvaliteten. Hur kommer kulturministern att garantera och arbeta för att det inte ska bli kvalitetsförsämringar på de statliga museerna? Hur ska de kunna genomföra specialutställningar, och hur ska de kunna vårda och ta hand om sina basutställningar? Det är viktiga frågor som jag lägger till de tre frågor som jag fortfarande inte har fått svar på. 159 (KD): Det finns ett viktigt ord som vi använder alltmer också i , och det är ordet subsidiaritet. Det är lite svårt att uttala på svenska. Det betyder att man ska understödja. Staten ska inte ta över, staten ska inte beröva ansvar och staten ska inte detaljstyra, men staten ska understödja att det händer saker och ting ute i landet. Jag tycker att det här handlar mer om att detaljstyra än att understödja. Hur vet kulturministern att den fria entrén inte går ut över kvaliteten och andra angelägna satsningar? Det hörde vi här. valde man från museernas sida att säga: Vi vill hellre satsa på det här och på digitaliseringen. Hur vet vi att det kommer att kosta bara 80 miljoner? Vi vet nämligen att Myndigheten för kulturanalys har kommit fram till helt andra siffror och att det blir betydligt dyrare. Jag vet inte om ni har egna beräkningar som övertrumfar dem. Det har jag svårt att tänka mig. Men ni är villiga att satsa dessa pengar, som vi vet att detta gäller enbart dessa 16 statliga museer och enbart vissa utställningar i basutbudet. När människor kommer till dessa museer förväntar de sig att det ska vara gratis. Men vissa utställningar är kanske inte gratis. Sedan har vi, som sagt, över 200 andra museer runt om i som inte berörs av detta och som redan har fri entré, men som faktiskt överväger att införa entréavgift på grund av ekonomiska problem. 160 Kultur- och demokratiminister (MP): Varför inför vi inte fri entré på alla museer? Det gör vi inte helt enkelt därför att pengarna inte räcker till det. Staten är inte pojken med guldbyxorna. Vi har fått göra noggranna prioriteringar, och vi har förstås haft diskussioner och har en ständigt pågående dialog med de olika museerna om vilka möjligheter som finns. Dessa diskussioner inleddes inte , utan de har pågått i departementet . Jag fick en fråga om självständigheten och att detta är en för hård styrning. Dessa museer är statliga myndigheter, så självklart ska regeringen styra och ta ansvar. Det gör vi på gängse sätt genom instruktioner och regleringsbrev. När det gäller om beloppet räcker eller inte har jag sett att det har figurerat en massa olika siffror i debatter och uttalanden, inte minst från era partikamrater. Regeringen bedömer dock att de 80 miljonerna ska räcka till. Det är ett snitt av vad entréintäkterna har varit . Vi har haft en tät kommunikation med myndigheterna, och inget har framkommit som tyder på att beloppet skulle vara för lågt. Vår ambition är att museerna ska få en god kompensation för det inkomstbortfall som uppstår, men det är inte tänkt att museerna ska över- eller dubbelkompenseras. De aviserade 80 miljonerna baseras på intäkterna som var 79 miljoner. I snitt var det också 79 miljoner. När det gäller specialutställningar eller tillfälliga utställningar bereder vi fortfarande i vilka tillfälliga utställningar som kan visas gratis. Vi kan inte säga nu att det kommer att vara samtliga, men det kommer att vara många fler än vi trodde från början. Vi ser att museerna får en stabil ekonomisk grund och därmed bättre förutsättningar för att kunna planera sin långsiktiga verksamhet. Genom att fri entré sannolikt kommer att locka miljontals fler besökare sammanlagt bör också intresset från externa samarbetspartners och andra sponsorer bidra till väldigt många spännande utställningar framöver. Det har vi att se fram emot. En siffra som har figurerat och som jag vill bemöta är att 80 miljoner inte räcker till, eftersom kostnaden egentligen är 300 miljoner. Jag tror att det är som har fört fram den siffran. Det är en uppskattad kostnad om samtliga museer skulle ingå, men den fri-entré-reform som vi nu inför gäller som sagt var 17 museer – 17 statliga myndigheter. 161 (M): Tack, ministern! Vi kan börja med att bocka av åtminstone en fråga som har fått svar. Men jag blir lite brydd när jag hör ministerns svar. Hon säger att man i bereder vilka specialutställningar som också ska kunna vara utan avgift. Ska alltså kulturministern sitta och säga den utställningen, men inte den, från museum till museum? Det kallar jag ministerstyre, och det ska bli väldigt spännande att se hur det faller ut. På frågan om varför fri entré inte gäller alla museer svarar kulturministern att vi inte har råd. Varför säger man inte det då? Man har ju slagit i folk att de statliga museerna ska ha fri entré, men det är bara några museer som ska ha det, inte alla. Kulturministern säger också, herr talman, att man för ständiga diskussioner med museerna om detta. Den här regeringen har suttit – hur många ständiga diskussioner kan man ha haft kring detta? Vi har diskuterat den här frågan ända , och Socialdemokraterna har sagt att 80 miljoner räcker. Underlaget som man bygger detta beslut på är alltså . Det är väldigt länge sedan. Det behövs betydligt mer pengar för att kvaliteten och arbetsförutsättningarna ska kunna upprätthållas. Jag hoppas att kulturministern ger svar på de övriga frågorna. 162 Kultur- och demokratiminister (MP): Lyckligtvis är det så att regeringen är ny, snart , men många av tjänstemännen på har jobbat väldigt länge och har väldigt goda och professionella relationer med våra statliga museer. Dem har vi mycket god användning av. När det gäller specialutställningarna, eller de tillfälliga utställningarna kontra basutställningarna, är anledningen till att jag inte kommer att behöva ministerstyra något som helst att det finns intäkter mellan och . Det är då vi kommer att införa fri-entré-reformen. Alltså behöver vi avvakta och se vilka intäkter museerna kommer att kunna göra innan vi ger tydliga besked om vilka specialutställningar som kommer att vara gratis. Det kommer att se lite olika ut på de 17 olika statliga museer som också är myndigheter. Min och regeringens övertygelse är att mer kultur är bra för oss alla. Barn, unga och äldre behöver utsättas, provoceras och omfamnas av mer konst. Att återinföra fri entré på många av våra museer är att öppna dörrarna. Det är en manifestation, men det är också att öka möjligheterna att visa upp våra gemensamma skatter. Jag är övertygad om att det är en bra reform för oss alla, och det kommer att komma oss alla till gagn. Jag vill avsluta med att tacka för interpellationen. Det var min andra. Jag lär mig mycket. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2014/15:126 om statens stöd till trossamfund 163 Kultur- och demokratiminister (MP): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att fortsatt stärka villkoren för trossamfunden. godkänner eller erkänner inte religioner och trossamfund. Enligt regeringsformen har var och en rätt att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion.