prot · H109123 · 2014-06-11 00:00:00 — Och , herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner och anbefaller trevlig sommar och tackar för mig. I detta anförande instämde (M). 56 (MP) replik: Tack, , för ditt engagemang i utskottet! Jag önskar dig lycka till i ditt fortsatta värv! Du beskrev en bild av hur stort landområde som gruvnäringen nyttjar sig av och ställde det i relation till hur stor yta som rennäringen använder sig av. tänker jag vidga frågan något. Det handlar inte bara om rennäringen som näring i sig, utan det handlar faktiskt om vårt svenska urfolk samernas rättigheter just som urfolk. har kritiserat för att man har låtit projektet i Rönnbäcken gå så långt och att man inte har respekterat urfolkens rätt till inflytande. Det beskrev i sitt anförande. Även innan den enskilda händelsen ägde rum har regelbundet kritiserat regeringen – alla regeringar, antar jag – för att inte på tillräckligt sätt ha införlivat urfolkens rättigheter i svensk lagstiftning. Även diskrimineringsombudsman har kritiserat den svenska lagstiftningen och menar att erkännande av samerna som urfolk bara är tomma ord. Lagstiftningen ger dem inte de rättigheter de behöver. Detta blir extra tydligt när det sker många exploateringar i samiskt landområde. Det är exploateringar som behöver till viss del, och vi är många som ser positivt på dem. Det handlar inte bara om gruvnäring, utan det handlar också om stora vindkraftsparker, infrastruktur för energi, turism och vägar. Hur ser och regeringen – om kan svara för båda – på FN:s kritik mot att har brustit i införlivandet av samiska rättigheter? ställning i frågan hoppas jag är glasklar. 57 (FP) replik: Tack för frågan, ! Jag tror att uppmärksammade att jag i mitt anförande talade om samverkan, samförstånd, kommunikation, varsamhet och dialog från båda sidor. Det är nyckeln även framöver. Det är viktigt att hantera samernas situation varsamt. Det råder en brytning mellan ett sätt att hantera en näring med delvis gamla metoder som står mot en modernare tid där det ställs krav på till exempel expansion av gruvorna eller vindkraftsparkerna. Jag har inget slutligt svar på den frågan, och det tror jag inte heller förväntar sig. Men min inställning är alldeles glasklar, nämligen att detta absolut inte är något som ska sopas under mattan utan måste finnas. Däremot vill jag att man ska se att det finns en viss skillnad i hur mycket land man tar i anspråk för de olika näringarna. Det är två näringar som står mot varandra. Samernas kultur är en del av ett kulturarv. Det gör frågan extra känslig och väl värd att lägga tid, kraft och engagemang på. Där är vi helt eniga. Något slutgiltigt svar kan inte få från min sida . Dialogen måste fortsätta och varsamhet iakttas framöver. 58 (MP) replik: Jag gläder mig över den ödmjukhet som visar. Men jag blir orolig. Vi kan inte skjuta frågan framför oss. Om regeringens prognos i mineralstrategin stämmer om att kommer att mer än fördubbla, kanske till och med tredubbla, näringsverksamheten inom mineralområdet kommer det samiska folket att påverkas. Regeringen, det vill säga näringsminister , talar om att frågan kan lösas med hjälp av ökad dialog. Det är en dialog mellan ojämlika parter. Det är en dialog där lagstiftningen ger exploatören företräde framför det samiska folket och samebyarna. Det är lätt att tala om dialog när den ena parten inte har någon reell makt att säga vare sig nej eller ja. Båda fallen skulle säkerligen kunna bli aktuella. Det är lätt att tala om samförstånd och dialog när man står på den starkes sida. Här anser jag att regeringen har brustit i sitt agerande. Jag har förståelse för att en enskild riksdagsledamot inte ensam kan ta fram lösningen. Men det finns utredningar som har tagit fram förslag på hur 169 kan införlivas i svensk lagstiftning. Förslaget har legat . Det finns också en kartläggning av markrättigheter där de största frågetecknen är uträtade. Det finns alltså ett stort underlag att gå vidare på. Men det har alliansregeringen inte tagit tag i utan låtit vila under . En passivitet, herr talman! Det är dags att regeringen och regeringspartierna ger sig till känna. Vill man stärka urfolkens rättigheter och införliva 169 och införliva FN:s konventioner om urfolkens rättigheter i svensk lagstiftning? 59 (FP) replik: Jag ska korrigera lite. Vi står inte på den starkares sida. Vi vill varsamt och klokt göra avvägningar som är till gagn och nytta för hela folket, hela riket, alla våra medborgare, med stor respekt för kulturvärden och samernas rätt att verka enligt urgamla seder. Det ställs dock mot andra krav, modernare tider och andra typer av näringar. Det är att göra det alldeles för lätt för sig att säga att vi står på den starkares sida. Man kan roa sig med att byta ut gruvnäringen, som var den stora starka parten som körde över samerna på olika områden, mot vindkraftsbolagen, . Då tror jag att ni befinner er i ungefär samma situation – fast ännu värre. Vindkraftsparkerna tar oändligt stora ytor i anspråk. Vindkraftsparkerna och er politik gör samernas liv till ett elände. Det är snarare där man bör rikta uppmärksamheten, utan att förta viktigheten av att gruvverksamheten måste vara väl anpassad till sin omgivning. stärker vi rättigheterna för de så kallade svaga parterna. Det är bra. Jag tog mig friheten att räkna upp alla de saker som måste ingå, som vi gemensamt kommer att fatta beslut om i kammaren. Det är bra och rätt väg att gå. Jag anar i tonen från ansvariga statsråd och från alliansregeringen att man tar frågan på allvar. Det är ingen lätt fråga, och den löser vi inte här och i kammaren. Arbetet kommer att fortsätta. Jag hyser gott hopp om att vi ska hitta en samexistens tillsammans. Det vore att föredra för alla parter. Gruvverksamheten ger också många jobb, inkomster och framtidstro för norra – som så väl behöver det. 60 (V) replik: Tack, , för orden! Jag önskar dig också en trevlig sommar framöver. gjorde en stor affär av att mineralavgiften höjs från och att av avgiften går till fastighetsägare. Hur mycket är ? Jag tror att handlar om ett par miljoner totalt sett. av det är en och en halv miljon. Det är inte mycket att tala om. sade att har världens hårdaste miljölagstiftning. Det har gagnat vår gruvnäring väl. Hur ser på att bergmästaren har gett 95 undersökningstillstånd i och i naturreservat? Ligger det i linje med syn på hur en bra och tydlig miljölagstiftning ska se ut? Vi vet att när du och jag vandrar i naturreservat får vi inte göra vissa saker. Vi får inte plocka blommor och vi får inte bryta grenar och kvistar. Men när det handlar om gruvnäringen får man efter att ha fått tillstånd till och med avverka skog och fälla träd i naturreservat. Det har förekommit i . Är det en rimlig miljölagstiftning? Det är den förstärkningen vi vill se i förslaget. Vi står bakom propositionen, men vi vill förstärka den ytterligare. Vi har fyra förslag för att göra lagen ännu tydligare och bättre. 61 (FP) replik: tycker att jag gör en stor affär av att av mineralavgiften går till markägaren. Jag tycker att det var en sakupplysning i debatten. Jag gjorde inte någon stor affär av den. Men avgiften nämns nästan aldrig, och jag tycker att det är på sin plats att göra det – vilket jag sade i mitt anförande. Världens hårdaste miljölagstiftning nämndes. Jag är glad att den finns. Den är den första och bästa försvarslinjen mot all verksamhet. talar vi om den skada som gruvverksamhet kan ställa till med och de ingrepp som görs i miljön. Så är det. Industripolitik innebär ofta att det blir påverkan på miljön. Det viktiga är att det motas med en första försvarslinje och att man har en väldigt bra miljölagstiftning som ställer höga krav och krav på säkerhet så att vi klarar en eventuell sanering. Det är inte alltid det sker stora olyckor med stora utsläpp, utan det är en väl avvägd verksamhet. Allting är inte olycksdrabbat, vilket man skulle kunna tro när man hör . Frågan om naturreservat och Natura 2000-områden, som tar upp, är mycket viktig. Det är känsliga områden. Det är därför jag ställde mig själv frågan: Är det dessa områden som menar, där man har tillåtit vindkraftsetableringar i stora parker som skövlar stora områden? Gruvverksamheten är förhållandevis liten. Prospekteringstillstånden gäller egentligen att göra titthål i marken. Jag ska inte förringa den påverkan det kan medföra, men den är ganska liten. Vindkraftsparker utgör oändligt stora sår i vår natur i just känsliga områden. Dem kan man verkligen ifrågasätta. 62 (V) replik: Låt oss hålla oss till den proposition och det betänkande som vi nu diskuterar om förstärkt miljölagstiftning. talade om den första försvarslinjen. Den bör gå redan vid givningen av undersökningstillstånd. Det är viktigt om man har för avsikt att se till att det inte ska ske gruvbrytning i naturreservat, Natura 2000-områden eller världsarvsområden. Vi har ställt oss bakom både EU:s förslag till Natura 2000-områden och förslag till världsarvsområden. Det förekommer att undersökningstillstånd beviljas för dessa områden. Tycker och att det är rimligt att vi bedriver gruvverksamhet i dessa områden? Det kan väl inte vara så svårt att svara ja eller nej på en sådan fråga. 63 (FP) replik: Jag ska upprepa min ståndpunkt. Jag tycker att det är förfärligt att stora vindkraftsparker får göra stora sår i vår underbart fina natur, men det tillåts. Jag tycker att det är förskräckligt. Det känns som ett övergrepp på och en skövling av vacker natur. Prospekteringstillstånd innebär egentligen inte så himla mycket mer än att det görs ett titthål i marken i ett mycket begränsat område. Det går att inte jämföra det med gruvverksamhet. Tillstånden till prospektering, alltså att få titta om det över huvud taget finns någonting i marken, har gått ned kraftigt i antal bara . Det samkorrelerar säkert med vikande marknadspriser på mineraler och annat. Jag skulle vilja säga att vi ska vara måna om dem som verkligen vill prospektera och hjälpa oss att få veta vad vi har i den svenska berggrunden. Det vet vi över huvud taget inte i stora delar. Det man har givit tillstånd till kommunerna att ha synpunkter på redan vid prospekteringen har tidigare gällt olja, gas, krom och diamanter – jag är lite osäker när det gäller krom. får kommuner yttra sig till bergsstaten om alla mineraler. Jag hoppas att och tycker att det är bra att kommunerna får utökade möjligheter, det som egentligen efterlyser, skulle jag tro. Om vi är överens om de delarna i betänkandet, och det tror jag att vi är, kan vi avsluta det här meningsutbytet med att önska varandra god och trevlig sommar och säga att och är rörande överens. 64 (C): Runt om i världen har många människor påbörjat en resa från fattigdom till medelklass. Det innebär bland annat att många hus byggs och fler får råd med en mobiltelefon och behöver bättre infrastruktur. Det är en resa med många utmaningar, inte minst det faktum att utveckling kräver råvaror, bland annat i form av malm och . Analyser visar att behovet kommer att fortsätta att öka . Återvinning är bra, och den ska öka, men det är inte tillräckligt för att tillgodose efterfrågan. Vi behöver bryta nya metaller. I finns det goda förutsättningar att möta den här utvecklingen. Vi har mineralerna, men framför allt har vi stabila demokratiska institutioner och en miljölagstiftning som gör att vi kan utvinna våra resurser på ett hållbart och energieffektivt sätt. Men det finns såklart många utmaningar. Gruvbrytningen påverkar miljön, landskapsbilden förändras och människor blir oroliga över vad som händer med deras mark eller deras renbetesområde. Jag har stor förståelse för detta. Därför är jag glad över att regeringen nu föreslår förändringar i minerallagen som innebär att den enskildes ställning vid prospektering efter mineraltillgångar stärks. Exakt vad det innebär har flera redan varit inne på, så jag tänker inte uppta tiden med att upprepa det. Jag vill bara säga att jag tycker att det är ett väldigt bra förslag. Ett vanligt påstående är att gruvnäringen inte bidrar till statskassan, och därför ska den beskattas hårdare. Jag tycker inte att det är en korrekt beskrivning. Bara uppgick statens intäkter från gruvnäringen i form av utdelning, skatter och avgifter till . Jag är själv från norra , från , och jag vet att de lokala gruvsamhällena får en stor del av inkomsterna från gruvverksamhet genom att de anställda i gruvan, förutom att de får jobb, betalar kommunalskatt. Dessutom anlitar gruvbolagen många underentreprenörer i de aktuella områdena. Det bidrar till ännu fler jobb. Jag skulle vilja säga att det är någonting som inte många har nämnt . Jag har full respekt för samernas rättigheter, men i de här områdena är det arbetsbrist. Det är kommuner som kanske har en dålig ekonomi och där arbetstillfällen behövs, men människor älskar sin hembygd och vill hemskt gärna bo kvar. Därför tror jag att den skatt som och förespråkar skulle vara ödesdiger för dessa områden. Den nuvarande mineralersättningen infördes i minerallagen 2005 under den förra socialdemokratiska regeringen. Tanken var då att markägare skulle garanteras en del av vinsten från gruvbolagen för att marknadsvärdet på fastigheter som omfattades av en undersökning eller brytning inte skulle sjunka. Avsikten med mineralersättningen var alltså inte i huvudsak att ge intäkter till staten. Att införa en gruvskatt är inte aktuellt. Vi ser att mindre bolag i gruvbranschen har det svårt, och att lägga en ny skatt på dessa skulle riskera investeringsviljan och i förlängningen de jobb som många ropar efter. , min kollega från , nämnde till exempel som behöver . Vad skulle hända om en annan regering med och skulle sitta vid makten nästa mandatperiod? Vad skulle hända om den typen av skatt skulle införas? Skulle det hjälpa ? Skulle det hjälpa de mindre företagen, som har det ganska tufft? Och framför allt: Skulle det hjälpa de människor som skulle bli av med sina jobb? Jag vet precis vad jag talar om. Jag har bott i det området hela mitt liv. Det är en tuff tillvaro när det gäller arbetstillfällen. Många kommuner blir väldigt glada när en gruva startar därför att det ger möjlighet till jobb och inkomst och attraktivitet för kommunerna. Det finns visserligen flera länder som har en högre mineralersättning än . Men att göra jämförelser rakt av är att jämföra äpplen med päron. I har vi valt linjen att ha extremt höga miljökrav och krav på fonderade medel för återställning. Det kostar, och det är bra. I andra länder har man i princip obefintlig miljölagstiftning, vilket lägger ansvaret på staten. Det kräver en högre skatt på företagen. I mina ögon är lönsamma företag och skarp miljölagstiftning bättre än skitig miljö och låga krav. Tyvärr är det också så att gruvdrift precis som annan industriell verksamhet kan råka ut för olyckor och oförutsedda händelser som medför påverkan på miljön och på omgivningarna. Det är inte acceptabelt – det får bara inte gå fel. Några av er har i era anföranden och replikskiften tagit upp de två gruvorna i , som också har varit mycket omdebatterade i medierna. Gruvorna har gått i konkurs, och företagen har inte fonderat tillräckligt med medel för återställning. Gruvorna i de två aktuella fallen fick sina miljötillstånd enligt en äldre miljölagstiftning där regelverket inte var tillräckligt tydligt. Det här är nu åtgärdat i lagstiftningen. Gruvföretag liksom andra företag som beviljas miljötillstånd ska ställa betydande belopp i säkerhet. Även om regeringen vill se en aktiv gruvnäring i är villkoret att det ska ske i samklang med både miljö och omgivande näringar. Gruvbrytning innebär ett stort och i vissa delar oåterkalleligt ingrepp på vår natur. Det i sig medför ett stort ansvar för gruv- och mineralnäringen. Därför är det bra att har en av världens strängaste miljölagstiftningar. Det ska vi fortsätta att ha. En annan viktig aspekt för en hållbar gruvpolitik är att återvinna så mycket mineraler och metaller som möjligt. Men forskning visar att återvinning av de metaller som finns inte räcker för att möta omvärldens behov. Gruvnäringen kommer även fortsättningsvis att vara viktig, både för fler jobb i alla delar av och för att möjliggöra för den miljöteknik som världen skriker efter. En stor del av ny energieffektiv och miljövänlig teknik är helt beroende av tillgången på sällsynta jordartsmetaller. Till exempel innehåller en elhybridbil nästan sällsynta jordartsmetaller. Även vardagstekniken kräver stora mängder . En mobiltelefon innehåller exempelvis ett fyrtiotal olika metaller. Avslutningsvis vill jag bara säga att världen behöver de produkter som gruv- och mineralnäringen producerar. ska fortsätta ha ett gott investeringsklimat, en tuff miljölagstiftning och en bra dialog. På det sättet bygger vi en hållbar gruv- och mineralpolitik där alla intressen kan tas till vara. 65 (MP) replik: Man måste ta tillfället i akt att debattera nu – det kan ju vara sista gången vi möts här i kammaren, , eller hur? ((C): Har du tänkt sluta?) Jag hoppas kunna fortsätta nästa mandatperiod. Hör du du, , jag har försökt ta några citat ur dina inlägg i talarstolen. Du säger att vi kan känna oss trygga i eftersom vi har stabila demokratiska institutioner, och du säger att du har full respekt för samernas rättigheter. Jag försökte ställa en fråga till om hur hon ser på FN:s rasdiskrimineringskommittés kritik mot vad gäller dels den pågående prospekteringen och provverksamheten uppe i Rönnbäcken, dels kommitténs tidigare och återkommande kritik om att svensk lagstiftning inte ger samerna tillräckligt inflytande över markområden och om en del andra urfolksrättigheter. Även har kritiserat svensk lagstiftning på den här punkten. Det skulle vara roligt om du kunde ge svar på frågan nu eftersom det tidigare replikskiftet inte gav något. Är ni i nöjda med den lagstiftning vi har , eller ser ni ett behov av att stärka samernas rättigheter som urfolk i svensk lagstiftning? Ni kanske också kan svara på hur ser på det eftersom er hållning ibland skiljer sig från regeringspartiernas gemensamma. har ju också sameminister inom sitt hägn, kan man säga, eftersom miljöministern och landsbygdsministern tillhör . Det, herr talman, tycker jag att det skulle vara intressant om vi kunde få ett tydligt klargörande av från . 66 (C) replik: Tack, , för frågorna! Det var ganska många frågor, men jag ska försöka att börja svara. Som sade har jag full respekt för samernas rättigheter. Det som jag tycker är glädjande eller eventuellt kommer att bli glädjande med dagens beslut är att enskilda markägare, sakägare och berörda kommer att få komma in i processen tidigare, vilket ger dem möjlighet att påverka arbetsplaner och dylikt. har många känt att de har varit helt utelämnade – de har kanske inte ens vetat när prospekteringen ska sätta i gång eller när den ska avslutas. Dessutom kommer översättningarna till gagn för många människor. Jag säger som du sade i ditt anförande: Det här är ett steg i rätt riktning. Rönnbäcken i är ett omtvistat projekt, en eventuell zinkgruva. Jag skulle vilja säga att det även där finns mycket delade åsikter. Du hävdade tidigare i en debatt med , tror jag att det var, att alliansregeringen skulle ta de starkas parti och inte de svagas parti. Då undrar jag: De svagas parti – inkluderar det även de människor som bor och verkar i området som inte är samer? Det är människor som vill bo kvar, som kanske är födda och uppvuxna i kommun, där arbetstillfällena kanske inte direkt växer på träd så som de gör på en del andra ställen. Tillhör de den svagare gruppen? Om jag får svara på det skulle jag vilja säga ja. månar om alla människor. Vi vill att landsbygden ska utvecklas, och vi ser också att gruvnäringen ger en stor möjlighet till arbetstillfällen och blomstrande utveckling för många inlandskommuner i norra . vet jag inte hur mycket tid jag har kvar. – jag får återkomma. 67 (MP) replik: Jag vill gärna att återkommer, för jag tycker inte att jag fick något svar på om anser att vi har införlivat FN:s konvention om urfolks rättigheter, 169, i svensk lagstiftning och om den svenska lagstiftningen tar tillräcklig hänsyn till urfolkens rättigheter. Vad gäller fråga till mig, herr talman, om vilka som är de svaga skulle jag vilja referera till diskussionerna om några andra av de bolag som har nämnts här och hur stora investeringar som krävs för att få i gång en gruva. Det handlar om miljarder kronor för att få i gång en verksamhet innan man kanske kan skörda den första malmen. Jag menar att man kan förstå vilken sida det är som faktiskt är stark i sammanhanget och var det finns kapital att driva sin syn på verksamheten. Är det ett bolag som har lyckats skrapa ihop kanske sex sju , eller är det den enskilde fastighetsägaren som på egen bekostnad ska försöka få fram ett juridiskt material som på något sätt kan vägas emot det bolaget? Är det den enskilda samebyn, den ideella föreningen eller med sina begränsade resurser om det skulle ha synpunkter? Det gäller förstås även andra näringsidkare som känner sig påverkade. Om man sätter det i relation till vilka belopp det handlar om i den här typen av tung industri och om man sätter dem mot småföretagen, mot rennäringen eller mot de ideella krafterna, vem är det då som är stark? Man kan även väga in kommunen. Hur mycket resurser har en mindre norrländsk kommun – inte till ytan mindre men befolkningsmässigt mindre – att lägga ned på att ge en motbild till den beskrivning som kanske en stor exploatör själv ger? Precis som du beskriver menar jag att de svaga grupperna är de som inte har det stora kapitalet här och som inte själva har utredningsresurser för att ge en motstående bild. vill jag gärna ha svar på min fråga. 68 (C) replik: Jag har delvis gett svar på dina frågor, . ska jag fortsätta. När det gäller ska jag börja med att säga att det har förekommit ganska många domstolsbeslut som har visat på att vi i respekterar urfolks rättigheter. Det tror jag också att känner till. Vi har inte lagstiftat om . Jag tror att även ni kommer att få svårigheter med det om olyckan skulle vara framme och ni bildar ny regering med Socialdemokraterna eftersom Socialdemokraterna inte vill lagstifta om . När det gäller Rönnbäcken tycker jag alltid att det är intressant att det är folk som bor längre bort som har de starkaste åsikterna om gruvetableringen där, exempelvis. I har det varit livat kring etableringen. Det är klart att människor måste få ha sina åsikter, men jag kan känna mig lite provocerad av att människor som åker dit en gång för att plocka svamp eller åka skidor är de som är mest upprörda. Det finns faktiskt människor som vill bo kvar i bygden, leva där och vara med och utveckla den. Det är också viktigt. Vad jag menar, , är att också de människor som bor på landsbygden i inland tillhör den svaga gruppen. Det är alltså inte enbart en gruppering av samer. Jag tror att du vet att utsattheten generellt är ganska tuff när det gäller arbetsmarknaden. Avslutningsvis tror inte jag att intressen alltid behöver stå emot varandra när det gäller rennäringen, som också är viktig, och när det gäller gruvdriften. Jag tror att det i många fall finns möjligheter för båda näringarna att samexistera. Det må vara hänt att du kallar mig naiv i det fallet, men jag väljer hellre att vara det, för jag tror absolut att detta är möjligt – och det för framtid. 69 (V) replik: Jag kunde inte låta bli att begära replik på dig, , när du med upprörd röst pratar om att du minsann är från inland och att du upplever de här sakerna. Jag kommer från – en gammal gruvort som har levt på gruvnäringen i 1 ända , när den sista gruvan stängde. Min farsa har jobbat i gruvan. Farfar har jobbat i gruvan. Jag har sett effekterna och baksidan av näringen, miljöpåverkan i landskapet och annan påverkan. Jag har sett gruvorter som har varit ensidigt beroende av en enda näring dö. Det är det som är den stora utmaningen. Jag har sagt i mina anföranden, och säger samma sak, att gruvnäringen är viktig, har varit viktig och kommer att vara viktig i .