prot · H109117 · 2014-06-02 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. 2 § Meddelanden om ändringar i kammarens sammanträdesplan Förste vice talmannen meddelade att skulle interpellationssvar lämnas efter debatt och beslut, dock tidigast , att skulle interpellationssvar lämnas efter debattens slut, dock tidigast samt att skulle interpellationssvar lämnas efter debattens slut, dock tidigast . Avbrott för votering skulle göras . 3 § Anmälan om uppteckningar vid sammanträden Förste vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde hade kommit in. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:479 Till Interpellation 2013/14:479 Arbetslösheten i av (S) Statsrådet besvarar interpellationen . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2013/14:483 Till Interpellation 2013/14:483 Friår som arbetsmarknadsåtgärd av (MP) Statsrådet besvarar interpellationen . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2013/14:489 Till Interpellation 2013/14:489 Åtgärder mot den höga ungdomsarbetslösheten av (S) Statsrådet besvarar interpellationen . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2013/14:495 Till Interpellation 2013/14:495 arbete med utsatta barn av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (KD) Enligt uppdrag 5 § Anmälan om faktapromemoria Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2013/14:FPM87 Översyn av EU:s exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden KOM(2014) 244 till utrikesutskottet 6 § Svar på interpellation 2013/14:459 om 1 Utbildningsminister (FP): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska kunna utvecklas och bibehålla sina utbildningsplatser. har också frågat mig hur jag och regeringen ser på förutsättningarna för att högre utbildning ska finnas även utanför våra större städer. Antalet utbildningsplatser på universitet och högskolor ligger på en historiskt sett mycket hög nivå, och regeringen har presenterat sin avsikt att ytterligare bygga ut antalet platser på bland annat lärar- och förskollärarutbildning samt vissa hälso- och sjukvårdsutbildningar. skulle detta innebära att antalet utbyggda högskoleplatser samt fortbildningsplatser för förskollärare uppgår till ytterligare ca 10 000 platser. i likhet med landet som helhet har haft fler högskoleplatser än någonsin under den pågående lågkonjunkturen. tillhör dessutom de högskolor och universitet som växt snabbast i antal studenter sedan regeringsskiftet . ökade antalet helårsstudenter vid , från omkring 4 000 helårsstudenter till ca 5 000 helårsstudenter . Ökningen beror till stor del på tidsbegränsade satsningar med anledning av lågkonjunkturen, som till exempel det så kallade Trollhättepaketet. Den utbyggnad av antalet platser som regeringen presenterat är även avsedd att omfatta och beräknas för del innebära medel motsvarande omkring 150 nya platser . Därtill har även fått förstärkta medel med anledning av regeringens satsning på ökad kvalitet. Sammantaget innebär detta att , enligt sina egna prognoser, även framöver kommer ha fler helårsstudenter än 2006. Regeringens slutsats är att nuvarande nivå och inriktning när det gäller högre utbildning är väl avvägd. Den slutsatsen gäller såväl för landet som helhet som för verksamhet. När det gäller andra fråga är regeringens uppfattning att förstklassig utbildning kan bedrivas vid såväl större som mindre lärosäten. Utbildning bör enligt regeringens mening finnas på många platser i landet för att på så sätt underlätta för många att studera och för att bidra till kompetensförsörjningen i olika regioner. Flera lärosäten har också utbildning på olika campusorter i varierande omfattning och erbjuder också utbildning på distans som ger tillgänglighet till högre utbildning oavsett var den studerande bor. 2 (MP): Jag får tacka så mycket för svaret. Det är bra att regeringen har en plan för fler högskoleplatser . Problemet är att man runt om i landet påtalar att bristerna råder , och det har man ju påtalat . Många kommuner i har en negativ befolkningsutveckling. Det sker en påtaglig förändring när det gäller service, skolor och myndigheter som försvinner från många olika orter. Det blir därför mycket mer problematiskt för människor att leva och utvecklas. Den starka urbaniseringen som redan pågår ökar ju på det problematiska som händer. En del av detta gäller utbildningssystemen. Själv kommer jag från och jag bor dessutom i norra delen av länet, så jag inser att är en oerhört viktig och betydelsefull utbildningsort. Högskolan har profilerade forskningsområden inom produktionsteknik, och man har någonting som heter arbetsintegrerat lärande. Där tar man vara på sådana idéer som ett arbetsplatsförlagt lärande ger. Akademiska kunskaper och arbetslivet har integrerats ihop. Jag har förstått att det är ganska unikt och någonting som har utvecklat pedagogiska metoder. Det är ett systematiskt arbete som kräver långsiktighet och planering. Det handlar om utbildningar för lärare, sjuksköterskor och socialpedagoger – för att nämna några yrkesgrupper. Man har också olika fristående kurser och kandidatprogram och så vidare. Rekryteringen till den dominerande delen av programmen på den regionala högskolan – jag har lärt mig att man bara ska säga högskolor, inte regionala högskolor, eftersom högskolor är högskolor oavsett var de är belägna – sker i huvudsak från regionen. Det har väldigt stor betydelse att det finns en högskola på orten. I stor utsträckning rekryteras också studenter från hem där föräldrar saknar eftergymnasial utbildning. Det är en viktig faktor att beakta när resurser till utbildningar fördelas. Jag har läst en del om hur det ser ut på högskolorna runt om i landet, och vad jag har förstått är söktrycket oerhört stort. Det skulle förmodligen gå att utbilda otroligt många fler. Man kan inte ens ta in dem som söker sig dit. Regeringen borde ha en högre ambition för att stärka utbildningen på våra högskolor runt om i landet. Även om man har en plan framöver har den kommit väldigt sent. Det har ju skett neddragningar. Man kan räkna på olika sätt, men det är uppenbart att man har dragit ned i olika delar av landet. Man har slagit i taket, och man har inte möjligheter att utbilda fler. Det finns olika metoder att räkna ut vilka utbildningsplatser som det är möjligt att inrätta. Men sammantaget verkar det vara ett skriande behov runt om i landet. 3 Utbildningsminister (FP): Jag delar uppfattning om betydelse för kompetensförsörjningen i norra , ja, inte bara där utan i nordvästra delen av , och den delen av . Så är det. Det är både för regional kompetensförsörjning och naturligtvis för att ungdomar som bor där och kommer därifrån ska ha större möjligheter att vidareutbilda sig. Där har stor betydelse, på samma sätt som alla andra högskolor på de orter där de är verksamma. har dessutom på grund av näringslivs inriktning haft och ska ha en ganska profilerad inriktning mot industriteknik och industriproduktion med både och Flygmotor, liksom en lång rad andra industriföretag i och i regionen. Det bildade bakgrund för etableringen och behovsbedömningen av och ligger i hög grad fast. Det är en viktig industriregion i , och utöver de andra skälen, såsom kompetensförsörjning av lärare och sjuksköterskor som ju finns överallt i , är den tunga industrin i en viktig faktor för utbildningsutbud och profilering. Jag delar helt den uppfattningen. Därför har byggts ut kraftigt som utbildningsminister. När jag gick in i fanns det 4 000 heltidsplatser vid . finns det 5 000. pekar på en befolkningsminskning i den delen av . Jag kan inte de siffrorna utantill, men antalet högskoleplatser ökar, vilket jag tror i sammanhanget är viktigt och positivt. De borde öka ännu mer, säger . Allt handlar om avvägningar. Det fanns 390 000 studenter . är antalet uppe i 415 000. Det är alltså väsentligt fler studenter än det var 2006. Med dem som fyller och går ur gymnasieskolan når vi en utbildningsnivå som vi aldrig haft . Vi är bland de främsta i världen. Det finns så många platser att av varje årskull kommer att kunna gå på universitet och högskolor. Något annat land har satt upp ett högre mål, men de når inte dit. När vi sätter upp ett sådant mål når vi dit. Vi ligger bland de absolut främsta, kanske främst, i världen. säger att det är för lågt. Ja, jag vet inte. Alla kan inte bli akademiker. Det behövs även andra jobb i ett samhälle. Jag vill snarare se en framväxt av lärlingssystem, yrkeshögskolesystem, yrkesutbildningar, yrkesvuxenutbildning och så vidare. är en bra högskola. Den har en stark förankring i sin region, den fyller stora och viktiga behov för kompetensförsörjningen i regionen och den har byggts ut mycket kraftigt . De vill ha fler platser, säger . Ja, men vi har 500 myndigheter i och alla myndigheter vill ha mer resurser, jag lovar. Det är inget unikt för , det vill alla ha, men regering och riksdag måste på något sätt göra en avvägning. Det som måste expandera i är yrkesutbildningarna och lärlingsutbildningarna. Vi ligger högst i världen när det gäller utbildningsmål på akademisk nivå. 4 (MP): Jag uppfattar det som att man aviserat att det har varit neddragningar på . Jag vet att i och med det minskade antalet industrijobb i det hårt drabbade område som uppstod runt gick regeringen in och vidtog åtgärder i form av satsningar. Det kallades för satsningar. Egentligen kan man väl säga att det mer var ett återupprättande av de resurser som de tidigare hade haft. Jag tror att alla vill att det ska finnas gott om platser, och det är viktigt att vi diskuterar vilka system vi har för att se till att de finns. När jag försöker titta på statistisk analys för att se hur man beräknar platser till högskolan blir jag lite stressad eftersom det är svårt att utläsa. skriver att beräkningarna från den årliga genomsnittsersättningen per helårsstudent visar att den teoretiska utbildningskapaciteten ligger i stort sett på samma nivå som 2003. Det återkommer i många dokument, att det totalt inte har blivit fler utbildningsmöjligheter i under . Det kanske inte är helt korrekt, men på något sätt pekar det på det som också sägs från och . Om jag håller mig till och området däromkring kan jag säga att jag besökt och upplevt att de varit bekymrade över att de inte har kunnat skapa de utbildningsplatser som de har behov av och som det finns ett stort söktryck till. Jag vet att vi alla vill väl när det gäller framtidens generation och att så många som möjligt ska utbilda sig. Därför funderar jag på vad som egentligen är fel. Varför säger de att anslagen minskar? Är det fel i beräkningarna eller har regeringen faktiskt minskat anslaget så som framkommer i de argument jag hör, som jag läser om i pressmeddelanden som skickats ut och så vidare? 5 Utbildningsminister (FP): Var någonstans det är fel i beräkningar vet inte jag, men jag vet att det var 4 000 helårsstudenter i , och är det 5 000. Det är 1 000 fler. Vi kanske åtminstone kan vara överens om det. Det kan alltså inte kallas för en neddragning , om det är det som försöker säga. Det är 25 procents ökning. är därmed ett av de lärosäten som procentuellt ökat mest i . Jag är helt medveten om att varenda rektor vill ha ännu mer pengar. Jag möter dem ofta. Alla vill ha ännu fler platser och ännu mer pengar. Det vill alla myndigheter, men uppgift är att försöka väga av det mot även andra behov. Vi har expanderat mycket kraftigt vad gäller antalet studenter. säger att det dragits ned . Det är korrekt att vi på några punkter gjorde en tillfällig satsning när lågkonjunkturen var som allra djupast, vilket röstade igenom. Själva innebörden i en tillfällig satsning är ju att den upphör . Annars är den inte tillfällig. Den upphörde också, och då uppfattar alla det som att det dras ned. Det är säkert det som refererar till, att den tillfälliga satsningen upphörde. Det var en extra satsning utöver allt annat på grund av att man såg framför sig att vi skulle få 12 procents arbetslöshet under finanskrisen. I finanskrisens början gjordes den bedömningen. Det blev aldrig så. Vi nådde inte högre än till ungefär 8 procents arbetslöshet. Vi byggde ut, men den tillfälliga satsningen upphörde. Trots det är det en 25-procentig utbyggnad av kapacitet . Det kan inte kallas för en neddragning hur man än räknar. Om vi då tittar framåt och inte bara bakåt vill jag föra till två parametrar som vi måste väga in. Högskolan är ingen Amsåtgärd. Det går inte att snabbt bygga ut högskolan och tro att det fungerar. Det måste finnas professorer och disputerade lärare, och dem går det inte att bara ösa in från den ena dagen till den andra. Det måste vara en långsiktig utbyggnad så att man kan bygga upp med kompetent personal – lärare och professorer – vid lärosätena. Därför vill jag varna för att nu gå in för en långsiktig större utbyggnad. Med mycket stor sannolikhet kommer ansökningarna till högskolan att minska . Det beror på två faktorer. Den ena är att vi går från lågkonjunktur och finanskris över i ett normalläge och in i högkonjunktur. Vi vet att söktrycket då sjunker kraftigt. Det är det ena. Det andra är att ungdomskullarna minskar kraftigt i storlek. Det har gymnasieskolan redan känt av. Mängder med gymnasier läggs ned. Fristående gymnasieskolor går i konkurs, för det finns inte tillräckligt med elever. Ungdomskullarna som föddes var mycket mindre än de som föddes . Det har drabbat gymnasiet, och kommer den effekten att synas mycket tydligt i högskolans värld. Vi har två faktorer som kommer att slå till. Det ena är att vi går från lågkonjunktur till högkonjunktur, och då minskar söktrycket. Det andra är att ungdomskullarna minskar kraftigt. Man kan naturligtvis bygga ut högskoleplatserna framåt, men effekten blir att många av platserna kommer att stå tomma, och alla kommer att fråga sig varför vi gjorde så, varför vi inte använde resurserna bättre, så att säga. Bakåt i tiden har vi alltså byggt ut från 4 000 till 5 000 platser, men varken demografi eller konjunkturläge talar för någon stor utbyggnad av högskoleplatser i . Vi bygger ut lärarutbildningar och ingenjörsutbildningar och gör en del riktade insatser, men om vi gör en stor generell utbyggnad kommer platserna att stå tomma . 6 (MP): Jag har inte gjort några egna uträkningar, utan jag hänvisar till det som jag har lyckats ta fram. Det är nog bra att jag inte gör några egna uträkningar. Utbildningsministern säger att 25 procents utbyggnad av kapaciteten har skett på , och det kanske är så totalt. Det beror väl också på hur man räknar, kan jag tänka mig. Jag skulle ändå vilja komma med en varning. Man säger att det är högkonjunktur och att ungdomskullarna sjunker kraftigt, och det kan vara så. Men har vi ett otroligt föränderligt samhälle. som vi behöver ha stabilitet behöver vi ha flexibilitet i utbildningssystemet. har visat hur spännande man kan göra det med arbetsintegrerat lärande och så vidare. Det är en del i det hela. Det är någonting som inte stämmer när vi står med så olika uppgifter. Jag skulle ändå vilja hänvisa till det som jag läst i statistiska analys, där man faktiskt påpekar att resurserna till studierna minskar . var antalet statligt finansierade helårsstudenter 293 700, vilket är 6 500 färre än året innan. Det finns också statistik som visar att det i stort sett inte har skett någon ökning totalt sett . Det är inga siffror som är partiska, tror jag. De finns med i en analys. Det är otroligt viktigt att vi har de här högskolorna runt om i landet, inte minst i där jag ser att det försvinner mycket annat från olika orter. 7 Utbildningsminister (FP): Jag vill göra klart att jag har exakt samma uppfattning som om betydelsen av och andra högskolor. Det är därför vi har byggt ut från 4 000 helårsstudenter till 5 000. Helårsstudent är det begrepp som används. Det kan egentligen vara betydligt fler individer, för många pluggar halvtid och deltid, men man räknar om det till heltidsstuderande. Då har det ökat från 4 000 till 5 000 på som minister. Det är ovedersägligt; det har byggts ut. Genom att utomeuropeiska studenter nu betalar avgifter har det försvunnit 10 000 studenter som svenska staten betalade för tidigare. Det förklarar en stor del av den minskning på 6 000 som beskrev. Det sade är alltså helt korrekt, men det är fråga om ett antal reformer som inte påverkar Trollhätteungdomarnas möjligheter att studera. Det är indiska och kinesiska studenter som får betala avgift via stipendier i stället; tidigare betalade svenska staten. Det är en förklaring. Att den extra utbyggnad som gjordes under de djupaste krisåren försvunnit påverkar också detta. Det är väsentligt fler studenter på svenska universitet och högskolor än det var 2006, och det gäller även . Då säger att ännu fler måste vara högskoleutbildade . Ja, det är sant, och det är därför vi gör de här utbyggnaderna. Men jag vill understryka att det har skett en stor ökning. och de rödgröna satte en gång upp målet att skulle gå på universitet. Ni nådde aldrig det målet. är vi snart uppe i av varje ungdomskull. Det är i själva verket fler som kan gå än det finns behöriga. Vi är bland de länder i världen som har absolut högst siffror. Det som jag tycker att vi inte har prioriterat i är yrkesutbildningar, lärlingsutbildningar, yrkeshögskola och yrkesvux. Det är där man behöver bygga ut framöver, snarare än att få upp antalet akademiskt utbildade mot , vilket jag inte tror är ett realistiskt eller önskvärt mål. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2013/14:391 om Rymdbolaget och svensk utrikespolitik 8 Utrikesminister (M): har frågat mig om det finns problem för den svenska utrikespolitiska trovärdigheten när det statligt ägda Rymdbolaget, , säljer tjänster till länder, organisationer och företag som utför utomrättsliga avrättningar och bygger upp satellitsystem som systematiskt kan användas för att kränka de mänskliga rättigheterna. Svaret på interpellantens fråga om det finns problem för trovärdigheten för den svenska utrikespolitiken är nej. Självfallet ska Rymdbolaget bedriva sin verksamhet i enlighet med existerande svenska och europeiska lagar och regelverk. Det gäller bland annat produkter med så kallad dubbel användning. Regeringen slår i statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande fast att svenska företag ska efterleva de internationella riktlinjer som finns. Särskilt viktigt är detta för bolag som har verksamhet eller upphandling i länder som brister i efterlevnad av grundläggande internationella ramverk. Till Rymdbolagets verksamhet hör att vara en av världens största kommersiella leverantörer av tjänster när det gäller satellitkommunikation och kontroll av satelliter. Rymdbolaget har kunder för dessa tjänster i ett tjugotal länder. Satellittjänster är av starkt ökad betydelse i en lång rad avseenden, och allt fler länder investerar i rymdsystem för kommunikation, tv-sändningar, jordobservationer, forskning, meteorologi och en lång rad andra verksamheter. 9 (MP): Jag får tacka utrikesminister för svaret. Jag tycker dock att det är problematiskt att utrikesministern inte ser några problem med Rymdbolagets verksamhet. Det tänjer på trovärdigheten för den förda svenska utrikespolitiken. Rymdbolagets verksamhet anses enligt svenskt regelverk vara mestadels civil. Rymdbolaget ser sig självt som rymdens . Som utrikesministern säger har man många internationella kunder inom en rad olika områden. Utrikesministern valde dock att bortse från att bolaget faktiskt även har kunder av militär karaktär. Än mer problematiskt är att svensk teknik och infrastruktur möjliggör drönarkrigföring, som i praktiken innebär utomrättsliga avrättningar. Avsaknaden av ett tydligt fördömande måste tolkas som ett tyst medgivande från regeringen, och det anser jag inte är acceptabelt. återgav i sitt interpellationssvar helt korrekt en del av den svenska statens ägarpolicy. Han sade att regeringen slagit fast att svenska företag ska efterleva de internationella riktlinjer som finns och citerade: Särskilt viktigt är detta för bolag som har verksamhet eller upphandling i länder som brister i efterlevnad av grundläggande internationella ramverk. Men glömde den mening som står precis ovanför i samma stycke: En viktig del i arbetet med hållbarhetsfrågor är att bolagen stödjer och följer de universella riktlinjer som finns kring miljöhänsyn, arbetsvillkor, mänskliga rättigheter, och bekämpning av korruption. Lite längre upp på samma sida, , står följande: Statligt ägda bolag ska ha en genomtänkt och förankrad policy och strategi för att hantera miljöhänsyn och socialt ansvarstagande såsom etik, arbetsvillkor, mänskliga rättigheter, bekämpning av korruption samt jämställdhet och mångfald. Finansmarknadsministerns statssekreterare har sagt i TV4 att Rymdbolaget lever upp till statens ägarpolicy och att hänsyn ska tas till mänskliga rättigheter. Det sker dock verksamhet i , ett land där det inte kan råda något tvivel – inte ens för , tror jag – om att demokratin och de mänskliga rättigheterna är satta på undantag. Kommunikationsdirektören på Rymdbolaget har sagt att om deras projekt är fel måste det komma signaler från politiskt håll. Tyvärr har utrikesministern än så länge varit tyst i den frågan. Några politiska signaler är det tyvärr inte fråga om. Menar utrikesministern verkligen allvar när han säger att det inte innebär några problem för svensk utrikespolitik när ett statligt bolag utbildar militär personal i satellitkontroll i diktaturer och möjliggör drönarkrigföring? har vid ett flertal tillfällen kritiserat regeringen för att den inte för en samstämmig politik. Är detta ytterligare ett exempel på detta, utrikesministern? 10 Utrikesminister (M): Fördelen med att vara i opposition är att man kan säga i stort sett vad som helst utan att ha någon saklig grund för det hela. En stor del av de påståenden som kommer med finns det egentligen inga belägg för över huvud taget. Däremot är det riktigt att Rymdbolaget är mycket framgångsrikt när det gäller satellitkontroll och satellitkommunikation. Det är också mycket riktigt att satelliter spelar en tilltagande och viktig roll på nästan alla samhällsområden. Det gäller inte minst miljö- och klimatfrågorna. Hela den diskussion som vi har hade inte varit möjlig utan de jord-, meteorologi-, väder- och klimatobservationssatelliter som Rymdbolaget är engagerat i att hjälpa till så att de ska fungera. Jag tittade specifikt på de uppgifter som finns om satelliter för . Det ena är ett stort europeiskt satellitsystem tillverkat i , drivet av och i allt väsentligt uppskjutet i , men en är uppskjuten i . Det är för satellitbaserat internet i 28 länder, bland annat i . Det har mycket stor betydelse för ekonomisk och social utveckling. Det andra är ett kommunikationssystem av den arten som vi behöver för direktsänd tv i dessa länder. Sedan ligger det i sakens natur att vi inte kan kontrollera, vare sig Rymdbolaget eller någon annan, innehållet i varje tv-program eller innehållet i varje enskild internetkommunikation. Sådant brukar ha en rätt skeptisk inställning till. Men att det rör sig om civila bra program där det också finns regeringstillämpningar på det sätt vi har i en del av de europeiska systemen är alldeles tydligt. Uppgifter om att vi skulle ha hjälpt till i något slags drönarkrigföring vet jag inte var har ifrån. Någon grund för detta finns icke vare sig i offentliga uppgifter eller i något annat sammanhang. Till slut är det viktigt att man följer de regler som finns. Det finns ingen anledning att anta att detta inte har varit fallet. Det finns anledning att anta att den verksamhet som Rymdbolaget bidrar till är väldigt betydelsefull för saker och ting som både och jag tycker är mycket viktiga.