prot · H10962 · 2014-01-29 00:00:00 — Vi föreslår ansvarsgenombrott eftersom vi ser det som ett komplement till en högre nivå. Vi menar att man ska ha en säkerhet som är stor. Utifrån erfarenheter ute i världen – där det fortfarande finns frågor som inte är lösta och där vi inte ens kan se att de kan lösas för någon summa som vi känner till – har vi tyckt att ändå är en nivå som man kan diskutera. Då hamnar man i närheten av vad som verkar rimligt vid sådana här olyckor. Till det har vi lagt ansvarsgenombrottet. Det finns ägare som har inkomster. Jag vet att brukar kunna investera någonstans . Det blir en process som pågår, eftersom anläggningshavaren kommer att ha kostnader inte bara när detta händer utan 10, 20, 30, 40 eller . Då kommer anläggningshavaren att ha kostnader för de skadeståndsanspråk som kommer från dem som har drabbats. Då är det bra att ha en ägare med inkomster som kan stå för detta. Säg att det handlar om . Det skulle de tre huvudägarna – sedan finns det många andra mindre – med lätthet klara av. Detta har man genomfört i . Jag förstår inte varför vi inte skulle kunna genomföra det i . 87 (C) replik: Jag försökte både i mitt anförande och i replikskiftet problematisera lite grann kring inställning till ansvarsgenombrott. Jag tycker att det är viktigt att vi diskuterar och analyserar vad det faktiskt innebär. Jag påstår inte att ingen är intresserad av att köpa vattenkraft och vindkraft. Men det som kommer att hända vid ett ansvarsgenombrott är att de som äger vattenkraften och vindkraften i måste sälja dessa tillgångar till någon. När de har gjort det finns det en summa pengar. Det som då återstår är realiserbara tillgångar i form av kapital. Vems kapital är det? Jo, det är svenska folkets eftersom är ett statligt ägt bolag. Det är pensionsstiftelser, fonder, småsparare och aktieägare. Om detta ansvarsgenombrott innebär ett kontinuerligt utflöde av pengar från dessa småsparare är frågan om man kan ställa pensionsspararen till ansvar för den reaktorolycka som har inträffat vid exempelvis . Det är tveksamt om det är rimligt och tveksamt om det ger de tillgångar och det obegränsade skadeståndsansvar som talar om. 88 (KD): Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet om ersättningsrätt och avslag på reservationerna. Betänkandet handlar, som vi har hört här i debatten, bland annat om obligatorisk hemförsäkring, möjligheten att teckna personförsäkring – det gäller framför allt barnförsäkringar – skadestånd vid radiologiska olyckor och trafikförsäkringar. Jag ska börja med frågan om hur man ska se på obligatorisk hemförsäkring. Det är naturligtvis önskvärt att alla har en hemförsäkring. Det kan gå ganska illa om man inte har någon. Många har det genom facket. Men jag menar – den bedömningen har även utskottet gjort – att man inte kan tvinga människor att ta en hemförsäkring utan att det tillhör det fria valet. Det hamnar så att säga utanför politikens gränser. En annan punkt i betänkandet är möjligheten att teckna personförsäkring. Det handlar alltså främst om barnförsäkringar. Vi har i vårt parti ett fokusområde som vi benämner barns och ungas uppväxtvillkor. Detta är en mycket viktig fråga för oss. Alla barn i omfattas av ett socialt skyddsnät. Det finns skydd för barn som går i förskolan och i skolan, men oftast gäller det bara vid olyckor och inte vid sjukdom. De allra flesta barn som får en funktionsnedsättning får det genom sjukdom och inte genom olyckor. Dessutom brister skyddet vid olycksfall som leder till funktionsnedsättning. Eftersom samhällets skydd inte alltid räcker till är barnförsäkringarna ett komplement. Det handlar ofta om en kombinerad sjuk- och olycksfallsförsäkring som går ut och som sedan övergår till en vuxenrelaterad försäkring. Som förälder känner man väl till att man behöver teckna en extra försäkring för barnen. Det är naturligtvis oerhört viktigt att kunna teckna en barnförsäkring som ett komplement till samhällets skydd. Men det kan faktiskt vara svårt för föräldrar att teckna barnförsäkringar om barnet till exempel är för tidigt fött, har funktionsnedsättning eller är adopterat. Därför är det också intressant att den kontraheringsplikt som vi alla här i har arbetat för och som satt press på försäkringsbolagen har resulterat i att det kommer nya försäkringslösningar på marknaden. beslutade att genomföra en övergripande inventering av försäkringsbolagens hantering av ansökningar om barnförsäkring med avseende på kontraheringsplikten och bolagens praxis på detta område. Jag ska också säga till den som lyssnar att kontraheringsplikten kan beskrivas som ett förbud mot att neka avtal. Enligt försäkringsavtalslagen har försäkringsbolagen kontraheringsplikt vad gäller personförsäkringar, däribland barnförsäkringar. Vi hade en hearing då vi fick ta del av resultatet av en rapport från , Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar. Det visade sig vid hearingen att av alla som vill teckna en barnförsäkring får en avsevärd del – – invändningar i fråga om sin ansökan, och nekas helt. skriver: Det förefaller som om intentionen, att försäkringsbolagen endast i undantagsfall ska avslå en begärd försäkring, inte helt har uppfyllts. Det finns alltså en möjlighet för försäkringsbolagen att vägra avtal med hänsyn till egna villkor – ofta handlar det om medicinska skäl – trots att kontraheringsplikten innebär skyldighet att avtala. Men enligt rapporten som vi fick ta del av förefaller det som att andelen barnförsäkringar i alla fall har ökat jämfört med hur det var . Det är naturligtvis positivt. Det är viktigt att vi sätter fortsatt press på försäkringsbolagen. Regeringen har aviserat att man kommer att utvärdera och följa upp kontraheringsplikten. När det gäller övrig motionsbehandling i betänkandet har mina allianskolleger här gett en bra bild av hur vi ser på den. Jag vill bara säga att jag stöder utskottets ställningstagande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 14 § Justitieombudsmännens ämbetsberättelse betänkande 2013/14:KU11 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse (redog. 2013/14:JO1) föredrogs. 89 (S): står ledamöterna i i kammaren och debatterar justitieombudsmännens ämbetsberättelse. Av de statistiska uppgifterna i årets ämbetsberättelse framgår det att 7 097 ärenden nyregistrerades, vilket är en ökning . Av de nya ärendena var 6 872 klagomålsärenden, vilket var ungefär lika många som . Man kan tycka att det är bra att antalet klagomålsärenden inte ökar. Men då ska man komma ihåg att det är nästan 7 000 nya ärenden där människor på ett eller annat sätt upplever att de inte blivit bemötta på ett rättssäkert sätt i kontakten med våra myndigheter. Det har varit en ständig ökning av ärenden. Om man jämför med perioden /07 är det faktiskt 1 000 fler ärenden . Det är alltså många ärenden. Antalet inspektioner och initiativärenden ligger fortfarande på en lägre nivå än vad justitieombudsmännen önskar. Detta beror framför allt på att JO:s totala arbetsbörda är sådan att man inte har utrymme för fler inspektioner och initiativärenden, vilket beror på att det saknas ordinarie tillsynsorgan så att en övervältring sker av ärenden till justitieombudsmännen. Det är väl känt i . har tidigare påtalat behovet av ordinarie tillsynsorgan för kriminalvården, och socialförsäkringsområdet genom tillkännagivande till regeringen, men det bereds fortfarande i . Vad gäller socialförsäkringsområdet har man ännu inte ens utsett en utredare, vilket föranleder att i sitt ställningstagande återigen påtala vikten av att regeringen vidtar åtgärder som behövs vad det gäller socialförsäkringsområdet. När det gäller vård, skola och omsorg ökar ärendena med ca 100 . är det 1 900 ärenden, året innan var det 1 800 ärenden och var det 1 700 ärenden. Den klart största gruppen av dessa klagomålsärenden finns inom med 1 100 ärenden . Det är framför allt biståndsärenden som klagomålen berör. Men den klart största gruppen klagomål rör faktiskt barnärenden. Det är ca 560 nya ärenden. var det 580. Det kan ses som en minskning av ärendemängden. Men jag kan inte se det så när 560 av de nya klagomålsärenden som har inkommit rör barn. Klart är att trycket på kommunerna ökar och att de klagomålsärenden som rör barn är en viktig signal för oss politiker att ta till oss. Vad beror det på? Har samhället hårdnat? Är trycket för hårt på våra socialförvaltningar? Hur påverkar det ekonomin i familjerna när arbetslösheten är hög? Och vad betyder det för tryggheten för våra barn? Frågorna är många, men de är också alltför viktiga för att i inbunden form ställas i bokhyllan utan åtgärd, vilket tyvärr ofta händer med JO:s ämbetsberättelse. står jag här i kammaren och påtalar vikten av att se JO:s ämbetsberättelse som en källa till kunskap för statsråd, utskottsordförande, gruppledare och ledamöter. Det tänker jag göra också. I JO:s ämbetsberättelse kan man nämligen läsa om att i finns brister i organisation, ansvarsförhållande och rutiner, vilket har bidragit till att tryckfrihetsförordningens krav på att allmänna handlingar ska utlämnas skyndsamt har åsidosatts vid upprepade tillfällen. Detta har också KU konstaterat. Man kan läsa om hur personer drabbas när polis och åklagare inte samarbetar och handläggningen tar så att fallet preskriberas. Det är oacceptabelt. Det framförs allvarlig kritik mot i län, som har planerat att verkställa en familjs utvisningsbeslut till fel land. Klagomålen som rör utbildningsområdet uppgick till 275 ärenden – en ökning med ett sextiotal ärenden. Man kan notera att klagomålen avseende hantering av lärarlegitimationer har fortsatt. reflekterar och undrar man över den lagstiftning som vi redan har på vissa områden. Är den tillräcklig, och uppnår den sitt syfte? En sådan fråga är frågan om huruvida prostitution kan utgöra grund för utvisning när vi har en lagstiftning där inte prostitution, utan sexköp, är olagligt. Listan kan göras lång över de granskningar som JO:s ämbetsberättelse innehåller och vilka reflexioner man kan göra. Justitieombudsmännens viktiga uppgift att värna rättssäkerheten för våra medborgare i landet kan inte nog betonas. ledamöter har alltid varit eniga om att det är viktigt att JO har förutsättningar för sitt arbete. Så är vi också i detta betänkande. Med detta sagt vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 90 (M): Även är helt enigt när det gäller Justitieombudsmännens ämbetsberättelse, som alltså omfattar perioden till . Men enighet gör inte ärendet ointressant eller debatten onödig, hoppas jag. Först ska jag hålla en – mycket kort – historielektion för att påminna om att har 200-åriga traditioner och om den oerhört viktiga funktion JO fyller. JO kom, som vi vet, till med stöd regeringsform, där man ville tillskapa möjlighet för att kontrollera den styrande makten. fick då uppgiften att utöva tillsyn över statsråden, ministrarna. En ombudsman som valdes av , alltså , sattes att kontrollera om myndigheterna efterlevde lagarna. Men det var inte en alldeles ny tanke. , 1713, hade en funktion som kungens högste ombudsman inrättats av . Han var, som vi vet, och krigade i , och vi vet också hur det gick. Under den långa tid han var borta hamnade statsförvaltningen här hemma i totalt kaos. Därför ville han inrätta en funktion som skulle kunna se till att statsförvaltningen fungerade. Även detta ämbete finns kvar i form av Justitiekanslern, som ju är regeringens ombudsman. JO är den instans dit människor kan vända sig när de anser att de är illa behandlade av en myndighet eller av en enskild tjänsteman vid en myndighet. JO är ingen domstol. JO avkunnar inte domar som vinner laga kraft, och dess yttranden är inte juridiskt bindande på det sätt som domstols domar är. Trots det är JO:s yttranden av mycket stor betydelse. JO åtnjuter stor respekt i Myndighetssverige. Man lyssnar på vad JO säger. Det händer att man får kritik – det blir fel ibland, som vi alla vet. Då gör man förhoppningsvis vad man kan för att förbättra sina rutiner så att problemen inte upprepas. Det faktum att JO också kan väcka åtal mot enskild tjänsteman – vilket händer ytterst sällan – är naturligtvis en annan del av förklaringen till JO:s auktoritet. Sedan vi senast behandlade JO:s ämbetsberättelse har en hel del hänt. Det är delvis organisatoriskt; bland annat har man anlitat en konsult för att lysa igenom organisationen. Planen är att man under det verksamhetsår som löper ska identifiera och verkställa lämpliga åtgärder för att göra organisationen ännu bättre och ännu effektivare. Vi konstaterar att antalet nyregistrerade ärenden har ökat något – jämfört med föregående verksamhetsår. Andelen klagomålsärenden är i stort sett oförändrad. har 93 inspektioner eller andra initiativärenden hanterats. JO påpekar, liksom föregående talare, att antalet inspektioner och initiativärenden är mindre än vad ombudsmännen önskar. Denna uppfattning delar utskottet. Vi konstaterar att det inte är tillfredsställande att JO inte kan genomföra inspektioner i den utsträckning man vill. Jag vill nämna ytterligare några av de frågor som tas upp. har pekat på och kritiserat de långa handläggningstiderna vid landets förvaltningsdomstolar. konstaterar vi att situationen förbättras. Antalet klagomål på långa handläggningstider minskar, vilket JO menar tyder på att en utveckling mot mer normala handläggningstider pågår. Problemet är förvisso inte nytt. Redan beklagar sig över the law´s delay – senfärdig lag i översättning. Men det är viktigt att det åtgärdas eftersom rimliga handläggningstider är ett viktigt krav att kunna ställa på en fungerande rättsstat. Människor ska inte behöva vänta orimligt länge på att få sina ärenden avgjorda. Ett annat viktigt konstaterande är att antalet anmälningar inom socialförsäkringsområdet fortsätter att minska. Det är glädjande. Utskottet har tidigare påpekat att den omständighet att det saknas ordinarie tillsynsorgan på vissa områden gör att JO belastas med ärenden som borde hanteras någon annanstans. När det gäller tillsynsorgan för polis och kriminalvård har fått i uppdrag att bland annat utreda behovet av ett sådant fristående organ. Om kommittén kommer fram till att det finns starka skäl att inrätta ett sådant organ kommer den att lämna ett fullständigt förslag om organisation och verksamhet för detta. Däremot tvingas utskottet även konstatera att ingen förändring ännu har kommit till stånd när det gäller tillsynsorgan för socialförsäkringen. Därför vill vi igen påtala vikten av att de åtgärder som måste vidtas också vidtas snabbt. Den av regeringen aviserade utredning som ska ligga till grund för en förändring måste kunna påbörja sitt arbete . Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag. 91 (C): Vi har i behandlat JO:s ämbetsberättelse. JO är alltså de fyra justitieombudsmännen. föreslår att lägger redogörelsen till handlingarna – de som finns från och från JO. Det finns ändå skäl att nämna några saker från ämbetsberättelsen. Nära 7 100 ärenden nyregistrerades hos justitieombudsmännen som omfattar till . Det är en ökning från föregående period. Ungefär lika många ärenden, alltså nästan 7 100, avgjordes av . Vid periodens utgång fanns 1 011 ärenden som var oavslutade. Det innebär alltså att den genomsnittliga handläggningstiden hos JO är något . Jag tycker att det ger ett väl godkänt betyg åt justitieombudsmännen när det gäller handläggningstiderna. Justitieombudsmännen lyfter fram kravet på att det finns ordentliga motiveringar från domstolarna i deras domar. JO har vid inspektioner och på grund av klagomål funnit att det finns ett antal domar som inte är motiverade på ett sådant sätt som vi har rätt att kräva av dem. JO har tidigare konstaterat att det är långa handläggningstider i förvaltningsdomstolarna. Men JO påtalar nu att det har blivit en utveckling mot kortare handläggningstider, vilket naturligtvis är både viktigt och bra. När det gäller lyfter JO fram att det finns brister i dokumentation, särskilt när det gäller försäkringsmedicinska gruppkonsultationer. JO påtalar att dokumentationen måste ske skriftligt. Det räcker inte med en redovisning av slutsatsen av samtalen, utan det ska finnas en redogörelse för innehållet i konsultationen. Vi har tidigare i debatterat utlämnande av handlingar. Även JO har granskat detta när det gäller och deras rutiner, som ansågs ha lett till ett fördröjande av ett utlämnande av en handling. Det är viktigt att lyfta fram att i sitt beslut säger att en myndighet har rätt att åtgärda brister som upptäcks efter att en handling har efterfrågats. Det är också möjligt för en myndighet att gå ut med information om sådana brister och om de åtgärder som myndigheten har vidtagit med anledning av dessa. Jag tycker att det är viktigt inte bara för utan för alla myndigheter att känna till att JO lyfter fram att myndigheterna har denna möjlighet. Det känns viktigt att lyfta fram detta med anledning av den debatt vi förde här i . Med de här synpunkterna vill jag yrka bifall till förslaget i betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) betänkande 2013/14:TU6 Sjöfartsfrågor föredrogs. 92 (S): Det är ett glädjande stort engagemang för sjöfartsfrågor från riksdagsledamöterna. Många motioner har kommit in som understryker betydelsen av att det ska finnas en svensk sjöfartspolitik som skapar nya jobb och betydligt större svensk handelssjöfart. har det också varit många möten här i kring sjöfartsfrågor. Där har företrädare för sjöfarten och fackliga organisationer medverkat och givit sin bild av sjöfarten i . Vi vet att är helt beroende av sjöfarten för sin utrikeshandel. av våra varor som exporteras och importeras fraktas via fartyg. Vi vet också att handeln med omvärlden fortsätter att öka. I kapacitetsutredning kunde vi läsa att man tydligt pekar på att godstransporterna kommer att öka både till lands och till sjöss. Vi socialdemokrater vill ha en handelsflotta med en stor andel svenskflaggade fartyg där kollektivavtal gäller för alla ombordanställda. Vi anser vidare att sjöfarten är viktig eftersom den ger oss möjligheter till energieffektiva transporter och låga underhålls- och investeringskostnader. Dessutom är trafiksäkerheten hög. Det finns alltså många faktorer som talar för att man ska ha svensk sjöfart. Tyvärr kan vi konstatera att det gynnsamma läget för den globala sjöfarten inte märks av i . Rederier säljs ut till andra länder, och huvudkontor flyttas från . Redarna säger att utflaggningen är en överlevnadsfråga. De stödåtgärder som den tidigare socialdemokratiska regeringen införde för att minska personalkostnaderna och de fackliga organisationernas medverkan till för utländska sjömän räcker inte. Sedan den borgerliga regeringen tillträdde 2006 har det gått utför för den svenska sjöfarten. Antalet svenskflaggade handelsfartyg har minskat från 240 till 120. Det är inte för att de 120 skulle vara så mycket större, utan det är en kraftig nedbantning. Antalet arbetstillfällen på fartygen har minskat med över 5 000 personer . Utflaggningen går till andra nordiska länder, som till skillnad från har tonnageskatt. Alla EU:s sjöfartsländer har tonnageskatt. Detta har vi vid åtskilliga tillfällen debatterat i med framför allt finansministern, som har visat sitt ointresse. Dessutom har givit regeringen ett tillkännagivande om att införa tonnageskatt. En förvånad omvärld tittar på och undrar: Förstår de inte vad som sker? Jo, det gör vi i oppositionen. Resultatet ser vi . förlorar skatteinkomster och arbetstillfällen. Vår trovärdighet när det gäller att driva hållbarhetsfrågor som är avgörande för sjöfarten minskar i betydelse. Vi blir alltmer beroende av vad andra länder anser. Forskning och utveckling, sjösäkerhet och det maritima klustret läggs i våra grannländer, som , och . Det är en dyster bild som jag här redovisar, men jag är inte ensam om den. Allt fler som jobbar med sjöfarten säger precis samma sak. Jag ska därför avsluta denna del av mitt anförande genom att citera vad , vd för , skrev i GT : De rederier som flaggat ut gör det inte för att de vill eller för att komma undan skatt, utan för att de måste. Det handlar om överlevnad och om att kunna utveckla företaget och växa. Svensk sjöfart behöver förutsättningar att konkurrera såväl internationellt som nationellt. Och det brådskar. Vi har från Socialdemokraterna, och i vår reservation nr 1, som jag yrkar bifall till, i punktform lämnat sju olika förslag för att stärka sjöfarten. 1.Den nationella strategin för sjöfarten ska innehålla fyra prioriterade områden och mål: för det första fler svenskflaggade fartyg, för det andra konkurrensneutralitet mellan transportslagen. För det tredje ska leva upp till sina internationella åtaganden bland annat genom att tillämpningen av sjöarbetskonventionen tydligt och uttalat ska ingå i arbetet med Sveriges sjöfartsstrategi för framtiden. För det fjärde ska mänskliga rättigheter stärkas i den globala sjöfarten, bland annat genom att det ska ställas krav på att mänskliga rättigheter respekteras i såväl produktionsledet som transportledet vid statliga upphandlingar och i exportsatsningar. 2.Ett system med tonnageskatt, i kombination med en omställningsfond för klimat och miljö, ska införas. 3.Staten ska säkerställa ett forskningsanslag som möter utvecklingsbehov och möjligheter för sjöfarten på samma sätt som för övriga trafikslag. 4.Den svenska flaggan ska göras mer attraktiv för både svenska och globala aktörer genom att regelverket förenklas och den svenska flaggan görs mer kostnadseffektiv. 5.Regeringen ska vidta åtgärder som förhindrar att svenska staten förlorar miljoner i bolagsskatt när rederier skapar brevlådeföretag och flaggar ut till register som är klassade som bekvämlighetsflagg. 6.Regeringen ska återkomma med förslag på system för farledsavgifter som främjar sjöfarten och ökar miljödifferentieringen av avgifterna. 7.Regeringen ska verka för att EU ska införa ett gemensamt fartygsregister där bemanningsregler slås fast och verka för att statsstöd enbart ska utgå till fartyg i detta register. Tillsammans har vi dessutom lämnat ytterligare tre reservationer. Men för tids vinnande vill jag inte yrka till dem utan nöjer mig med att de ligger med i trafikutskottets betänkande som våra reservationer. (Applåder) I detta anförande instämde , och (alla S). (forts. 17 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 16 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SoU9 Motpart i mål om ny legitimation enligt patientsäkerhetslagen Kammaren biföll utskottets förslag. SkU23 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om ändring av direktiv /96/EU om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater Kammaren biföll utskottets förslag. FöU6 Strålskydd, kärnteknisk säkerhet och explosivämnen m.m. Punkt 1 (Elektromagnetiska fält och elöverkänslighet) 1. utskottet 2. res. 1 (MP) Votering: 284 för utskottet 22 för res. 1 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 98 M, 1 MP, 18 FP, 18 C, 19 SD, 15 V, 18 KD För res. 1: 1 S, 21 MP Frånvarande: 14 S, 9 M, 3 MP, 6 FP, 5 C, 1 SD, 4 V, 1 KD Punkt 5 (Säkerheten vid kärnkraftverk) 1. utskottet 2. res. 2 (S, V) Votering: 192 för utskottet 113 för res. 2 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 21 MP, 18 FP, 18 C, 19 SD, 18 KD För res. 2: 98 S, 15 V Frånvarande: 14 S, 9 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 1 SD, 4 V, 1 KD Punkt 6 (Kärnavfallsavgiften) 1. utskottet 2. res. 3 (MP) Votering: 269 för utskottet 22 för res. 3 15 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 98 M, 18 FP, 18 C, 19 SD, 18 KD För res. 3: 22 MP Avstod: 15 V Frånvarande: 14 S, 9 M, 3 MP, 6 FP, 5 C, 1 SD, 4 V, 1 KD Punkt 7 (Elsäkerhet) 1. utskottet 2. res. 4 (S, MP, V) Votering: 170 för utskottet 135 för res. 4 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag.