prot · H10962 · 2014-01-29 00:00:00 — Jag tänker till exempel på den verksamhet som SJ bedriver. Det är ett statligt företag. Vi har haft en lång diskussion här om säkerheten vid våra järnvägar. Ska vi göra likadant där? Är det Socialdemokraternas ståndpunkt att vi ska skriva in i ägardirektiven för SJ att säkerheten alltid ska gå först? Då etablerar vi ett helt nytt system. Vi skickar över bollen till de enskilda företagen, som sedan får fundera på huruvida de kan eller inte kan ta ut vinst. De har inte längre möjlighet att luta sig mot ett tydligt och klart regelverk från det allmännas sida som berättar hur verksamheten ska bedrivas. Vad ska gälla för vattenkraftverk? Vi kan läsa bok , som handlar om en gigantisk dammolycka i . Det är väl lika bra att ställa precis samma krav på dem, utan att ge någon beskrivning: Ingen vinst, hör ni ni, om ni inte har garanterat att säkerheten är hundraprocentig! Det är dessutom, herr talman, något som ingen någonsin kan göra. 20 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag noterar att det ställdes ett antal frågor i slutrepliken. har inte möjlighet att besvara dessa. 21 (C): Också jag tänker diskutera säkerheten i kärnkraftverk, som är den viktigaste punkten vi diskuterar . Det har varit intressanta meningsutbyten här. Säkerheten och arbetet med säkerhetsfrågor måste alltid ha högsta prioritet när man driver ett kärnkraftverk. Det tror jag att vi är helt överens om. Hur det ska utformas och hur vi ska tillse det är det vi diskuterar. och Socialdemokraterna är lite missnöjda med hur säkerhetsarbetet kontrolleras och sker och har skrivit en reservation. Jag uppmärksammade, liksom , att man tar upp marknadsekonomin i det hela. Man skriver att i industrin handlar det om att minimera kostnaderna, i detta fall för säkerheten, för att åstadkomma så stor vinst som möjligt. Så kan man beskriva marknadsekonomin. Det är ett sätt att ha ingången inom de samhälleliga ramar som vi har . Det ligger egentligen i meningens formulering, som jag antar att kanske är mer nöjd med än Socialdemokraterna. Det är att indirekt drömma om planhushållning och statliga monopol som bättre. I den synen skiljer vi oss åt. Man kommer fram till några förslag. Det är ägardirektiv till om bättre säkerhet, tillräckliga medel till polisen, att regeringen ska komma med en årlig samlad rapport till om kärnkraftssäkerheten och att det ska vara mer övningar. Det tycker också jag låter bra. S- och V-förslagen handlar dock mycket om att slå in öppna dörrar. Jag tänker därför kort redovisa varför övriga partier står bakom utskottets bedömning att det motionärerna vill, bättre säkerhet vid kärnkraftverken, redan är tillgodosett. är redan ålagd av regeringen att kontinuerligt rapportera, följa upp och utvärdera incidenter både i och utomlands. ska regelbundet sammanställa rapporter enligt kärnsäkerhetskonventionen. beskriver i sina årsredovisningar utförligt det förbättringsarbete som genomförs vid anläggningarna. Att lägga till ytterligare rapporter är lite kaka på kaka. gav regeringen i uppdrag att analysera den långsiktiga säkerhetsutvecklingen inom den svenska kärnkraften, bland annat kopplat till åldrande reaktorer och långa drifttider. Efter olyckan i kärnkraftverket i utvidgades uppdraget till att omfatta genomförande av säkerhetsutvärderingar, så kallade stresstester, vid de svenska anläggningarna samt en redovisning av åtgärder vid anläggningarna med anledning av olyckan. Resultaten från stresstesterna, som genomfördes och som genomgick en oberoende internationell granskning, visade att den tekniska säkerheten vid de svenska anläggningarna är robust men att vissa åtgärder behöver vidtas, bland annat för att stärka anläggningarnas haveriberedskap och förmåga till haverihantering. har upprättat en nationell handlingsplan för hur dessa säkerhetsförbättringar successivt ska genomföras –2015. genomfördes vidare, på begäran av regeringen, en granskning av internationella strålsäkerhetsexperter som syftade till att se hur det svenska systemet för strålsäkerhetsfrågor lever upp till internationella standarder. Granskningsgruppen lämnade en rad rekommendationer och förslag som regeringen och följer upp. I budgetpropositionen anges att regeringen har för avsikt att under första halvan av 2015 bjuda in , det internationella säkerhetskontrollorganet, till en uppföljande granskning där arbetet med att följa upp rekommendationerna och förslagen redovisas. slutredovisade regeringsuppdraget om kärnkraftverkens långsiktiga säkerhet. bedömde utifrån de olika underlagen att säkerheten vid de svenska kärnkraftverken kan upprätthållas även långsiktigt förutsatt att vissa ytterligare säkerhetsförbättringar görs och att tillståndshavarna förstärker sina åtgärder för kontroll och underhåll av reaktorerna. I budgetpropositionen har också anslagen till ökat på olika sätt med 20–för det arbetet. fick också i uppdrag av regeringen att göra en översyn av tillståndshavarnas och samhällets förmåga att skydda kärntekniska anläggningar och transporter av kärnämnen mot antagonistiska hot, till exempel i det här fallet, men det finns värre. Inom ramen för denna översyn genomförde , på uppdrag av regeringen, en internationell expertgranskning av det svenska systemet för fysiskt skydd. I konstaterades bland annat att förmågan att ingripa mot sådana aktioner behöver förbättras och att även myndighetssamverkan behöver förbättras. har en åtgärdsplan tagits fram för de åtgärder som preciserats av och . Berörda myndigheter har stärkt sina samverkansformer, arbetet med att revidera föreskrifter om fysiskt skydd av kärntekniska anläggningar pågår, och har tillträtt en konvention om fysiskt skydd av kärnämne. Regeringen tillsatte slutligen också två interna utredare för att arbeta vidare med vissa frågor i rapporten: dels frågor som rör förmågan att på plats möta de antagonistiska hoten, dels frågor om straffbestämmelser för intrång vid skyddsobjekt. Regeringen och arbetar alltså mycket aktivt för att förstärka säkerheten vid kärnkraftverken. Det vill jag visa på. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. I detta anförande instämde (FP). 22 (V) replik: Det är alltid lika underhållande att lyssna till . Han missar aldrig en chans att slänga en känga på . Det är trevligt att vi får en chans att debattera de här frågorna. är känt för att för länge, länge sedan i urminnes tider ha varit ett starkt kärnkraftsmotståndarparti. Det är det inte . Ni har ändrat synpunkt och åsikt i det fallet. Frågan är varför. Förändringen är inte grundad på fakta när det gäller kärnkraftens farlighet och sådana saker eller risker. Det är lite anmärkningsvärt att se gamla kärnkraftsmotståndare byta sida på det sättet när ingenting egentligen har förändrats. Vi var i det förra replikskiftet med inne på industrins ansvar, men även var inne på det. Jag frågar mig vad det är för fel på att lägga ett ansvar för säkerhet på ett företag som man misstänker sätter vinsten före säkerheten. Ska inte industrin och alla företag ta ett ansvar för sin egen säkerhet oavsett vilken bransch det är? Tar den marknadsekonomiska kapitalismen undan de sakerna? var inne på planhushållning, vilket är en överkurs på många sätt. Är det så att man ska förstatliga kärnkraftsindustrin för att få säkerheten att gå först? Kan man ha ansvar för ett kärnkraftsföretag som man har en omfattande kontroll från myndigheter och staten? Finns det egentligen några motsättningar i det? Vi skriver i motionen att det inte finns det. Man kan mycket väl först och främst lägga ett ansvar för säkerheten på företagen själva. De incidenter som själv lyfte upp med visar att det finns brister. Då måste företagen själva se till att de rättar till det. Sedan ska vi kontrollera att det fungerar. Det går aldrig att undandra sig ansvar för sin egen produktion oavsett vilken bransch det är. Kärnkraftsbranschen är oerhört känslig och mycket mer viktig för samhället. Alltså måste vi ha större kontroll och större krav på de företag som verkar i den branschen. 23 (C) replik: Företagen i marknadsekonomins länder har ett ansvar för att driva verksamheten inom de regelverk som samhället har ställt upp om miljö och andra saker, så är det. Företag och andra som driver verksamhet ska göra det på ett bra sätt. De måste givetvis också göra det med svarta siffror. Driver de den med röda siffror, med förlust, går inte verksamheten att driva vidare. Marknadsekonomi handlar om både och. Det gäller att driva en verksamhet så att intäkter och kostnader balanserar varandra och helst ger ett mindre överskott och att man gör det på ett bra sätt. Varje företag har naturligtvis ett grundläggande ansvar för att sköta sin verksamhet och göra det bra. Att säkerheten i kärnkraftverksverksamhet är oerhört viktig är vi helt överens om. Företagen tar sitt grundläggande ansvar inom givna ramar, och staten sätter fast ramarna och har ett kontrollansvar – vi fördelar rollerna. Slutsatsen att vinst är fult, att det är tveksamt med marknadsekonomi och att det är bättre att staten driver kärnkraftverk, liksom planhushållningstermer och offentliga monopol, lutar Vänstern lite åt. Sossarna vacklar, och vi i Alliansen är övertygade om att det som leder till välfärd och utveckling i världen – demokrati och frihet – är marknadsekonomins välståndsskapande mekanismer. har alltid varit negativt till kärnkraften. Det är vi fortfarande. Den bör avvecklas. Vi jobbar inte längre med årtalsexercis, utan nu får kärnkraften användas . Vi har i energiuppgörelsen fått fram mycket tuffa villkor när det gäller om några reaktorer ska kunna ersättas. Vi tror inte att man kommer att få ihop det ekonomiskt så att det blir av. Vi har fått en kraftfull satsning på förnybara bränslen som vi är väldigt glada för. 24 (V) replik: Det är lite frustrerande ibland att höra på när han redovisar sin syn på de här sakerna. Frågan är: Kan erkänna att det finns branscher i samhället som inte passar att drivas efter rent marknadsekonomiska principer? Det är det som det handlar om egentligen. Vilket går först – samhällsintresset eller det privata företagets vinst? Och i vilka branscher funkar det här? Det funkar när det gäller leksaksförsäljning och sådant där man har en öppen marknad där konsumenten kan välja, men det kan vi ju inte här. Kärnkraftsbranschen är reglerad därför att den är ett samhällsintresse. Det finns andra samhällsintressen som vi också kan lyfta som faktiskt inte passar att drivas med rent vinstintresse, och det är där vi måste bromsa. Ett företag som går jämnt ut eller har en liten vinst klarar sig också rätt bra. Att maximera vinsten som man skulle kunna göra i vissa sammanhang är inte bra, speciellt om det drabbar samhället och våra medborgare. Skillnaden när det gäller och de andra kärnkraftverken är att vi faktiskt kan styra . Vi kan se till att vi får en bättre säkerhet på överskottets bekostnad. Det går att göra det, och vi kan ställa de kraven, därför att det ur samhällssynvinkel är mycket viktigare än att ta in ett antal miljoner i vinst. Så är det. Det funkar bra i det sammanhanget också, oavsett vilka marknadsekonomiska principer man har. Dessutom, mot bakgrund av det som har hänt i världen, inte minst i , och vilka risker det finns med kärnkraften och hur det drabbar civilsamhället, är det oerhört viktigt att vi verkligen sätter ned foten. Det menar jag är att ta ett politiskt ansvar för att de företag som verkar i den här branschen som är samhällspåverkande verkligen tar sitt ansvar och inte tubbar på säkerheten för att få en vinstmaximering. Dessutom har i det här sammanhanget också drivit på att vi ska kunna öppna för ny kärnkraft. Ni pratar om förnybara energikällor, men ni har själva varit med och tagit beslut om att vi ska kunna starta nya kärnkraftverk. Det tycker jag är på gränsen till hyckleri. 25 (C) replik: Det är intressant att lyssna till när han utvecklar och sin grundsyn här – det finns många branscher där marknadsekonomin inte fungerar och det bör vara ett statligt ägande. Vi vet från den offentliga debatten att det handlar om dagis, äldreomsorg, sjukvård, skolor och allt inom den offentliga sektorn. Förmodligen handlar det också om järnvägar och annan verksamhet. verkar utsträcka det här till att även omfatta kärnkraften, som bör vara statligt ägd. Så är det inte , utan det finns en frihet för företag att driva kärnkraftverk inom de ramar som finns. I och drev man kärnkraftverk. De var statligt drivna. Ett av kärnkraftverken hette Tjernobyl. Inte en privat krona var inblandad i den verksamheten. Den fungerade inte bra, trots att staten både bedrev verksamheten och hade egen tillsyn av den. Det är inte heller ett drömläge. Jag tror att det är en väldigt bra kombination att företag under ansvar driver verksamheten så bra som möjligt och att staten kontrollerar det hela. I har staten ett ägande också, och naturligtvis ska de statliga bolagen drivas med oerhörd tyngd på att säkerheten ska vara tryggad. 26 (KD): Det betänkande som vi diskuterar, försvarsutskottets betänkande nr 6, handlar om strålskydd, kärnteknisk säkerhet och explosivämnen. Jag tänkte säga några ord om frågan om de personer som upplever svåra besvär och lider av närheten till elektrisk utrustning. De har en besvärlig situation, men det är viktigt att poängtera det som utskottet säger om att forskningen visar att det inte finns något samband som är klarlagt men att det är viktigt att följa frågan vidare. Frågan om säkerheten vid våra kärnkraftverk är central. Som förut har sagts här i talarstolen, och som vi alla vet, är kärnkraften helt central för , för vår industri, för våra medborgare och för hushållen. Nästan varannan gång som vi trycker på lysknappen har vi våra kärnkraftverk att tacka för att lampan lyser. Själv representerar jag län, där vi har Forsmark. Jag har gjort åtskilliga besök där och inspekterat säkerheten. Som vi konstaterar i betänkandet gjordes det en stor övning så sent som för en månad sedan med . Man övade på alla upptänkliga saker som kan hända, och det är viktigt att det görs. Jag hade tänkt räkna upp allt som pågår, men det gjorde på ett föredömligt sätt, så jag ska bespara er det. Men jag konstaterar att det sker ett omfattande arbete men att vi inte kan slå oss till ro. Som också har nämnts här hade vi en incident som visade en svaghet som finns. I det här fallet var det ingen terroristgrupp som var i antågande, utan det var som ville visa på bristerna, och det gjorde de också. Det här har de ansvariga myndigheterna tagit till sig. Ett arbete pågår, och det är jätteviktigt att vi kan se till att skyddet när det gäller hotet från antagonister stärks. Det är alltså ett arbete som pågår. Med dessa ord vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 8 § Försvarspolitiska frågor betänkande 2013/14:FöU7 Försvarspolitiska frågor föredrogs. 27 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till de socialdemokratiska reservationerna i sammanhanget. Försvaret av börjar i . Det är en åsikt som allt fler har anslutit sig till och tycker är viktigt att i den offentliga debatten upprepa och tydliggöra. Jag tycker att det är en bra utveckling, och vi kan se en positionsförflyttning från den tid då man pratade om att försvaret av började i . Det kan inte vara så att försvaret av någonsin har börjat någon annanstans än i , och jag är glad över att den nationella dimensionen nu lyfts upp. Jag är också glad för att det nordiska perspektivet har blivit allt starkare i debatten. Vi har i Försvarsberedningen en bred uppställning och enighet kring att det nordiska samarbetet ska utvecklas. Jag har stora förhoppningar att så kommer att bli fallet . Även om vi stärker den nationella dimensionen framöver utesluter det inte att vi medverkar i olika FN-mandaterade, internationella operationer. Vad jag har förstått finns det också propåer om att vi ska gå in i ytterligare engagemang. När vi tittar på vår omvärld kan vi se att den militära förmågan i höjs successivt på ett målmedvetet, långsiktigt sätt. Stora pengar investeras i detta, övningsverksamheten ökar och underrättelseverksamheten ökar både i vårt närområde och i . I den finska säkerhetspolitiska rapport som presenterades 2012 konstaterar man att utrikespolitiska linje, samhällsutvecklingen i landet och moderniseringen av de ryska väpnade styrkorna påverkar närmiljö. Det är ett viktigt och intressant konstaterande som även har bäring på den svenska debatten om hur vi ska utveckla vår position och ståndpunkt . Försvarsberedningen skriver i sin säkerhetsanalys : markerar sin stormaktsposition med alla tillgängliga medel inklusive militära. Den ryska ledningen ser kärnvapen som en garant för denna stormaktsposition. Ett land med fortsatta stormaktsambitioner i närområde är ett faktum som vi har att i än högre grad förhålla oss till. Detta påverkar vår säkerhetsmiljö. Det är bra att och har valt ett ordval som är i stort sett identiskt i sina säkerhetspolitiska rapporter. Försvarsberedningen konstaterar också att har den militära övnings- och underrättelseverksamheten i ökat. Samarbete i , Nordefco med 130 samarbetsprojekt och cross-border training på Nordkalottområdet och i förhållande till är projekt som visar på hur man tillsammans kan öka militär förmåga men också hur man på det här sättet kan träna tillsammans och utnyttja varandras styrkor. Beslutet om att engagera sig i där de nordiska länderna ska ta ett gemensamt ansvar för luftrumsövervakning – för svensk och finsk del handlar det om övningsverksamhet – är en viktig markering i när även det militära intresset i Arktisområdet ökar. Det är en markering om att vi vill utveckla det nordiska samarbetet även i praktiken. I Försvarsberedningen säger vi att vi är beredda att titta på gemensam incidentberedskap och även gå in i det svåra, men viktiga, området gällande utbyte av försvarsplaneringar. Det nordiska samarbetet lider just nu av ett bakslag. Vi skulle utveckla artillerisystemet tillsammans med som vill avsluta den delen. Men det finns regelverk, juridik och annat som måste redas ut i anslutning till detta. Det är helt klart ett bakslag, som kanske har sin grund i att bytte både regering och ÖB vid samma tillfälle vilket sedan ledde till att en hel del olyckliga saker sammanföll. Detta måste redas ut ordentligt mellan och och mellan regeringarna. Vår regering har ett ansvar för att ta tag i de frågorna. Samverkan med är viktigt. Det sker genom amfibieövningar och genom att bägge länderna är beredda att öva inom ramen för Nato Response Force och utvecklar marint samarbete. Det finns stor potential för att fortsätta. saknar en egen cyberstrategi. Våra grannländer har upprättat en sådan, och vi måste koppla en svensk cyberstrategi till en nordisk cyberstrategi. Försvarsberedningen bör ta tag i detta, men bör också uttala att vi ska ha det. Det är egentligen obegripligt att inte har utvecklat en sammanhållen nationell cyberstrategi. Det är viktigt att markera det. När vi går in i det nordiska samarbetet och ser att vi måste engagera oss i detta med ökad kraft är det också viktigt att göra vår egen hemläxa. om försvarets förmåga till uthålliga insatser innehåller en hel del beskheter som vi måste ta till oss. Man konstaterar att Försvarsmakten varken eller kommer att leva upp till de krav på insatsverksamheten som regeringen och beslutat om. Det finns inte tillräckligt med materiel eller personal för att leva upp till detta. Antalet gruppbefäl, soldater och sjömän räcker inte för att fullgöra nationella uppgifter och genomföra insatser utomlands. Vidare saknas en rad nyckelkompetenser i insatsorganisationen. Försvarsmaktens materiel räcker heller inte för att genomföra nationella och internationella uppgifter i den omfattning regering och riksdag beslutat. Det är oerhört stark kritik som vi måste förhålla oss till med ödmjukhet då vi ska jobba med hur vi ska utveckla det svenska försvaret. Det finns stora brister, men det finns naturligtvis också mycket engagerad personal och oerhört fina insatser som görs i vardagen, även i olika operativa sammanhang. Men för den skull får vi inte blunda för de stora problem som bland andra pekar på. Vi får inte heller blunda för de besök vi gör hos olika förband och de diskussioner som förs där. Det är vi politiker som i förlängningen har ansvar för att åtgärda de saker som förs fram där. Det är viktigt med samarbete kring . Vi vill att det ska vara ett fredens hav, och vi ska arbeta med ett brett säkerhetsbegrepp som innehåller både den mjuka och den hårda delen. Vi måste skapa samarbete mellan länderna, till exempel med sjölägesinformation, miljöskydd och katastrofberedskap. medverkan i det samarbetet saknas till vissa delar, och vi bör vara aktiva för att få dem att delta. Det handlar också om att med hjälp av handel, turism och olika sådana saker binda samman länderna på ett positivt sätt. Utöver det har vi ett ökat antal transporter på . Vid varje uppmätt tidpunkt handlar det om 2 000 fartygsrörelser. Det som transporteras är olja, gas och energi, och det kräver också miljö- och säkerhetspolitiskt samarbete. Den ökade ryska militära övnings- och underrättelseverksamheten i bör noteras, vilket vi har gjort i flera rapporter. Tillsammans med energiflödena får det effekter för bland annat strategiska position. Det borde därför få effekt även i försvarsplaneringen. Vi bör planera för ökad militär närvaro på . Luftvärn är en mycket viktig del i det. Kopplingarna till markförband och kopplingen till flyg och marin verksamhet är också viktiga. Det är inte detsamma som att vi ser en hotbild riktad mot , men ökad militär kapacitet i vårt närområde påverkar den svenska säkerhetsmiljön. Som jag har sagt har vi gjort samma konstaterande som gjort i sin egen vitbok. I ett kritiskt läge blir militärstrategiskt intressant. Därför måste en högre nivå av svensk militär närvaro på tillhöra normalbilden. Att i ett kritiskt läge göra alla omdisponeringar till kan ha effekter som vi inte har räknat med. Det kan ge intryck av eskalering, och vi vet inte heller vilka förutsättningarna är för att de åtgärder vi vidtar i ett sådant läge ska lyckas. En klok och långsiktig planering innebär alltså att man förändrar normalbilden och har ökad svensk militär närvaro på . Det är väldigt viktigt, och vi kommer att driva det i Försvarsberedningen och i olika andra sammanhang. ska nu ta ställning till ett sådant konkret förslag, och jag beklagar att utskottsmajoriteten har valt att föreslå avslag på detsamma. är naturligtvis en del av en helhet, men är också en särskild del av landet som ligger på en sådan plats att det i ett givet läge blir intressant både för den ryska sidan och för Natosidan. Vi får aldrig agera på ett sådant sätt att det finns ett säkerhetspolitiskt vakuum kring . Jag upprepar att luftvärnsdelen alltså är väldigt viktig i det här sammanhanget. Det är även så att en rysk gasledning går genom svensk ekonomisk zon vilket godkändes med ett majoritetsbeslut i riksdag. Vi har alltså stora utmaningar framför oss, och vi måste inse att världen har förändrats. Det är ett annat scenario än för exempelvis . Även om det inte finns konkreta hotbilder måste man förhålla sig till ökningen av den militära förmågan. Man måste jobba med både det hårda och det mjuka när det gäller att skapa bred säkerhet. Framför allt måste man klara av den nordiska gemensamma utmaningen som är mycket viktig. Att vidta åtgärder på är något som vi anser har positiv bäring också på de baltiska länderna samt i förhållande till . Låt mig kort nämna att vi föreslår att den förmågeutveckling som är huvudstrategin från svensk sida och nära kopplad till svensk försvarsindustri även bör kopplas till beslut om nationella säkerhetsintressen. Det gäller både stridsflyget och undervattensystemet. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till de socialdemokratiska reservationerna. I detta anförande instämde (S). 28 (MP):