prot · H20919 · 2014-11-11 00:00:00 — Bara det faktum att statsministern så tydligt valde att tala om de här frågorna i sin regeringsförklaring visar på ett stort ansvarstagande när det gäller dessa frågor, att vi verkligen tar arbetsmarknadsfrågorna på allvar och att vi verkligen vill ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. 196 (M) replik: Det visar på en intressant självbild när handlingskraft för Socialdemokraterna betyder att man har hållit ett tal här i kammaren. Jag skulle vilja se resultat, och det är därför jag frågar er: Hur hög andel vill ni ha i sysselsättningen? Vad är ert mål? Det är precis som vi har talat om här innan: Har man inget mål kan man gå lite vart som helst. Då spelar det ingen roll vad man gör. Men oppositionen ska kunna granska regeringen, och då är det rimligt att veta vad ert löfte är. Hur många procent har ni som mål ska vara i sysselsättning? 197 (S) replik: Jag skulle vilja säga att regeringen har varit otroligt tydlig – mycket tydligare än den föregående regeringen någonsin var när det gäller de här frågorna. Vi ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Det är ett jättetydligt mål. Det är det mål som hela regeringens arbete utgår från. Det är ett tydligt mål, det är ett bra mål och det är klart mer än vad den föregående regeringen, som inte lyfte upp de här frågorna särskilt mycket, gjorde. Vi har visat en otrolig handlingskraft och redan kommit med flera förslag när det gäller dessa frågor, och det tycker jag är ett viktigt steg. Sedan tycker jag absolut att vi måste följa upp det under mandatperiodens gång. Men EU:s lägsta arbetslöshet 2020 är vårt mål. 198 (M) replik: sade att regeringen tar ett stort ansvar. Precis som min kollega var inne på är det inte, i min värld åtminstone, ett stort ansvar att man pratar om frågor utan att man levererar konkreta förslag. Vi fick en lista över de propositioner som regeringen aviserar för det kommande riksåret. Det är så gott som tomt på förslag. Jag undrar om vi ens kommer att behöva ha så många utskottssammanträden det kommande halvåret. Det krävs mer än ord. Det krävs också handling. Det finns en annan fråga jag egentligen vill ställa. Jag gillade anförande på många sätt och hennes engagemang för människor med handikapp. Du talade mycket om trakasserier på arbetsplatserna. Det är sådant som vi alla engagerar oss i. Men för socialdemokratiska debattörer är utgångspunkten alltid att staten ska lösa allting. Ni kommer aldrig med några konkreta förslag om hur jobb ska växa fram i den privata sektorn. Där är det bara bidragslinjen, och den går före alla andra typer av resonemang. 199 (S) replik: Jag talade inte om någon bidragslinje, utan jag talade om vikten av att ha ett funktionshindersperspektiv på arbetsmarknadsfrågorna. Det har varit tomt från den föregående regeringens sida när det kommer till dessa frågor. Det är lite roligt att ungefär en månad in på det nya kräva tydliga svar och resultat när vi har sett där det i stort sett inte har skett någonting på området. Det enda vi har sett är utredningar som inte har gett några resultat som vi har sett stora problem på området. Sysselsättningsgraden har stått still, och utvecklingen har varit helt frånvarande. Den tidigare regeringen har inte tagit ansvar för frågorna. Jag är otroligt glad över att vi nu har en regering som i sin regeringsförklaring tog upp en fråga som är viktig för hela handikapprörelsen, nämligen flexjobb. Det är en konkret reform. 200 (M) replik: Det är positivt med engagemang för dem som är absolut mest utsatta, men grundlösningen kan inte vara att vi politiker skapar en massa låtsasjobb. Det måste vara riktiga jobb som växer till på den reguljära marknaden. Då krävs konkreta åtgärder för att strukturellt förbättra arbetsmarknaden. De förslag som ni lägger fram handlar om att höja skatterna, speciellt för unga, och använda de pengarna till att höja bidragen. får gärna förklara på vilket sätt jobben blir fler med en sådan inriktning. 201 (S) replik: Jag vet fortfarande inte riktigt vad syftar på i mitt anförande. Om du syftar på frågan om flexjobb kan jag tycka att det är otroligt viktigt att genomföra reformer som innebär att människor får komma ut på arbetsmarknaden i stället för att få bidrag – om de vill arbeta och bidra till samhället. Det är ett mycket viktigt steg. Jag förstår inte riktigt varför har något emot det. ((M): Nej, vi har inget emot det.) Det är viktigt att satsa på fler jobb, skapa tryggare villkor och mer möjligheter för hela gruppen av funktionshindrade. 202 FINN (M): ekonomi är bland de starkaste i hela . När andra länder tvingats till offentliga nedskärningar och försämrad välfärd, har kunnat införa viktiga och finansierade reformer i stället. Förutsättningen för detta har varit alliansregeringens jobbskapande politik som dels fört in fler direkt i arbete, dels också hjälpt många människor ut ur långvarig passiv bidragsförsörjning i socialförsäkringssystem och brutit ett inte sällan direkt hälsovådligt utanförskap om man har arbetsförmåga och vilja att arbeta. Jobben har blivit långt över 300 000 fler , och utanförskapet har minskat med nästan 200 000 personer. har högst sysselsättningsgrad och högst arbetskraftsdeltagande i hela EU. En sådan konsekvent och framgångsrik arbetslinje vill allianspartierna bygga vidare på. Vi ställer därför upp ett nytt mål med 350 000 fler jobb . Detta kan åstadkommas genom en företagar- och företagsinriktad politik som gör att det skapas fler företag som tillåts växa och anställa. Det är riktiga företag som självklart ska etablera sig inte minst inom välfärdssektorn. Med en lång rad åtgärder som ytterligare sänker trösklarna in på arbetsmarknaden – framför allt för dem som står längst från arbetsmarknaden – ska alla kunna vara med i detta bygge. Vi ska investera i kunskap med skolsatsningar på . En jättesatsning på infrastrukturuppbyggnad har redan inletts av alliansregeringen. Vi vill fortsätta med fler långsiktiga satsningar på järnväg och väg, bygga ut kollektivtrafik och minska byggkrångel. Och jätteviktigt: Vi vill inte höja skatten på jobb och företagande! Det är den som tar bort jobben. Mot detta står nu en rödgrön regeringspolitik med skattehöjningar på jobb och arbetsinkomster som är drygt 40 gånger så omfattande som satsningarna på företagande. Röda socialister och gröna tillväxtfientliga politiker har aldrig varit ett stöd för företagarna och företagen. Bara i årets budget visar sig nu det rätta janusansiktet från rödgrönt håll. Vad kan komma mer? Jo, herr talman, det tragiska är att en utbyggnad av bidragssystemen ska prioriteras på bekostnad av satsningar på själva verksamheterna i välfärdens kärna, det vill säga satsningar på vård, omsorg och skola. Bidragsförsörjning kommer att öka på bekostnad av inkomster från eget arbete. Färre ska betala för att fler är långtidssjukskrivna när tidsgränserna tas bort i sjukförsäkringen. Långtidssjukskrivning utan bortre tidsgräns erbjuder endast överflyttning i passiviserande förtidspension. Om man har arbetsförmåga men i stället erbjuds obegränsad långtidssjukskrivning och förtidspension är detta en otjänst både för den som drabbas och för samhället. Men varför lägger då den rödgröna regeringen fram sådana skadliga förslag? Jo, av en enda anledning, nämligen att man inte har som mål att skapa arbete och sysselsättning utan i stället att mota arbetslöshet. Målet med lägre arbetslöshet uppnås rent tekniskt genom att flytta folk från arbetsmarknaden och in i sjukförsäkringen. Då räknas de statistiskt inte som arbetslösa utan som sjuka eller förtidspensionerade, även om det vid en utvärdering inte fullt ut stämmer. Men så blir det när man ställer upp fel mål och avviker från en äkta arbetslinje som fokuserar på att skapa jobb, inte på att dölja arbetslöshet. 203 (S) replik: Jag tyckte att jag kände igen Finn anförande . Det lät lite som tidigare anföranden i kammaren. Jag ska ställa några frågor till Finn . Vi föreslår att vårdnadsbidraget ska avskaffas. Ni föreslår att det ska behållas. Vad är det för bidragslinje? Vi föreslår att de som är sjuka ska ha sjukpenning. Ni föreslår att de ska utförsäkras och gå på försörjningsstöd. Vad är det för arbetslinje? Ni vidhåller fas 3. Vi tycker att det är viktigare att få både utbildning och möjlighet att komma ut i arbete. Varför vidhåller ni bidragslinje i stället för arbetslinje? 204 FINN (M) replik: Det är inte förvånande att upprepar dessa frågor. Det är nämligen sanningen. Det var precis så det var innan vi tog makten . hade världens mest sjuka befolkning fastän hade världens mest friska befolkning. Folk förtidspensionerades från långtidssjukskrivningar utan bortre tidsgräns. Det var därför tillsatte en utredning. En socialdemokratisk före detta socialförsäkringsminister kom fram till att vi måste ha tidsgränser. Ni förlorade valet , och vi har genomfört reformen. Varför vill nu Socialdemokraterna backa tillbaka och ta bort denna kontrollpunkt för om folk har en arbetsförmåga eller inte så att de ges en andra chans att komma tillbaka? Det handlar inte om utförsäkringar, utan det handlar om att flytta folk närmare arbetsmarknaden. Om det inte fungerar går de åter till sjukförsäkringen. Glöm inte, , att av dem som når fram till den bortre tidsgränsen får ta del av generösa undantagsregler som gör att de kan fortsätta att vara sjukskrivna. Att helt ta bort gränsen kommer att göra att sjukförsäkringen löper amok. 205 (S) replik: Finn svarade inte på frågan. Han får en ny fråga. Kan Finn redovisa om det finns några evidensbaserade fakta på att människor som blir fattiga per automatik får arbete? 206 FINN (M) replik: har inte rätt till ytterligare replik, men det finns definitivt evidensbaserade finansiella tekniker som kan förklara att sjukskrivningstal som är dubbelt så höga som i jämförbara länder under dubbelt så ruinerar hela statsbudgeten. Det är visat. Det var därför som när han var socialdemokratisk statsminister insåg att han var tvungen att göra justeringen. vill ni backa tillbaka till den situation vi hade och som var förfärande för statsbudgeten. 207 (S): Olika strukturförändringar i samhället har alltid haft stor betydelse för politikens grundläggande förutsättningar och villkor liksom för dess handlingsutrymme. kännetecknas utvecklingen av flera strukturförändringar av mer eller mindre långtgående natur, nämligen  från massproduktion till flexibel produktion  från nationell, delvis sluten, ekonomi till globalisering och sammanflätade ekonomier  från en långsiktig ägar- och företagsstyrning till en mer kortsiktig verksamhet i riktning mot mer kortsiktiga mål för produktionen, som att maximera avkastningen och aktieägarnas förmögenheter  från demokratisk och politisk styrning till en kraftigt ökad marknadsstyrning av den offentliga verksamheten. Det är i något slags korseld från alla dessa strukturförändringar som politiken måste utformas, förankras och praktiskt genomföras. Det är möjligt att peka ut åtminstone tre samhällsproblem som kräver en lösning på både kort och lite . Det är massarbetslösheten. Både i och i vårt land finns det risker för att massarbetslösheten är på väg att cementeras. I har sedan finanskrisen den öppna arbetslösheten varierat mellan 375 000 och 400 000 personer. Därtill kommer de personer som är sysselsatta i olika arbetsmarknadspolitiska program och som i genomsnitt var omkring 190 000 personer . Stora klasskillnader utvecklas på många välfärdsområden. De ekonomiska och sociala klyftorna har ökat kraftigt i flertalet . har i jämförelse med andra länder alltjämt begränsade klyftor men tillhör en liten krets länder med de snabbast växande inkomstskillnaderna mellan fattiga och rika. Arbetslivet brutaliseras och kommer allt längre från det goda arbetet. Det finns allt fler oroande tecken på ett hårdare arbetsliv med mer otrygga arbeten, större hälsoproblem av arbetet, försämrad arbetsmiljö, ökad utslagning från arbetslivet, framväxten av fler låglönejobb med dåliga arbetsvillkor, ökad social dumpning och bristande respekt från arbetsgivare för kollektivavtal och vissa delar av det arbetsrättsliga regelverket. Det finns några lärdomar man kan dra av de senaste årens politiska och ekonomiska utveckling. För det första räcker inte marknaden till för att i någon nämnvärd utsträckning förbättra arbetsmarknadsläget och knäcka massarbetslösheten. För det andra har ökade kunskaper visat att de stora besparingarna i olika offentliga program är mer negativa för tillväxten än vad man tidigare kunde förutse. För det tredje är det nödvändigt med en snar förbättring av konjunkturen för att undvika det japanska syndromet, nämligen att ekonomin fastnar på en låg aktivitetsnivå. En stark och ansvarsfull ekonomisk politik är grundbulten i en politik för full sysselsättning, som kompletteras med åtgärder i arbetsmarknads‑, utbildnings- och näringspolitiken i form av  en jobbgaranti för ungdomar för att motverka att ungdomar fastnar i hög arbetslöshet  en mer aktiv utbildningspolitik som ger mer resurser till skolan, den högre utbildningen och vuxenutbildningen, så att de arbetslösa kan utbilda sig och rusta upp sitt personliga kapital  en återgång till den aktiva arbetsmarknadspolitiken med ökade satsningar på program som ger ökad anställbarhet och kompetens som det ökar chanserna att få ett jobb. I ljuset av dessa samhällsproblem är utmaningarna för politiken att komma tillbaka till full sysselsättning, vända utvecklingen mot ökad ojämlikhet, förstärka olika välfärdsprogram i syfte att rädda den generella välfärden och skapa ett anständigt arbetsliv med inriktning på det goda arbetet. 208 (M) replik: Vi fick här höra en ganska dystopisk verklighetsberättelse från Socialdemokraterna. Då blir det lite märkligt när jag läser budgeten: Vart tog alla de kraftfulla insatserna vägen? Ni kan inte å ena sidan säga att allting håller på att gå åt helskotta och att vi nu ska agera och å andra sidan egentligen behålla allt det Alliansen har genomfört med smärre justeringar och satsa på 3 000 traineejobb här och där. Det går helt enkelt inte ihop. Det diskuteras full sysselsättning, och det är väldigt intressant. Det var som här i talarstolen skapade definitionen av full sysselsättning. Det var just i sysselsättning i åldrarna 20–. Sysselsättningsgraden i , för att informera , är i åldrarna 20–. Vi är i full sysselsättning. 209 (S) replik: Jag kommer från en kommun i där arbetslösheten breder ut sig. Och det är inte bara i min kommun utan också i många andra kommuner. I min kommun går mer än var fjärde ung människa utan arbete. Då kan man nöja sig med att säga att den politik vi har levt med med kraftiga skattesänkningar ska vi fullfölja, och vi hoppas att dessa ungdomar får ett jobb . Det är möjligt att traineesatsningarna inte räcker i längden, men då ska man göra fler och nya reformer, inte fortsätta att sänka skatten. 210 (M) replik: Men var är alla de här reformerna då? Om de inte räcker till, varför är det bara 3 000 traineeplatser? Det är inte så många jobb i , i eller någonstans där arbetslösheten är väldigt hög. Det blir inte så många jobb om man delar ut 3 000 platser i ett program. Den dystopiska verklighetsbild du målar upp har du inga åtgärder för. Det är tomt prat. Du målar upp en svart bild av , och sedan levererar du noll lösningar och behåller våra skattesänkningar. 211 (S) replik: Jag kan väl börja med att uppmana att läsa budgetpropositionen, och när han har gjort det kan vi återkomma till en ytterligare diskussion. Låt mig bara säga att de satsningar som genomförs för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten inte bara handlar om traineejobb. Det handlar om de resurser vi skjuter till i välfärden. De som jobbar i kommuner och landsting, de som sköter våra gamla och tar hand om våra unga, gör inte de ett arbete, ? 212 (M) replik: Runt om i har vi kunnat se hur jobben har kraftigt minskat och arbetslösheten har brett ut sig. I har vi fått 300 000 fler jobb . Vi har ökat arbetskraftsutbudet med nästan lika mycket mer. Vi har haft i princip den högsta tillväxten i hela västvärlden om man undantar starkt råvarudrivna ekonomier som , och skatteparadiset . Det här är tack vare att man har fört en politik som gör att det lönar sig att arbeta och lönar sig att driva företag. Det är lätt att stå här och lova guld och gröna skogar från den nyvalda socialdemokratiska regeringen. Men om man tittar på vad det är för konkreta åtgärder de föreslår är det väldigt tydligt: De vill höja skatterna så att det blir knepigare att driva företag, det blir dyrare att anställa och det blir mindre lönsamt att arbeta. Sedan vill man ta pengarna och även låna lite pengar för att höja bidragen. Det är essensen i den socialdemokratiska politiken. Kan inte du förklara för oss här hur det blir fler jobb med den politiken? 213 (S) replik: Den bild som från målar av hur det har blivit fler jobb i och hur arbetskraftsutbudet har ökat under alliansregeringen är inte en bild som vi förnekar. Men det andra perspektivet på detta är ju att fundera på hur många människor som har ställts utanför arbetsmarknaden, hur många människor som inte vaknar av väckarklockan för att gå till ett jobb så att man kan försörja sig själv. Det antalet har också ökat, inte bara antalet jobb och arbetskraftsutbudet. Vi bygger en politik för att de människor som har ställts utanför arbetsmarknaden ska kunna dels ges en förmåga till egen försörjning, dels ha ett arbete att gå till. Om nu och inte är nöjda med de förslag som Socialdemokraterna lägger – och jag kanske i ärlighetens namn ska säga att vi vill göra ännu mer – kan ni börja med att presentera vad man borde göra annorlunda i stället för att bara sänka skatten. 214 (M) replik: Nej, jag är inte nöjd med de förslag som Socialdemokraterna lägger fram. De är direkt destruktiva. De förslag som ni lägger fram om höjda bidrag för att inte arbeta kommer att driva på arbetslösheten och kommer att få människor att fastna i utanförskap. Allt är inte guld och gröna skogar, och allting har inte blivit perfekt som vi har styrt. Men det blev 300 000 fler jobb . , , till 2006 skapades det 180 000 nya jobb. Vi har alltså nästan dubblat antalet nyskapande jobb på väsentligt . Det beror på att vi har gjort det lönsamt att arbeta och inte skapat en bidragspolitik. 215 (S) replik: Att du inte är nöjd med Socialdemokraternas förslag förvånar väl ingen, – det är ju ditt yrke. Frågan är om du är nöjd med era egna förslag. Den frågan svarar du inte på. Vi kan bara gissa varför. 216 (M): Avicii, , First Aid , och blev lanserade som frimärksmotiv. är med sina knappa tio miljoner invånare världens tredje ledande nation inom popmusik. Historien om svensk popexport började med , som visade att det var möjligt att komma från och lyckas utomlands. De följdes av grupper som , Europe och The Cardigans. presenterades även designstolar som frimärksteman. För att nämna några fick fåtölj Lamino, och alla pryda var sitt frimärke. Det som är gemensamt för dessa båda frimärksserier är att de lyfter fram kreativa näringar. De kreativa näringarna växer allt snabbare i och sysselsätter fler personer än exempelvis fordonsindustrin. Det handlar om allt från arkitektur, dataspel, design, film och fotografi till konst, medier, musik och reklam. Totalt omsätter de kreativa näringarna ca , och 2010 stod de för av bnp. Hela 117 000 företag är verksamma inom området, och antalet företag ökar snabbt. Alliansregeringen har genomfört flera reformer som på olika sätt gynnar de kreativa näringarna. En särskild handlingsplan för de kulturella och kreativa näringarna har tagits fram. Investeraravdraget underlättar tillgång till kapital i tidiga skeden för de här bolagen. Genom arbetskraftsinvandringen har det blivit lättare att rekrytera spetskompetens från länder utanför EU, och de halverade arbetsgivaravgifterna har gjort det billigare att ge unga kreativa människor jobb. Den inhemska marknaden för såväl musik som mode och dataspel är liten. Därför har de kreativa näringarna varit prioriterade i Alliansens export- och handelspolitik, bland annat genom kommunikationsstrategin Symbio Create och den så kallade Främjarkalendern. Det är nu dags att ta nästa steg i utvecklingen av det kreativa . Förutsättningarna för entreprenörer och företag inom kreativa näringar behöver stärkas ytterligare. Jag vill därför lyfta fram tre viktiga åtgärder för växande kreativa näringar och fler jobb. För det första bör Business ges ett fördjupat uppdrag att prioritera de kreativa näringarna i sin exportfrämjande verksamhet. För det andra bör de särskilda satsningarna inom ramen för den så kallade Främjarkalendern och Symbio Create-konceptet förlängas och förstärkas. För det tredje bör ges i uppdrag att se över hur rådgivning och stöd till företag inom kreativa näringar kan förbättras och utvecklas. Med en ambitiös politik för företagande och innovationer kan jobben bli fler och komma fler till del. Jobb skapas av företag som startar, växer och anställer. Det var därför alliansregeringen gjorde det mer lönsamt att driva företag och minskade krånglet för företagare och entreprenörer. Låt oss ta nästa steg för att säkerställa att har nya förebilder inom kreativa näringar för framtida exportframgångar, framtida jobb och framtida frimärksmotiv. 217 (S): Långtidsarbetslösheten har ökat och bitit sig fast på en alldeles för hög nivå. De långvarigt arbetslösa ungdomarna har blivit väldigt många fler, och vi befinner oss helt klart i en bekymmersam situation. Att människor inte får vara med och bidra till samhället genom arbete är inte bara allvarligt för dem som själva drabbas av arbetslösheten. Det är också ett hinder för vår framtida tillväxt och välfärd. Vid närmare analys av problematiken kan vi tydligt se utbildningsnivåns betydelse. Inte minst har gymnasiekompetens blivit en vattendelare på svensk arbetsmarknad. Arbetslösheten bland dem som inte har gått ut gymnasiet är nästan dubbelt så hög som bland dem som har en fullgod gymnasieutbildning. För att pressa tillbaka arbetslösheten är det alldeles nödvändigt att se till att unga klarar gymnasiet men också att det finns möjlighet till både omskolning och vidareutbildning i ett senare skede i livet. Hur näringslivets struktur är sammansatt påverkar också ute i våra arbetsmarknadsregioner. I kombination med tillgång till rätt kompetens blir det ofta avgörande för en gynnsam utveckling. För att tydliggöra det resonemanget är det kanske särskilt intressant att fästa blicken vid kommuner och arbetsmarknadsregioner där det pågår en påtaglig strukturomvandling. Min egen hemkommun är ett tydligt sådant exempel. Där växer det nu fram många nya kunskapsintensiva jobb i ett alltmer diversifierat näringsliv. Men det finns fortfarande för få med högre utbildning och alldeles för många som saknar utbildning utöver grundskola för att matcha det som näringslivet efterfrågar. Runt om i landet vittnar som bekant företag om att de gärna skulle anställa några till men att det är svårt att hitta rätt kompetens. Därför har de senaste årens allt lägre statliga anslag till kommunernas vuxenutbildning satt käppar i hjulen. Detsamma gäller de försämrade studiefinansieringsmöjligheterna för arbetslösa att komplettera sin utbildning. Av motsvarande anledning hade det behövts fler, inte färre, högskoleplatser. Det jag särskilt vill betona i debatten är att utbildning är en motor för tillväxt. Där forskning och högre utbildning bedrivs och där kunskapsintensiva kluster uppstår sker utveckling som ökar efterfrågan på yrkeskvalificerad arbetskraft och skapar fler arbetstillfällen även i tjänstesektorn. Men för att näringslivet ska kunna blomstra, konkurrera internationellt, exportera och expandera är kompetensförsörjningen på alla nivåer en knäckfråga som måste mötas med en samlad strategi, där just utbildningspolitiska investeringar integreras djupt i jobbpolitiken. För att fylla kompetensglappet som vi så tydligt ser på arbetsmarknaden behövs därför ett nytt kunskapslyft, investeringar i vuxenutbildning, yrkeshögskola och fler platser på våra högskolor och universitet.