prot · H10955 · 2014-01-16 00:00:00 — Därför är min fråga till statsrådet: Hur ska jobben komma fler till del bland personer som har funktionsnedsättning? 63 Arbetsmarknadsminister (M): Tack för frågan, ! Precis som nämner är att ha ett jobb att gå till viktigt. Målet för regeringen är att vi ska ha full sysselsättning. Det betyder att alla som har möjlighet att jobba också ska ha ett jobb att gå till. Människor kan ha olika arbetsförmåga, men de ska kunna jobba av den arbetsförmåga de har. Många kommer via sjukförsäkringen. De har varit sjukförsäkrade. De har haft en arbetsförmåga som ingen har sett. har de lyfts in i arbetskraften när vi synliggör människor, och de vill vara med och bidra. Det är många olika saker som behöver göras. En del är att Arbetsförmedlingen arbetar aktivt med att knacka på dörren hos arbetsgivarna och informera om bredden hos dem som finns i arbetslöshet och söker jobb. Det handlar till exempel också om de 1 000 utvecklingsanställningarna som vi under detta år har i . Det är tänkt att de ska utveckla personer för att de ska komma närmare arbetsmarknaden och i arbete. 64 (KD): Tack för svaret, arbetsmarknadsministern! Jag delar arbetsmarknadsministerns bedömning att varje person ska kunna jobba av sin förmåga. Jag delar också arbetsmarknadsministerns uttalande att arbetsgivarna har ett stort ansvar när det kommer till att skapa fler jobb. En stor arbetsgivare är den offentliga sektorn i stat, landsting och kommuner. tycker att det är viktigt att det offentliga tar sitt ansvar när det kommer till den grupp som jag ställde min fråga om, det vill säga personer med funktionsnedsättning. Regeringen har startat ett praktikantprogram i statliga myndigheter för personer i denna grupp. Ambitionen är att 1 800 personer ska kunna få en praktikplats i någon statlig myndighet. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Hur ser det ut för praktikantprogrammet? Ser arbetsmarknadsministern behov av att göra ytterligare insatser och åtgärder för att jobben ska bli fler för personer med funktionsnedsättning? 65 Arbetsmarknadsminister (M): Vi behöver fortsätta att göra mer för att jobben ska växa till och komma fler till del. Den grupp som nämner som har en funktionsnedsättning med nedsatt arbetsförmåga har det extra tufft. De möts både av fördomar och har ibland också fysiska eller psykiska hinder. Då behöver stödet finnas på plats. Ett sätt är att fler arbetsgivare öppnar dörren. I de statliga myndigheterna har vi praktikprogram. Jag hoppas att det ska ta ännu mer fart. Målet är 1 800. Det är ganska blygsamma siffror än så . Mer behöver göras där. Offentliga arbetsgivare över huvud taget måste ta ett större ansvar. Det är mitt budskap när jag möter privata men framför allt offentliga arbetsgivare. Här har speciellt vi som kommunpolitiker och landstingspolitiker ett väldigt stort ansvar och är stora arbetsgivare. Dörren måste öppnas för fler personer, och vi ska ge möjligheter för alla människor som finns på svensk arbetsmarknad. Vi kan bara göra detta tillsammans, och det är bara ute hos arbetsgivarna som de verkliga jobben skapas. Utvärdering av Skapande skola 66 (S): Min fråga går till kulturministern. presenterade Myndigheten för kulturanalys en första utvärdering av Skapande skola. Regeringen har återkommande lyft fram samverkan mellan skola och kultur som ett syfte med Skapande skola. Det finns inte formellt med i målen men uppfattas ändå som ett krav och ett ändamål. Utvärderingen visar på ett glapp mellan förväntningarna och ambitionerna hos skolan och kulturliv. Utvärderingen visar också på att elevernas delaktighet är undermålig. De flesta inblandade vittnar om den stora betydelse som elevmedverkan har. Hur ser kulturministern på kritiken mot nu när det har gått utvärderingen presenterades? 67 Kultur- och idrottsminister (M): När vi inrättade Myndigheten för kulturanalys var det just för att vi skulle kunna får regelbundna rapporter om hur politiken har påverkat verkligheten och vad vi ska kunna göra för att förbättra. Därför är myndigheten och dess rapporter väldigt viktiga. Som säger är Skapande skola en viktig del i vår nya kulturpolitik. fördelas nu av ut till skolor i hela landet för att elever från årskurs 0, som det kallas, upp till och med nian ska kunna möta kulturskapare i undervisningen i skolan utöver det som skolan ska göra. har vi fått en rapport från Myndigheten för kulturanalys som visar att det finns en del som vi behöver förbättra, men att detta absolut spelar en stor roll för elevernas möjlighet att möta professionell kultur. 68 (S): Regeringen säger att satsningen är viktig och att den är till för alla barn. Men fakta pekar på att hälften av målgruppen inte nås. av barnen nåddes inte av Skapande skolas aktiviteter. Utvärderingen visar att samverkan är viktig. Kan det vara så att en del i att Skapande skola inte har fungerat fullt ut är att samverkan inte har varit så bra mellan och ? Kan det vara så att Skapande skola inte riktigt passar in i utbildningsministerns katederskola? Eller kan det vara så att man har värderat jobbskatteavdragen högre än en satsning på den egna reformen Skapande skola? 69 Kultur- och idrottsminister (M): Jag tänker inte ta upp attacken på min kollega . Han svarar väl för sig själv. Jobbskatteavdraget är oerhört viktigt för att människor ska kunna ta del av kultur. Det gör mig glad, , att jag återigen ska kunna få tala om för alla här och många andra att har de mest kulturaktiva medborgarna i hela . Det är stor skillnad , och jag tror att den till stor del beror inte bara på att vi har ökat kulturbudgeten – totalt 1 miljard som kulturminister – utan också på att människor har mer pengar över för att kunna gå på bio, köpa konst eller böcker eller vad det nu är. När det gäller Skapande skola är jag inte förvånad över att en del skolor har haft problem. Det kunde vi se . Jag har besökt många skolor. Ett sådant exempel är det som lyfter upp: att man inte alltid engagerar och involverar eleverna. Det betyder naturligtvis mycket för deras lust, vilja och förståelse att de själva får vara med och påverka hur Skapande skola används. 70 (M): Jag har en fråga till bostadsministern. kom den spännande publikationen till med sammanställningen av alla de propositioner som vi kan förvänta oss . Det är lätt att konstatera att alla vi som är intresserade av bostadspolitik går en spännande vår till mötes. Om man tittar igenom listan hittar man alltifrån enklare planprocess till fler bostäder åt unga och studenter, enklare möjligheter att hyra ut bostadsrättslägenheter och bygglovsbefrielse. Det är en lång rad av reformer och en reformintensiv vår. Min fråga går till bostadsministern. Jag har sett att har sitt första sammanträde . I den reformvår som vi går till mötes på bostadsområdet undrar jag om bostadsministern skulle vilja beskriva helheten eller den röda tråden i alla de förslag som är på väg till . 71 Statsrådet (KD): Analysen som man måste göra av problemen på bostadsmarknaden är att vi har för lite färdig byggbar och detaljplanlagd mark. Alla åtgärder vi kan vidta på andra områden faller om vi inte kan få fram mer mark, och vägen dit är för lång och för krånglig. Här måste kommunerna ta sitt ansvar, och här måste staten hjälpa till med ett enklare och tydligare regelverk. Det är precis det som propositionen handlar om – att förenkla regelverket och göra det enklare, snabbare och billigare att bygga nya bostäder. Då har vi just förenklingarna i . Det är en rad olika detaljer som sammantaget innebär att det går snabbare att ta sig fram genom planeringsarbetet. Vi får tydligare regler för bullerfrågor för att hantera inte minst förtätning av våra städer men också enhetliga byggregler och, inte minst, enklare byggregler för att bygga billigare smålägenheter. Också detta har på sitt bord . 72 (M): Om man har och vill hålla ett högt reformtempo krävs inte bara propositioner och politik. Det krävs också pigga, vakna och flitiga myndigheter. Civilministern är också ansvarig för den statliga förvaltningen. Jag funderar på det som vi har hört med förslag från inte minst det största oppositionspartiet om stora neddragningar på statlig byråkrati. Där talar man om neddragningar i tiomiljardersklassen – om jag hörde det exakta citatet. Min följdfråga är helt enkelt denna: Om man vill hålla ett högt reformtempo och genomföra allt detta – hur skulle det då påverkas om man gör denna typ av drastiska neddragningar på myndigheternas administration? 73 Statsrådet (KD): På bostadsområdet skulle det innebära att det skulle bli mycket svårare att leva upp till de ökade resurser vi har gett för att förkorta handläggningstider, inte minst på länsstyrelserna. , som jobbar under högtryck med olika reformer och regelförenklingar på order av regeringen, skulle få svårare att förverkliga dessa saker. Det skulle få drastiska konsekvenser för verksamheter eftersom vi redan har haft ett ganska hårt rationaliseringstryck på våra myndigheter under en lång följd av år. Därför skulle denna typ av stora ingrepp kraftigt försämra verksamheten, och välfärden skulle på många olika områden inte tjäna på det – inte minst när det gäller att få fram nya bostäder. 74 (S): Vi har fått veta att nattågen mellan och är hotade. har man sagt att det kanske går att rädda dem, men då krävs det att något dramatiskt händer. Annars går det sista nattåget . Nattåget är viktigt för att knyta ihop med storstaden. Det är viktigt av miljöskäl att det finns alternativ till flyget, och det är framför allt viktigt för pendlingen och rörligheten på arbetsmarknaden. Man har kunnat se att beläggningen är hög när det gäller trafiken från till men lägre på väg tillbaka. Jag tror att det kan vara svårt att göra någonting åt det, men det visar ändå att behovet finns. Min fråga är: Vad kan regeringen göra för att rädda nattågen? Man skulle till exempel kunna sänka vinstkraven på SJ. Det viktigaste borde ju vara medborgarnas behov av fungerande trafik. 75 Statsrådet (M): Det är alldeles riktigt som säger; det pågår en diskussion om nattåg. Det har det gjort , som jag har känt till, dock inte bara kopplat till förbindelsen mellan och . Det finns även ett stort behov norrut, och det är många som vill åka nattåg där. Där har det inte burit tillräckligt kommersiellt, så där går också staten in och upphandlar trafik för att säkerställa att det finns tillgänglighet inom landet. Man kan ta sig på olika sätt mellan och . Här har SJ som bolag uppenbarligen gjort sina olika värderingar av om detta är någonting som man fortfarande ska hålla på med och om det är någonting som bär sig kommersiellt. Den fråga man ska ställa sig är naturligtvis: Är det här som staten ska lägga sina pengar? Eller vem ska annars betala en trafik om det inte finns ett tillräckligt stort intresse? Det är en fråga man kan ställa sig. Alternativt kan man säga att det nu finns möjligheter för andra att köra denna trafik om det blir ledigt. 76 (S): Om det inte lönar sig ekonomiskt för SJ att driva denna verksamhet är det inte troligt att det skulle löna sig för någon annan heller. De som väl åker med nattågen är mycket nöjda, så det är inget problem när det gäller kvaliteten på trafiken. Därför känner jag en stor oro för att ingen annan kommer att ta över om trafiken stängs ned. Om man talar om ekonomi så tror jag att det är skadligt för ekonomin i stort, det vill säga att detta hotar tillväxten och jobben, som hänger ihop med rörligheten på arbetsmarknaden. Men ekonomi är inte det enda viktiga. Vi har miljön, där vi behöver ett konkurrenskraftigt alternativ till flyget. Vi har enskilda människor som ska få sin vardag att gå ihop – kanske med familj i och jobb i . De får problem om man tar bort nattågen. Frågan är: Kan man inte sänka vinstkraven på SJ och inte bara se till lönsamheten utan faktiskt till människors behov? 77 Statsrådet (M): Våra statliga bolag och de krav som ställs på avkastning och sådant är någonting som inte behöver vara strikt och exakt . Där förs en dialog med ägaren, och det hela ska ses över . har vi till exempel kunnat höra att SJ nu storsatsar på att modernisera sina X2000-tåg för att kunna göra det mer bekvämt att resa. Detta är en ständig avvägning. När det gäller utmaningar på järnvägens sida handlar det delvis om möjligheten för dem som vill åka tåg . Vi ser en allt ökande trend på den regionala arbetspendlingen, som i sig kanske hotar den långväga trafikeringen på järnväg. Det är också just därför som vi har bett att titta på hur vi ska utveckla hela stambanan från och ned till , för vi behöver ha fler. När det gäller nattågssidan pågår en hel del diskussioner. Låt oss se var vi landar i dem innan vi tar nästa steg. Därmed var dagens frågestund med regeringen avslutad, och vi tackar deltagande statsråd och ledamöter. 6 § Information från regeringen om på 79 Statsrådet (M): Tack för möjligheten att informera om en av de viktigaste framgångarna på det multilaterala handelsområdet , nämligen överenskommelsen om det så kallade Balipaketet som ingicks i samband med WTO:s nionde ministerkonferens . Jag är även glad över det stora intresse som har visat för WTO-överenskommelsen och att fem riksdagsledamöter ingick i den svenska delegationen. Jag vill börja med en kort bakgrund. I samband med WTO:s fjärde ministerkonferens i i beslutades att inleda en ny förhandlingsrunda, den så kallade utvecklingsagendan från , DDA. var en uppgörelse om DDA nära, men förhandlingarna bröt samman i slutspurten. Vid WTO:s åttonde ministerkonferens kunde vi dock enas om att förhandlingar kunde fortsätta på vissa enskilda områden och att uppgörelser på dessa kunde ingås på provisorisk eller permanent basis. och bedrevs förhandlingar i tre pelare tänkta att ingå i ett minipaket till Balimötet om handelsprocedurer och jordbruks- och utvecklingsfrågor. tillträdde brasilianaren som ny generaldirektör för . Inte minst genom hans starka engagemang och outtröttliga arbete uppnåddes resultat på . Efter det att konferensen förlängts med ytterligare lyckades vi nå en uppgörelse. Den största framgången är det nya avtalet om förenklade handelsprocedurer. Syftet med det avtalet är att påskynda transport och klarering av gods i den internationella handeln genom att förtydliga och förbättra det regelverk som redan finns. Avtalet innehåller ett stort antal handelsförenklingar som medlemmarna nu ska implementera. Vissa av dessa är enkla medan andra kräver större investeringar. Till de enklare hör åtgärder för att öka transparensen genom att varje medlem måste publicera information om sina import- och exportbestämmelser. På så sätt kan exportörer redan i förväg veta vilka dokument som krävs och hur en viss transport eller försäljning kommer att ta. Till de mer avancerade handelsförenklingarna hör att varje WTO-medlem nu måste basera sina godskontroller på riskanalys. Detta innebär att enbart gods med en förhöjd risk väljs ut för kontroll, vilket i sin tur innebär att övrigt gods kan klareras mycket snabbare. I jämförelse med , då det i vissa länder saknas krav på publicering av import- och exportbestämmelser och där av allt gods som passerar en gräns kontrolleras, kommer dessa två förenklingar ensamma att göra mycket stor skillnad. Tillsammans med övriga handelsförenklingar, bland annat flera åtgärder för att förhindra korruption, kommer avtalet att skapa betydligt snabbare och effektivare tullhantering i alla WTO:s medlemsländer. Detta sammantaget kommer att skapa stora ekonomiska vinster för både importörer och exportörer i alla länder. Det är de minst utvecklade länderna som kommer att tjäna mest, eftersom deras tulladministrationer har störst behov av effektivisering. Vad som gör avtalet unikt, även i WTO-sammanhang, är de särskilda bestämmelser som ger utvecklingsländer rätt att kräva stöd till kapacitetsutbyggnad för att kunna implementera handelsförenklingarna i avtalet. Stora delar av avtalet kommer därmed att bekostas av utvecklade länder genom riktade biståndsinsatser. Först när detta stöd har utgått kommer utvecklingsländerna att vara bundna att implementera avtalet. Det ekonomiska biståndet från EU är redan mycket omfattande. , som är en av de enskilt största givarna till handelsprocedurförenklingar i EU, kommer att fortsätta sitt engagemang nu i den viktiga implementeringsfasen. lanserade på även ett utökat stöd till ett särskilt träningscenter i , Trapca. Det stödet ska gå till utbildningsinsatser med inriktning på praktisk implementering av avtalet. Det har gjorts flera olika beräkningar på de ekonomiska vinsterna av handelsprocedurförenklingar, och de visar på betydande ekonomiska vinster. Jordbruksfrågorna har varit en stor stötesten, som alla vet. Där är frågan om offentlig lagerhållning för livsmedelsförsörjning, som i huvudsak är en fråga som berör , den absolut mest svårknäckta nöten. Det var först den sista förhandlingsnatten som man kunde enas. Medlemsländerna accepterade det indiska kravet att existerande lagerhållningsprogram för livsmedelsförsörjning inte kan tas till tvistlösning i WTO, även om taket för handelsstörande stöd överskrids. De utvecklingsländer som kritiserat förslaget, till exempel och , valde i slutändan att inte gå emot, eftersom det införts skrivningar om att programmet inte får snedvrida handeln eller skada andra länders livsmedelsförsörjning. Programmen måste notifieras till WTO, och ska förhandlingar om en permanent lösning ske. En annan viktig fråga handlade om exportstöd. Resultatet blev en politisk deklaration om att WTO-medlemmarna ska vara mycket restriktiva i användandet av alla former av exportstöd. I övrigt fattades på jordbruksområdet också beslut om förenklad tullkvotsadministration. Vad gäller utvecklingsfrågor presenterade de minst utvecklade länderna, MUL, ett förslag till utvecklingspaket till ministerkonferensen. Redan innan mötet på inleddes fanns det en överenskommelse om alla delar av paketet. När det gäller preferentiella ursprungsregler för MUL, det vill säga vilken grad av bearbetning av varan som måste ha skett i det exporterande landet, blev resultatet icke bindande riktlinjer som visar på olika sätt som WTO-medlemmar kan bygga upp sina egna arrangemang på. Utgångspunkten är att reglerna ska vara så enkla, transparenta och objektiva som möjligt. I antogs också ett beslut om operationalisering av den tjänstewaiver som antogs redan vid WTO:s åttonde ministerkonferens och som innebär att övriga WTO-länder har möjlighet att kringgå WTO:s krav om icke-diskriminering och utsträcka marknadstillträdet för tjänsteexportörer och investerare från de minst utvecklade länderna. fattade även beslut om bomull och tull- och kvotfritt marknadstillträde som utgjorde återbekräftande av tidigare åtaganden. Vad gäller övriga utvecklingsfrågor fattades beslut om en översynsmekanism för särskilda u-landsbestämmelser. Vidare återbekräftade ministerkonferensen redan fattade beslut om riktlinjer för förenklad anslutningsprocess till WTO för MUL och förlängda implementeringstider för . Ett beslut med återbekräftat mandat för handelsrelaterat bistånd, Aid for Trade, antogs också. Balimötet måste betraktas som en stor framgång. Det första nya avtalet i WTO:s historia slöts, det vill säga . Det får stor betydelse såväl för det multilaterala handelssystemets trovärdighet som för världsekonomin. Det har också gett möjlighet att nu gå vidare med andra utestående frågor i Dohaförhandlingarna. Generaldirektören har stärkt sin ställning, vilket ökar möjligheterna för honom att ta nya initiativ . Två bakslag kan dock noteras. Jag hade hoppats mycket på att vi till Balimötet äntligen skulle få till stånd en revidering av informationsteknikavtalet, . Förhandlingen hade gått bra, och ett avtal var inom räckhåll. Men tyvärr presenterade i förhandlingarnas slutskede en mycket lång lista med känsliga produkter, och trots många påtryckningar var man inte villig att kompromissa, vilket gjorde att övriga länder inte ansåg det meningsfullt att slutföra de förhandlingarna. Min förhoppning är nu att de här förhandlingarna kommer att återupptas . Då kommer vi slutligen också in på vad som ska ingå post-Bali. Från svensk sida har vi länge drivit frågan att återuppta förhandlingarna om miljövaror och -tjänster. Vi kommer att fortsätta driva den frågan. Inför hade framsteg gjorts i diskussionerna i en mindre krets om att plurilateralisera den överenskommelse på området som nåtts inom Apec, och ett gemensamt pressmeddelande planerades, men man nådde inte hela vägen. Vi kommer att vara mycket tydliga i dessa frågor även framgent. Med detta tackar jag för att jag fick möjlighet att redogöra för på . 80 (S): Jag var en av de fem ledamöter som hade möjlighet att vara med på . Om jag ska beskriva känslan efteråt kan jag väl säga att visst har jag varit på många olika typer av konferenser runt om i världen, men här kände man nog ändå att man hade förändrat världen lite grann till det bättre, även om man inte kan tala om någon revolution, precis. Vi ska framför allt gratulera generaldirektören för att han hade tålamodet att sitta i bilateraler med alla de 153 länder som faktiskt ingår i WTO. Det krävs dock också ett efterarbete. Handelsministern nämnde post-Bali. Det finns också en annan sak, och det är att man ser till att reglerna blir verklighet och att det verkligen kan bli fart på framför allt MUL-ländernas handel. Det är inte särskilt mycket av det i västvärlden . Detta är bakgrunden till min ena fråga. Detta handlar mycket om jordbruksprodukter, och jag undrar på vilket sätt man ska se till att det blir mer jordbruksprodukter från MUL i de mer utvecklade länderna. är det ju snarare tvärtom, alltså att man kan se våra produkter i MUL-länderna. Den andra frågan gäller detta med industriprodukter, som ju är stort. Hur ska man gå vidare med de frågorna? Ministern nämnde och miljövaror, men hur går man vidare med industrin sedan? För skulle det vara värdefullt om man till exempel fick något om bilindustrin eller någon annan industrigren som är viktig för . 81 Statsrådet (M): tar upp något som är mycket viktigt och kanske det allra viktigaste, nämligen att implementera de avtal som vi beslutar oss för att ingå med andra länder. Detta gäller inte bara WTO utan i flera unioner som är medlem i. EU är ett tydligt exempel. Där har vi tjänstedirektivet, som fortfarande inte fullt ut har implementerats trots att vi beslutade om det 2009. Vi kan nog vara överens om att detta kommer att ta tid. Då får man ställa sig frågan: Hur gör vi för att detta ska kunna påskyndas? Det finns flera olika sätt. Ett viktigt sätt är naturligtvis det som har gjort och återigen lanserade med ytterligare resurser på . Det handlar om riktat bistånd till de minst utvecklade länderna för att de själva fullt ut ska få den kompetens som gör att de kan implementera handelsförenklingsprocedurer. Vi har bedrivit den formen av bistånd , och jag har själv sett skillnaden när jag har rest i från det jag startade fram till . Jag har sett hur mycket mer kompetent man är i många länder. På den vägen behöver vi fortsätta, men det är naturligtvis också viktigt att många fler länder engagerar sig i den här frågan och att många fler länder också ger riktat bistånd. Den andra delen i detta är naturligtvis också att påpeka de enorma vinster man kan göra med den här typen av avtal som inte minst gagnar de minst utvecklade länderna. Det handlar om att visa på hur vi gör skillnad genom att ha en enklare och friare handel över gränserna och hur vi skapar fler jobbmöjligheter också för folk i mindre utvecklade länder. 82 HANS (M): Frihandel är kanske en av våra viktigaste framtidsfrågor i världen, jämte miljö- och klimatfrågorna. Frihandel har en förmåga att skapa välstånd som få andra instrument har. Man kan kanske rent av säga att den mest rättvisa handeln är den som inte hindras av onödiga tullar, godtyckliga regler eller begränsande export- och importkvoter. Så till vida var i Baliförhandlingarna en klar framgång, och det var också en förmån att få vara med och följa den här processen.