prot · H10982 · 2014-03-12 00:00:00 — Men säg inte att ni vill utjämna genom att sänka skatten för dem som jobbar. Ni har varit emot vartenda jobbskatteavdrag. Ni tycker inte om höjda brytpunkter. Vad får vi med detta fenomen? Jo, vi får en utbildningspremie som innebär att de som har studerat och tagit lån får behålla lite mer så att de kan betala tillbaka sina lån. Gå hem och fundera lite grann på hur ni ska åstadkomma det ni säger, för ni för en politik som får precis motsatt effekt. Ni vill att undersköterskan på akuten i ska betala ännu högre skatt. Vi har gett henne en månadslön till. 72 (FP): Det kommer många väl genomarbetade utskottsbetänkanden från olika utskott i , men det är väl få som är så spännande som detta skatteutskottets betänkande nr 17 som handlar om beskattning av företag, kapital och fastighet. Jag kan berätta för den före detta ordföranden i skatteutskottet att detta har föregåtts av ett intensivt arbete i skatteutskottet. Inte minst skatteutskottets personal har lagt ned ett mycket värdefullt arbete på detta spännande betänkande. Det handlar dock om, ska jag tillägga, ganska stora belopp ytterst. I statsbudgeten som fastställde omfattar dessa poster . För att vara exakt slog jag upp hur mycket trängselskatten omfattar – 1 . Det visar dimensionerna på detta. Jag tittade även på alkoholskatten, som är väldigt omdiskuterad. Den omfattar före moms . Hur vi hanterar beskattningen av företag, kapital och fastigheter är alltså ett viktigt område. behöver i nästan alla avseenden en sak, nämligen breda skattebaser men låga skattesatser. Det är grunden för vårt välstånd. Några har varit inne på att vi behöver en bred parlamentarisk skatteöversyn. Det tillhör inte betänkandet, men jag kan inte låta bli att kommentera det något eftersom det har efterlysts en sådan. och Socialdemokraterna har varit med i alla stora skatteuppgörelser som har skett under en följd av år, och och har varit med i en del. Två partier har dock alltid mält sig ut, nämligen , som aldrig har orkat ta ansvar för hela skattepolitiken, och , som hade chansen också 1988–91 men inte orkade och inte har orkat vid något annat tillfälle heller. –2006 hade man 16 budgetförhandlingar där man framgångsrikt lyckades undvika att åstadkomma en enda bred skattereform över gränserna. För mig klingar det därför en smula falskt när man efterlyser något som man inte själv lyckades göra när man hade inflytande. Detta spännande betänkande omfattar företagande och investeringar – allmänna frågor, utdelning och kapitalvinster, kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, fastighetsskatt på elproduktion, uttagsbeskattning av vindkraftskooperativ, tonnageskatt, boendebeskattning, äkta och oäkta bostadsföretag, avskrivning av flyttbara bostadshus – det kanske inte är världens största fråga, men den finns med här i alla fall – avdrag för sponsring, representation, gåvor och forskning, konstinköp samt rationaliseringsförvärv inom skogsbruket. Det sistnämnda är en mycket viktig fråga för dem som berörs av det och för det svenska skogsbruket. Jag utgår från att någon annan talare kommer att beröra detta. Jag tror att kommer att ta upp det i sitt anförande, varför jag lämnar det därhän. När det gäller beskattningen av företagens vinster har allianspartierna genomfört en viktig sak, nämligen sänkningen av bolagsskatten. Jag hör att Socialdemokraterna är upprörda över detta, dock något mindre än tidigare eftersom de har anslutit sig till den nuvarande skattenivån. Jag förstår att det är under galgen, för tidigare ville de bara sänka hälften. Jag ska dock inte anklaga dem, för det är klokt att de ansluter sig till de nivåer som etableras. Jag har alltså inga synpunkter på det. Däremot har jag synpunkter på vad vice ordföranden i skatteutskottet, , anför när det gäller effekterna av det. Det han glömmer är att en av de viktigaste sakerna med sänkningen av bolagsskatten är att svenska företag har kunnat göra ganska stora investeringar i svenskt näringsliv som annars inte hade kommit till stånd. Om vi inte hade gjort dessa förändringar av bolagsskatten hade dessutom risken funnits att fler storföretag hade flyttat sina kontor utomlands. Vi har likväl haft en del av detta, men få företag anför numera bolagsskattesatserna som skäl för att flytta utomlands. Tvärtom har vi haft en viss återflyttning, vilket är jättebra. Vi har klarat jobben i den delen med denna reform. Att andra har gjort samma sak är deras bekymmer, men vi som är valda ombud för folk ska se till att jobben blir kvar i . Det är det yttersta syftet med sänkningen av bolagsskatten. har en annan syn på detta. De ger sig inte förrän det sista jobbet har flyttat från , men det är en annan sak. Jag håller med Socialdemokraterna i många avseenden när det gäller företagsbeskattningen och en del av avigsidan med detta. I den första reservationen diskuteras internhandeln där priser kan sättas på ett sådant sätt att vinster försvinner från ett land och uppstår i ett annat. Det är ett allvarligt bekymmer att man kan använda skattesystemet till detta. Det är bra att det pågår ett intensivt arbete på och på andra håll – dock kanske inte lika intensivt som vårt arbete med detta skatteutskottsbetänkande, fru talman – eftersom det är ett otyg att företagsvinster flyttas genom osund internprissättning. Låt oss vara glada över att Socialdemokraterna har påpekat detta. Jag har i alla fall ingen annan åsikt. Jag är mer bekymrad över nästa avsnitt där Socialdemokraterna säger att regeringen måste vara en pådrivande kraft inom G20 och särskilt inom Europeiska unionen. Det är i och för sig rätt tänkt, men hur ska det fungera i en regering där vill gå ur det EU som Socialdemokraterna ska använda för att just motverka skatteplanering? Ni har ju diametralt motsatta åsikter i denna fråga. Hur ser denna politik ut för en ny regering? Jag rekommenderar väljarna att helgardera med 1 X 2. Låt mig fortsätta till en reservation skriven av . I sitt anförande talade han mycket om nystartszoner, och det finns givetvis olika synpunkter på hur nystartszoner fungerar. Jag hade haft respekt för detta om han inte i samma anförande, möjligen utan att förstå det själv, pläderar för att vi ska ha särskild nystartszon för gårdsförsäljning. Gårdsförsäljning ska förses med ett särskilt grundavdrag, men vad är det om inte särskild nystartszon för gårdsförsäljning? Man kan diskutera gårdsförsäljning, men man kan inte ha ståndpunkten att det både är bra och dåligt. måste bestämma sig för om det är bra eller dåligt. Man kan inte inta båda ståndpunkterna. Det kanske går bra i , men i övriga landet går det inte bra. Det finns mycket annat att säga. Jag ska ta upp en reservation som har skrivit. Den handlar om beskattningen av vindkraftverk. Socialdemokraterna är lite inne på samma tanke fast inte så utpräglat, och det är två olika frågor. vill att vindkraftverk ska beskattas i de kommuner där de står. Varför bara vindkraftverk? Varför ska inte bara skatta i ? skulle kunna skatta bara i , såvida det inte flyttas till helt plötsligt. Någon ordning och reda måste det vara på företagsbeskattning. Ni kan väl inte ha en särskild ordning för vindkraftverk så att de beskattas bara i vissa kommuner? Det är en helt bisarr ståndpunkt. Gemensamt med Socialdemokraterna diskuterar en annan sak, nämligen hur beskattningen av vindkraft ska tas ut. Man kan diskutera om har exakt rätt utformning av detta – det kan jag också vara fundersam över – och arbetar med vad som är rätt pris för det. Uttagsbeskattningen är dock viktig att hålla fast vid. Den kom och har fungerat väl. Vi ska se till att inte införa särskilda skattefrälsen för dem som äger här i landet, till exempel livsmedelshandlare, oljehandlare eller vad det kan vara. Jag ska hoppa över tonnagebeskattningen i det här anförandet. Jag vill ge från Socialdemokraterna ett stort erkännande, drev han fram att vi skulle få en ordentlig utredning om detta. Det kommer att bli en bra lösning . När det gäller boendebeskattning, fru talman, talar Socialdemokraterna mycket om att det ska vara lika beskattning. Då måste man ställa frågan: Hur ska man göra med ränteavdragen? Jag hör bara på ena örat, men jag lyssnar bra med det. Jag hörde säga att man inte ska göra något åt räntebidragen. Därför har jag en fråga till , som sade att man ska göra något åt dem: Om man inte ska ändra räntebidragen, vad ska man göra för att få likställighet mellan de olika boendeformerna? utesluter att göra något åt ränteavdragen. Hur ska man då gå till väga? 73 (C): I de motionsbetänkanden vi behandlar i utskotten betar vi av en mängd motioner som ramlat in under höstens motionstid. Motionerna är skrivna av enskilda riksdagsledamöter och ofta ganska spridda. Det är rätt svårt att få grepp om de olika partiernas egentliga åsikt eller politik inom de aktuella områden vi tar upp. Det går ändå läsa ut en del åsiktsyttringar och även tydliga skiljelinjer i motionerna. Några alliansledamöter skriver motioner som innehåller olika förslag till lösningar för att öka tillgången på kapital i företagen. Företagen föreslås till exempel få tillgång till investeringskapital i form av skattefria etableringskonton eller kunna använda fonderade medel flexiblare eller utjämna skatten mellan olika år. Dessa motioner bemöter utskottet med positiva ord om hur viktigt det är att främja tillgången på kapital, framför allt för de små företagen. Man räknar upp exempel på vad som gjorts : 2007 slopades förmögenhetsskatten, och infördes investeraravdraget, som innebär en skattelättnad för enskilda personer som vill investera i mindre företag. Det är ett beslut som jag personligen är väldigt stolt över att ha varit med om att lägga grunden för. Den direkta motsatsen till dessa motioner kommer från två miljöpartister som vill återinföra såväl arvsskatten och gåvoskatten som förmögenhetsskatten. Vi hörde här från talarstolen att Vänstern också vill återinföra fastighetsskatten på den orimliga nivå den hade före regeringsskiftet . Jag säger bara att det är tur för företagen, jobben och fastighetsägarna i att vi har den regering vi har. Jag hoppas att det förblir så. Visst finns det andra motioner även från som jag skulle ha betydligt enklare att fördra, även om var väldigt tydlig med att han tog avstånd från dem. Flera av mina partikamrater motionerar med idéer som har samma inriktning som reservation, nämligen att föra över den statliga fastighetsskatten på vindkraft till regional nivå. Vi har dessutom ett stämmobeslut som går i den riktningen. Jag är väldigt medveten om att detta skulle komplicera skattesystemet otroligt mycket. Om man inför flera nya regionala skattebaser skulle det förmodligen bli aktuellt att se över det kommunala skatteutjämningssystemet i grunden. Jag kan dock inte låta bli att respektera många landsbygdskommuners vilja att kunna få tydliggöra för hela landet vad de faktiskt bidrar till med sina lokala resurser i stället för att skicka i väg pengarna till statskassan. Sedan får de stå med mössan i hand för att få statliga bidrag eller betraktas som bidragstagare av storstadskommunerna i samband med allt tjabb det innebär att jobba fram nya beslut om det nya kommunala skatteutjämningssystemet. vet de att de står för stora delar av landets betydelsefulla resurser i form av malm, vattenkraft och vindkraft. Men det är som sagt en oerhört komplicerad skattefråga. Som jag ser det måste den tas i ett mycket större sammanhang än i en motionsbehandling. I betänkandet har jag själv en motion angående tillämningen av reglerna för rationaliseringsförvärv av skogsfastigheter. nämnde det i sitt anförande. Egentligen är jag inte ute efter ny lagstiftning på området. Men jag ser ett stort behov av att regeringen blir uppmärksam på hur egenmäktigt har tillåtits att förändra reglerna . har infört nya regler för att de vill uppnå en likvärdig ärendehantering i landet. Det är självklart en lovvärd ambition som givetvis bör gälla såväl denna som många andra skattefrågor. Men när sätter ned foten behöver de ju inte ta i så de spricker. Skogsavdraget är ett regelverk som syftar till att möjliggöra för enskilda skogsägare att köpa skogsfastigheter utan att köparen själv har hela köpeskillingen att tillföra med eget kapital. Genom att få möjligheter att avverka och sälja virke och göra skogsavdrag för upp till halva köpeskillingen för skogen skjuts beskattningen av denna summa upp tills fastigheten säljs nästa gång. Om köpet godkänns som så kallat rationaliseringsförvärv kan hela summan för upplåtelse av avverkningsrätt användas som underlag för skogsavdrag, i annat fall bara halva summan. Då en närliggande fastighet med skogsmark blir till salu handlar det oftast om miljonbelopp redan vid rätt små skogsarealer. Då är tolkningen av rätten till skogsavdrag utifrån rationaliseringsförvärv helt avgörande för om det går att genomföra en affär. Problem uppstår om detta inte godkänns. Jag har ett exempel från mitt län, där en affär hade avslutats. Sedan blev lagstiftningen känd, och det ställde till stora problem. Det är den lagstiftningen vill tillämpa. har en ny arealmässig tolkning av vad de anser är att betrakta som rationaliseringsförvärv av skogsfastigheter: En brukningsenhet som har en storlek på åtminstone produktiv skogsmark får anses vara rationell. Om tidigare ägd fastighet arealmässigt motsvarar en rationell brukningsenhet kan förvärvet inte anses utgöra ett rationaliseringsförvärv. Gränsen ligger där. Om man ligger under eller över och om det ska betraktas som ett sådant förvärv beror var man hamnar efter köpet. Den bedömningen har varit olika över landet, och det är klart att det inte har varit perfekt. Länsstyrelserna har varit behjälpliga med att bedöma vad som har varit rationaliseringsförvärv, och jag tycker att det lokala inflytandet har varit bra i sammanhanget. Det finns givetvis behov av en likvärdig bedömning, men en nivå verkar orimligt hög. Den nya tolkningen omöjliggör för vanliga skogsägare att finansiera sina skogsköp. De privatägda skogsfastigheterna hemma hos mig i ligger på kanske 40–i snitt, alltså en tiondel av det man nu har tagit med. Arbetet i den egenägda skogen är ofta ett viktigt ben i försörjningen på landsbygden och utgör ett värdefullt komplement till lantbruket eller annan lokal verksamhet. Den nya tolkning som gör gagnar enbart sågverkens inköp av mark och bildandet av bolagsskogar och har totalt mist sitt värde för vanliga skogsägare. Mitt syfte med motionen är att visa på det orimliga i nya bedömning. Det måste skapas en enkelhet och förutsägbarhet i situationen där 100-procentsregeln ska användas vid skogsförvärv som gagnar aktivt brukande på landsbygden och där alla behandlas enligt samma regler när det gäller det som benämns rationaliseringsförvärv. I sitt svar förutsätter utskottet att regeringen följer utvecklingen och vid behov ser över regelverket. Jag är tacksam för det svaret. I en del frågor skulle jag velat komma längre, men jag yrkar ändå avslag på samtliga motioner och bifall till utskottets förslag. 74 (MP): Skatt efter bärkraft är en viktig princip. Det är från fördelningspolitiska utgångspunkter rimligt att den som har det bättre ställt ekonomiskt bidrar mer till det gemensamma än den som har det sämre. Varför skulle arv av stora förmögenheter, som per definition har skapats av någon eller några andra, lämnas obeskattade, medan förvärvsinkomster och avkastning på eget sparkapital beskattas? saknar helt arvsskatt. Skatten, som beräknades på mottagarens arvslott, var progressiv i två avseenden. Större arvslotter beskattades med en högre skattesats än mindre, och mindre närstående arvs- och testamentstagare beskattades hårdare än närstående. Gåvoskatt togs också ut på egendom som gavs bort. Att arvsskatt skulle komplicera generationsskiften i familjeföretag är inte ett övertygande argument mot den, för så behöver det inte vara, om skatten är klokt utformad. Det går naturligtvis att införa undantagsbestämmelser avseende näringstillgångar. I , med sitt goda företagsklimat, betraktas arvsskatt som självklar. Den hållningen har sina ideologiska rötter i den amerikanska och dess tankar om alla människors lika värde. Där finns också en intressant lagstiftning som gör det skattemässigt gynnsamt att testamentera familjeföretag till anställda. Detta anses ha bidragit till den höga andelen löntagarägande i amerikanska företag. Faktum är att uppemot tio miljoner amerikaner arbetar i mer eller mindre löntagarägda företag. Tillsammans med har jag därför i en enskild motion – som alltså vi två står för, inte i stort – föreslagit att arvsskatt återinförs i , utformad så att arv mellan makar och sambor undantas och så att den inte försvårar övertagande av företag och sådant, eventuellt kompletterad med återinförande av gåvoskatt, om det behövs för att motverka stora förmögenhetsöverföringar inom en familj i skatteplaneringssyfte. Det kan vara väl värt att studera exempelvis de amerikanska lösningarna. och jag föreslår också i samma motion att uppmanar regeringen att presentera ett lagförslag om återinförande av förmögenhetsskatt i . Den avskaffades 2007. Motivet var bland annat att skatten ansågs försämra riskkapitalförsörjningen i landet, då förmögna individer skulle välja att flytta sina pengar utomlands. Men 2005 gav förmögenhetsskatten ändå närmare 5 välbehövliga miljarder i intäkt till statskassan och 2006 nästan 6 miljarder. Med tanke på att de ekonomiska klyftorna har ökat dramatiskt i och att inkomstskatten under alliansregeringens styre har sänkts kraftigt för den del av befolkningen som har höga inkomster från förvärvsarbete, är reformer som syftar till ökad progressivitet i skatteskalan väl motiverade. Självklart krävs en ordentlig utredning om utformningen av arvs-, gåvo- och förmögenhetsskatt, så att det inte slår fel på något sätt. Men lämpligt utformad förmögenhetsskatt och arvsskatt är reformer som kan bidra till att minska de ekonomiska klyftorna vad gäller inkomster och förmögenheter i och vända trenden. och min motion fick inte stöd den här gången, men jag hoppas naturligtvis att frågorna kommer att väckas igen framöver. 75 (M) replik: Det är intressant att ett enigt skatteutskott såg till att avskaffa arvs- och gåvoskatten. Huruvida det är hela eller bara som driver den här frågan kan vi fundera lite över, men med tanke på de rödgrönas vilja att höja skatter antar jag att både Socialdemokraterna och tycker att det här är ett väldigt innovativt förslag. Detta är absolut inget som vi ska ha tillbaka. Detta driver en enorm skatteplanering. Vi vet att man flyttade aktieinnehav från A-aktier till O-aktier och liknande och gjorde allt för att kringgå den här typen av lagstiftning. Det var också mycket svårt när ett företag skulle gå vidare inom släkten. Då blev det uppenbara problem. När det gäller förmögenhetsskatten på 5–6 miljarder vet vi att den drev enormt mycket kapital ut ur landet. Det var kapital som hade gjort betydligt mer nytta om det hade stannat här i och se till att skapa nya företag som ger nya jobb och nya skatteintäkter. Vi har väl aldrig haft så höga skatteintäkter som vi har , tack vare att det är så många som jobbar. Vår jobbpolitik har varit mycket framgångsrik. Det vore som sagt otroligt olyckligt om vi skulle få tillbaka arvs-, gåvo- och förmögenhetsskatten. Jag misstänker att det är den återställaren som vi kommer att få se. Men det ger inga extra skattepengar utan sätter bara fart på skatteplanering och flytt av pengar utanför gränser igen. Hur tänker ni motverka de svåra problem som fanns med tidigare lagstiftning? 76 (MP) replik: Låt mig till att börja med upprepa att detta är en enskild motion. Det är och mitt förslag – inte ett förslag från som parti utan bara ett förslag från oss två. Jag vill vara tydlig med det. I lyckas man uppenbarligen lösa detta med generationsskiften och att ta över familjföretag och även att testamentera familjföretag till de anställda. Det tycker jag är intressant. Jag kan inte detaljerna, men detta är verkligen något som man borde titta på, och det skulle säkerligen kunna bli framgångsrikt också här i . Inget säger ju att vi skulle utforma de här skatterna på exakt samma sätt som de såg ut tidigare. Det finns en rättviseaspekt i det hela. Har man det gott ställt bör man bidra mer än om man inte har mycket pengar att röra sig med, vare sig det handlar om inkomster eller förmögenheter. Det är en oerhört viktig princip, där man bör vända på alla stenar för att se hur vi kan vända den utveckling som alliansregeringen har drivit så hårt, att öka skillnaderna mellan människor, att göra rika rikare och fattiga fattigare. Då kan vi inte bara lämna de här skatterna och inte titta på dem. Skatteflykt är ett stort problem. Där tror jag att vägen framåt är att jobba med skatteparadis, att hindra att pengar går dit. Det handlar om internationellt samarbete, helt enkelt, att det inte blir så lätt att smita. Visst finns det en risk. Men det är ändå värt att försöka få tillbaka de här skatterna, som kan minska klyftorna. 77 (M) replik: Tack, , för att det är du som sitter i skatteutskottet, så att jag inte glömmer det! Det är intressant att tycker att ju mer slösaktig jag är, desto mer ska jag gynnas. Om jag är sparsam, sparar pengar och inte kör omkring med bilar och annat, då ska helt plötsligt mina anhöriga straffbeskattas. Det är en intressant drivkraft. Det andra som är mycket intressant är att strävar efter skattenivå. Man måste ju titta på skattetryck över huvud taget. Jag uppfattar nog att det är något lägre än i . Är det en rejäl skiftning där? När det gäller skatteparadis: Det fanns inga informationsutbytesavtal tidigare, utan det är alliansregeringen som har gjort ett jobb ihop med – det ska ärligt sägas – även andra länder för att få bort skatteparadis. Enligt besked till mig finns det ungefär tre länder kvar som man skulle vilja ha informationsutbytesavtal med. Sedan är det slut på skatteparadisen – då når alla som försöker flytta pengar. De kan följa penningströmmarna och ser också att fler och fler ger upp om att flytta sina pengar och frivilligt ser till att skatta fram sina pengar och göra frivilliga rättelser. En bra bit har kommit till staten i skatteintäkter tack vare det. Låt oss hoppas att det förblir en enskild partimotion och inte MP-politik! 78 (MP) replik: Jag vill först uppmana att hålla sig till saken. När har jag sagt att vi skulle ha skattesystem eller skattenivå? Det ska vi absolut inte ha. Jag talar om just precis den här lagstiftningen, att man har arvsskatt och en lagstiftning som gör det skattemässigt gynnsamt att testamentera familjeföretag till de anställda. Det har lett till en väldigt intressant utveckling med många företag som är mer eller mindre löntagarägda och en lösning för dem som äger dessa företag. Detta verkar uppenbarligen fungera ganska bra och är värt att studera här i också. Jag tycker att det är bra att motverka skatteparadis. Det är synd att vi inte har kommit ännu längre. Men jag tror att vägen att gå är att man ska minska möjligheterna att smita och att man ska samarbeta internationellt. Det är synd att inte har ställt sig bakom tidigare motioner som jag har varit med och skrivit om att man ska uppmuntra och stödja kommuner som vill gå före i offentlig upphandling och välja att inte handla från företag som har med dessa skatteparadis att göra och som alltså aktivt försöker smita. Det är dålig ekonomisk hushållning, vilket man inte ska ägna sig åt enligt kommunallagen. Jag konstaterar också att inte har kommenterat det som jag tog upp om orättvisor. Ska inte den som har mer bidra mer till det gemensamma? Det är naturligtvis inte bara i utan i många andra länder som man har arvs- och förmögenhetsskatt. Tycker inte att det är angeläget att man på olika sätt – detta löser inte alla problem – försöker minska klyftorna mellan fattiga och rika och inte öka dem, som sker? 79 (M): Jag hade egentligen inte tänkt delta i den här debatten. Men det var ett par inlägg från som gjorde att jag kände mig tvingad att göra det.