prot · H109123 · 2014-06-11 00:00:00 — Förslaget till vårändringsbudgeten är alltså en högst naturlig konsekvens av detta och det beslut som tidigare är fattat, det vill säga att beslutet handlar om att regeringen bemyndigas att avveckla eftersom ansvaret för de frågor som där har hanterats nu har flyttats och samlats hos . I det perspektivet måste jag säga att reservationen framstår som något märklig, för detta beslut handlar ju inte om huruvida upphandlingsfrågorna ska samlas hos eller ej. Det beslutet är redan fattat. Beslutet handlar om att ge ett bemyndigande till regeringen att avveckla en enhet vars ansvar nu har flyttats någon annanstans. Att behålla en enhet som inte längre har de här uppgifterna, vilket är det som oppositionen i praktiken föreslår, framstår inte som särskilt genomtänkt. När det sedan gäller försvarsområdet är det två saker som berörs där. har gett klartecken för utveckling och anskaffning av nästa generation av stridsflygsystemet JAS 39 , det vill säga version E. Den nuvarande versionen, version C/D, kommer snart att ha nått sin fulla livslängd. För att det svenska stridsflyget då ska kunna vara relevant i framtidens konfliktmiljö måste vi uppgradera flygplanen, och det får vi göra antingen genom att köpa nya plan från ett annat land eller genom att uppgradera de befintliga systemen. har i bred enighet beslutat att gå vidare med nästa generation av JAS Gripen. Bedömningen är att det är det mest kostnadseffektiva alternativet. Beslutet har föregåtts av en lång process som började med Försvarsberedningen, som identifierade behovet av moderna flygstridskrafter. Försvarsmakten har förordat en uppgradering av JAS Gripen som bästa alternativ till nya stridsflygplan. Det tidigare beslutet handlade dock om uppgradering av tidigare generationer. Men situationen i omvärlden har förändrats, och det finns ett ökat intresse från flera länder. Därför görs nu en ny bedömning, att även nyproduktion av vissa delsystem eller hela flygplan också kan vara aktuellt. Därmed skulle förutsättningar skapas för en så effektiv övergång som möjligt till det nya stridsflygsystemet som även säkerställer Försvarsmaktens egen stridsflygförmåga. En sådan förändring kräver dock bemyndigande, vilket alltså är det som föreslås i vårändringsbudgeten. Det utökade mandatet innebär dock inga merkostnader för staten. Varvet i har också berörts här. Ubåtsförmågan är ett nationellt säkerhetsintresse för försvar och säkerhetspolitik och fyller flera viktiga funktioner, alltifrån att hävda den territoriella integriteten och bidra till förmågan till undervattensstrid till att stärka förmågan till underrättelseinhämtning. I den förändrade säkerhetsmiljö som vi nu befinner oss i är en bra underrättelseinhämtning helt central för att kunna ha en god beredskap. I allianspartiernas paket med 5,5 miljarder extra för att stärka försvaret ingår att ubåtsförmågan ska stärkas med sammanlagt fem ubåtar. I betänkandet föreslås ett tillkännagivande om att statens möjligheter att vid behov utöva inflytande över äganderätten till säkerställs och att regeringen bemyndigas att kompensera för eventuella kostnader för miljöskador som kan uppstå med anledning av verksamhet som har bedrivits på varvet , bland annat av svenska staten. Svenska staten har nämligen bedrivit verksamhet här , och det är bara som staten inte har varit involverad här på det viset. Det är därför rimligt att staten har ett ansvar för det som eventuellt kan finnas i marken. Detta är alltså en följd av de pågående förhandlingarna mellan och den nuvarande ägaren, men staten har ett stort intresse av att säkerställa den här verksamheten framöver. Det är det som är själva motivet för att staten bör agera. När det sedan gäller utgiftsområdena internationellt bistånd och migration föreslås en del förändringar genom att pengar flyttas till utgiftsområde 8, Migration, för att täcka delar av de ökade kostnader som uppstår där, bland annat mot bakgrund av händelserna i . Regeringen gör bedömningen att fler personer än tidigare kommer att söka asyl här. I sak är detta inget konstigt. ligger redan en del av de kostnader som räknas in i biståndsramen just som kostnader för asylsökande. Det är nämligen helt i enlighet med den definition som har gjort när det gäller vilka kostnader som får klassas som bistånd. Enligt denna definition kan kostnader för flyktingmottagande och försörjningskostnader för flyktingar klassificeras som bistånd. Flertalet av de som ger bistånd gör liknande avräkningar mot biståndsmedlen. Det är alltså ingen minskning av biståndsbudgeten, utan det är en flytt av pengar från en typ av bistånd till en annan. I sammanhanget tycker jag också att det är viktigt att säga att faktiskt är en av få biståndsgivande nationer som lever upp till den internationella överenskommelsen om att avsätta av bruttonationalinkomsten till internationellt bistånd. gör det dessutom med god marginal. av bruttonationalinkomsten har vi lagt sedan Alliansen tillträdde. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag. 6 (S) replik: var fundersam över den reservation som vi har om avvecklingen av . Jag tycker att man ska se den som ett naturligt steg för några partier som vill ha ett mer offensivt förhållningssätt till offentlig upphandling och möjlighet att ställa mer miljökrav och sociala krav. Vi vill helt enkelt inte förstöra den infrastruktur som är uppbyggd och som delvis rivs ned före valet och ett eventuellt regeringsskifte. Om skulle gå på vår linje innebär det att det finns förutsättningar att snabbare komma tillbaka till en mer offensiv syn i de här frågorna. Det tycker vi vore viktigt, och vi hoppas att högermajoriteten i kammaren inte är så bergfast som det ser ut i finansutskottets betänkande. Jag måste också ställa en fråga. De borgerliga partierna har chansen att göra förändringar med tanke på de sjunkande skolresultaten, med tanke på matchningsproblemen på arbetsmarknaden och med tanke på att så många unga arbetslösa inte har gymnasiekompetens. Varför då inte ta chansen att göra någonting nu av det som ni påstår att ni gärna skulle vilja göra efter valet, som ni kanske till och med förlorar? Vad är det som ni väntar på för att kunna göra insatser när det gäller utbildningschanser, jobbmöjligheter och insatser för ökad kunskap i skolan? Vad är det som hindrar er? 7 (M) replik: Det är tydligt för de flesta att det ligger ett val runt hörnet. Det är bara några få månader kvar till vi ska gå till val. Temperaturen ökar i den politiska debatten och även tempot med vilket nya politiska förslag läggs fram. Det syns tydligt på hur oppositionen agerar, för här gör ni något som bryter mot allt som varit gängse. Den normala ordningen är att vi har budgetprocessen en gång , . Det är under höstbudgeten vi behandlar vilka satsningar som ska göras nästkommande år. Den debatt vi har brukar handla om mindre justeringar och inte om de stora dragen och förändringarna. Vi brukar även titta på prognoser för hur läget ser ut framöver. Jag skulle säga att det nu gör är att bygga upp ett luftslott så här i valtider för att berätta om satsningar som han påstår sig vilja göra. Det har dock ganska lite bäring på verkligheten och handlar mer om valfläsk. Vi kommer såklart att presentera tydligt vilka satsningar vi vill göra. En rad åtgärder har redan presenteras både och för åren därefter om vi skulle få förtroendet igen. kommer ett fullständigt valmanifest med tydligare specifikationer. Vad gäller upphandlingsfrågorna tycker jag att du ska vara lite varsam med orden, . Du påstår att vi skulle förstöra infrastrukturen. Det är lite vårdslöst att uttrycka det på det sättet. Här samlas ansvaret hos den statliga myndigheten . Vad har du för skäl att tro att de inte skulle klara av att sköta detta ansvar? Jag ser det som fullständigt självklart att vi måste utgå från att en statlig myndighet som får en uppgift också klarar av att utföra den. 8 (S) replik: Det är ganska väl belagt, inte minst genom alla de remissinstanser som har yttrat sig i frågan, vilka problem det innebär att flytta detta ansvar från till . Det är bara att läsa i de remissvar som har inkommit. Vi delar uppfattningen att det är ett olyckligt beslut, och vi tycker inte att ska gå vidare och bemyndiga regeringen att riva ned det som återstår av den infrastruktur som har byggts upp och varit framgångsrik . Precis som poängterar har vi en process för hur vi fattar beslut om budgeten och den ekonomiska politiken. Vad som skiljer sig är fanflykten i efterhand från den ekonomiska politik som regeringen har lagt fast i budgetproposition och vårproposition. Man har kallat till snabba presskonferenser för att säga att man måste göra en massa nya saker, och det är stor panik och kris. Det är det givetvis när vi har så fallande skolresultat som vi har i . Det är det förstås när vi har så stora underskott i de offentliga finanserna som vi har. Det är det naturligtvis när vi ser hur hög arbetslösheten är, inte minst bland unga och bland dem som saknar gymnasiekompetens. Men trots att man har gjort denna brandkårsutryckning och erkänt att dessa problem finns vill man märkligt nog inte göra något, utan man vill vänta till efter ett val som man kanske till och med förlorar. Har vi verkligen råd att fortsätta vänta med att vända utvecklingen i skolan och med att se till att ungdomar får jobb? 9 (M) replik: Man kan ställa sig frågan hur seriöst det är att kasta in politiska förslag på detta vis, , och låta folk leva i villfarelsen att ni skulle kunna genomföra dem. Så här menar ni att om vi fattade beslut om pengar till sommarskola skulle det vara möjligt att införa det. En rad bedömare har konstaterat att just de förslag ni har lagt fram inte är seriösa eftersom det inte skulle vara möjligt att införa dem . De får i stället tas i den ordinarie processen. De förslag vi har presenterat är framåtsyftande. Vi lägger fram dessa eftersom vi uppfattar att det är viktigt att vi är tydliga. Vi har ett ansvar gentemot väljarna att presentera hur vårt alternativ ser ut och vad vi vill göra om vi vinner valet. Det är uppenbart att andra sidan inte riktigt ser detta behov. Ni har svårt att hålla sams och lägger fram lite olika förslag som dessutom är bristfälligt finansierade. Låt mig återvända till frågan om upphandlingsstödet och . Alla förändringar är förknippade med någon form av oro. Det är klart att det finns en osäkerhet när något förändras. Jag nämnde tidigare motiven till varför man samlar upphandlingsstödet på ett ställe. Det finns ett tydligt behov av att göra upphandlingsstödet effektivare. Regeringen har valt att lägga detta på . Andra tycker att man skulle ha gjort på något annat sätt. Det är dock ganska orimligt att utgå från att inte skulle kunna klara av att sköta denna uppgift. Min bedömning är att tar uppdraget på största allvar. Det har tagit sig an det med full kraft. De kommer också att återrapportera löpande till regeringen, och kommer första rapporten om hur arbetet går. Vi kommer alltså att få möjlighet att följa detta närmare. 10 PER (MP) replik: Jag ska också fråga om miljöanpassad och socialt anpassad upphandling och om hur regeringen har hanterat . verksamhet har varit etablerad och väl fungerande. De har fått internationellt erkännande för att de har bedrivit en sådan bra verksamhet och för att de har haft ett sådant genomslag. I många andra länder gör man på olika sätt hos olika upphandlare. Man har olika principer och kriterier. verksamhet och breda förankring har gjort att många kommuner har valt att använda samma kriterier, vilket inte minst har underlättat för leverantörerna. Levererar man till många olika kommuner möter man samma kriterier, och levererar man till en kommun eller ett landsting är sannolikheten stor att man även kan leverera till nästa. Detta är en hjälp för alla aktörer, såväl för upphandlarna som har tydliga kriterier att hålla sig till som för dem som ska leverera varorna. har regeringen mot alla råd och alla konsulters och experters synpunkter valt att lägga över verksamheten på . Det kommer att innebära stora förändringar. Att så som föreslås lägga över verksamheten från ett bolag till en myndighet kommer att få stora effekter. När regeringens egen utredare, som är en av de personer som är mest insatt i offentlig upphandling, säger att detta är fel väg att gå och fel beslut borde regeringen lyssna på denna varning. Det finns ett alternativt förslag. Kommuner och Landstings bolag har sagt att de tycker att det är så viktigt att detta finns kvar så att de är beredda att ta över verksamheten och all den kompetens som finns och driva det som en ekonomisk förening. Här skulle staten senare kunna gå in för att ge tydlighet och trygghet. Denna möjlighet kommer att stängas effektivt om regeringen fattar sitt beslut i samband med vårändringsbudgeten. Då kommer man att tvinga att upphöra med sin verksamhet och lägga ned den. Då riskeras mycket av kompetensen. Varför tar ni inte chansen att låta SKL Kommentus driva verksamheten vidare? 11 (M) replik: Låt oss komma ihåg att de upphandlingsregler som detta egentligen handlar om i grunden är konkurrenslagstiftning. Lagstiftningen har kommit till för att värna skattebetalarnas intressen. Det handlar om de gemensamma resurser vi stoppar in i offentlig sektor för att få ut så mycket nytta som möjligt. Denna lagstiftning finns till för att förhindra att man på grund av slentrian, gammal vana eller, i värsta fall, ren korruption väljer sämre alternativ än man skulle kunna göra. Upphandlingsreglerna finns alltså till för att värna skattebetalarnas intressen. Att detta hör hemma i känns inte särskilt långsökt utan ganska naturligt. Har Per verkligen satt sig in i hur tänkt arbeta med upphandlingsstödsfrågorna? Det låter nämligen på dig som att allt stöd försvinner från kartan när tas bort. Så är det inte. har delat upp sitt arbete i en tillsynsdel och en stöddel för att kunna arbeta tydligare med just den stödjande biten. De vägledningar som har tagits fram av Kammarkollegiet och kommer att finnas kvar. kommer att fortsätta att använda dem och utveckla dem vidare. Man kommer också att använda delar av det stöd som funnits på webben. Det kommer att integreras i . kommer alltså att jobba aktivt för att integrera delar av den verksamhet som har bedrivits. Det gäller också personalen. Stora delar av personalen från de tidigare enheterna följer med in i . 12 PER (MP) replik: Jag hoppas att antydningar om korruption och om att konkurrens inte gynnas inte riktas mot verksamhet. Det har ju tvärtom verkat i precis motsatt riktning. Genom att sätta upp kriterier som många kommuner, landsting och statliga upphandlare följer betyder det att man inte sitter på sin kammare och hittar på egna kriterier och villkor. I värsta fall tar man inte sitt ansvar och ser inte till att konkurrensen upprätthålls. Det här beslutet riskerar alltså att leda i precis den riktning som nu varnar för. Man tvingar varje upphandlare att utforma sina egna kriterier och ta fram sina egna villkor och regler. Jag är väldigt orolig över att regeringens beslut kommer att få precis den effekten, att det går i motsatt riktning. I stället för att få liktydiga kriterier i många kommuner kommer man att utarbeta sina egna kriterier, och det kommer att bli en mycket mer svåröverskådlig marknad. Vi har fått tydliga signaler från om hur kunniga medarbetare lämnar sina tjänster för att de inte får tydliga besked från om vilka villkor som ska gälla när anställningen flyttas över dit. Det kommer också beskrivningar av hur man på har varit tvungen att avbryta pågående projekt som man har gått in i tillsammans med andra aktörer och som man har fått pengar för att genomföra. tvingas till och med att betala tillbaka pengar för dessa projekt för att de inte kommer att drivas vidare i regi. Ett sådant exempel är Giftfri förskola som driver tillsammans med Kemikalieinspektionen. Svaret från är att engagerar sig inte i externa uppdrag som inte regeringen aktivt anhållit om att delta i, och det har ju regeringen inte gjort i det fallet. Risken är nu att man avbryter viktiga väl fungerande projekt för att nå sådana miljömål som till exempel En giftfri vardag, som är ett av de miljömål som tyvärr inte ser ut att nås med regeringens politik. Med detta beslut är risken att man tar ytterligare ett steg tillbaka, det vill säga avskärmar sig ännu mer från målet. Jag tycker att det är väldigt beklagligt och väldigt sorgligt att se hur man fattar beslut som riskerar att förstöra arbetet med minskad miljöpåverkan. 13 (M) replik: Låt mig vara tydlig med vad jag menade när jag nämnde korruption. Jag grundade det på att det finns en konkurrenslagstiftning. Det har egentligen ingenting med att göra. Det var för att beskriva motivet till att det finns en konkurrenslagstiftning. Det gäller också upphandlingsstödet inom ramar. Sedan stämmer inte det som Per säger, att kommunerna nu ska bli tvungna att ta fram egna regler och göra egna tolkningar. Det upphandlingsstöd som finns försvinner inte. Det är lite tråkigt att man beskriver det som att när avvecklas försvinner upphandlingsstödet. Sanningen är ju att stödet flyttas. Det hamnar på , och kommer dessutom att ta över de vägledningar som finns både från och från Kammarkollegiet, så upphandlingsstödet och vägledningarna kommer att finnas kvar. De byter bara plats från till . Jag tycker att det vore mer klädsamt att låta få en chans att införa detta. Som jag nämnde tidigare kommer det att ske en löpande avrapportering med början . Det finns alla möjligheter att följa arbetet. Jag tror absolut att det kan finnas en viss oro i de organisationer som påverkas av förändringarna, så är det som bekant ofta. Men jag är rätt trygg med att merparten av kompetensen kommer att landa på . Där tar man det här uppdraget på stort allvar och kommer att se till att fullfölja det. Jag vill också vara väldigt tydlig med att konkurrensreglerna och i det här fallet upphandlingsreglerna inte på något sätt kommer att sätta käppar i hjulet för att man ska kunna ställa miljökrav eller ta sociala hänsyn. Det ser jag som fullständigt självklart. Nuvarande regelverk medger ganska långtgående krav, och de nya regelverken som kommer att införas genom det nya direktivet från EU kommer att göra detta än tydligare, och det tycker jag är väldigt bra. 14 (SD) replik: satt i en eka vid tillsammans med , och premiärminister – jag ber om ursäkt, , jag kommer inte ihåg hans namn för tillfället. berömde för hans förmåga att framföra en eka, och det kan man ju göra. Men ett beröm som han inte kommer att få är för den svenska migrationspolitiken. En av anledningarna till att inte kommer att bli kommissionens ordförande, som en del svenska medier har spekulerat om, är att resten av inte vill ha svensk migrationspolitik, det är ju ett faktum. Vi sverigedemokrater delar vår politik på ett mycket starkare sätt med både och än vad de gör med och partigrupp. Hur kommer det sig, , att ni ensidigt låter , som ensam nation i hela EU, bevilja alla från som söker asyl permanent uppehållstillstånd? Det skapar migrationsströmmar till från andra EU-länder som till exempel och . Svenska skattebetalare får ta den kostnaden, som vi kan se i regeringens vårändringsbudget med en post på nästan 2,7 miljarder . Dessa pengar härleder från det beslutet. Skyll nu inte på en enskild tjänsteman i Migrationsöverdomstolen, för det är regeringen som har ansvaret för migrationspolitiken. Dessa asylsökande som kommer hit hade kunnat söka asyl i något av de andra 27 EU-länderna eller i som också har skrivit under Dublinöverenskommelsen, som är en EU-förordning. Varför ska skattebetalare stå för den kostnaden? 15 (M) replik: Utgångspunkten måste vara att man ser till den situation som råder i detta fall i och det behov som därmed finns. Vi har ju utformat den svenska lagstiftningen på det sättet att man inte ska göra politiska bedömningar i varje enskilt fall, utan man ska sätta upp vilka kriterier som gäller. Sedan görs det en oberoende bedömning av vilka som uppfyller kriterierna och därmed har rätt att stanna. Det tycker jag är en rimlig och mänsklig ordning där man inte politiserar enskilda fall i onödan. Sedan är jag väldigt stolt över den svenska linjen. har en lång tradition av öppenhet, och det har tjänat oss väl. Det här landet är byggt på traditionerna med en liten öppen ekonomi och behov av utbyte med andra länder. En av kärnpunkterna i det som är det svenska är öppenhet och tolerans. Därmed kan man säga att det är ni inom som bryter mot det som är det genuint svenska. Det är ni som vill stänga dörrar. Det är ni som står för intoleransen. Det är ni som inte vill hjälpa människor som är på flykt. Det är ett synnerligen osvenskt beteende som jag faktiskt har lite svårt att köpa. Sedan säger ni att ni vill stärka det svenska biståndet. Genom att stänga dörren vid gränsen och neka människor att fly hit från krig ska ni få mer pengar över att lägga på biståndet. Sanningen är ju att ni totalt sett i er biståndsbudget drar ned. Biståndsramen minskas kraftigt i ert budgetalternativ. 16 (SD) replik: Sanningen, , är ju att med sin biståndspolitik skjuter till 5 ½ miljard mer än regeringen till UNHCR, – detta för att hjälpa resurssvaga flyktingar i närområdet. Av dessa pengar tar ni 954 miljoner ur vårändringsbudgeten för att sköta migrationen i . Det är sanningen. De pengarna går till relativt resursstarka flyktingar som kan ha betalat för att ta sin familj till . Det är den prioriteringen ni gör. Stå för den! Regeringens migrationspolitik bygger på lite andra värderingar. Vi kunde höra regeringschefen inför skolelever – jag tror att det var i – redogöra för varför man träffade migrationsöverenskommelsen med Per och . Jo, det var för att straffa väljarna. Väljarna skulle få lära sig att om man väljer in i riksdag, då får man mer migration. Det sade han ordagrant. Hur kan man bygga en migrationspolitik på den typen av värderingar, att man straffar medborgarna när de genom demokratiska val gör ett val som man inte tycker om? Det finns ett ord för det, och det finns andra regimer i både och vårt östra närområde som sysslar med den typen av politik. Det är inte värdigt en svensk statsminister. Med det sagt och med tanke på det överstökade EU-valet och våra framgångar som innebar en tredubbling av rösterna kan man räkna med att det blir en framgång också i nästkommande val. På vilket sätt är beredd att tillsammans med straffa väljarna för det valresultat som vi får ? Vilka ytterligare överenskommelser är man beredd att göra? 17 (M) replik: Jag kan bara konstatera att av svenskarna inte sympatiserar med politik. Därmed finns det en väldigt stabil majoritet för en annan linje. Det är väl ett svar på det säger. Sedan handlar det inte om att vi ska göra antingen eller, antingen ta emot flyktingar eller ge bistånd. Vi måste klara av att göra både och, vilket vi också gör på ett förtjänstfullt sätt. 2,5 miljoner människor är på flykt från och har lämnat sitt land. Utöver det är det minst fyra miljoner människor som befinner sig på flykt inom landet. Över en miljon människor har flytt till . Över 700 000 finns i och 600 000 i . Totalt är det alltså ungefär sju miljoner människor som befinner sig på flykt från den pågående katastrofen i . Ungefär 12 000 av dem lyckades ta sig hit till och beviljades asyl här . Det är mindre än av det totala antalet flyktingar. Hur kan ni från utmåla dessa människor som det största problemet i vårt samhälle? Jag tycker att det är ett fattigt resonemang. Det är fattigt av ekonomiska skäl, för ni sätter en prislapp på dem och ser dem som en kostnad. Det är fattigt också för att det inte finns någon värme i det. Det är ett kallt resonemang som saknar all form av empati. Vi har råd att ta emot de här människorna, och det är vår plikt att göra det. Vi ska ta emot dem och ge dem skydd. 18 (KD): Jag ska börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Jag har några punkter som jag vill gå igenom.