prot · H10957 · 2014-01-21 00:00:00 — 1 § Aktuell debatt: Politiskt våld 1 (SD): Det så kallade har inletts. Vi har flera viktiga val framför oss, dels val till , dels val till kommun, landsting och riksdag . Tyvärr måste jag säga att risken är överhängande att vi kommer att få uppleva hur antidemokratiska och våldsförespråkande individer och grupperingar tillåts sätta dagordningen. Jag tror att vi, tyvärr, kommer att få se en valrörelse med återkommande politiskt våld. Vi har inte minst varit med om flera allvarliga politiska attentat där våld utövats mot såväl folkvalda politiker som vanliga medborgare. blev till exempel partiledare i samband med en boksignering på attackerad av en politiskt motiverad extremist. Inte nog med det, boksigneringen fick dessutom avbrytas på grund av den hotfulla situation som uppstod i och med att ett stort antal vänsterextremister hade samlats på platsen, vänsterextremister som skrek, störde och kastade föremål mot företrädare och sympatisörer. blev en demonstration i attackerad av en grupp nazister, och ett våldsamt tumult utbröt mellan beväpnade extremister från båda sidor. blev en SD-politiker i utsatt för bombattentat i sitt hem. Med anledning av bland annat dessa händelser och de relativt nya utredningarna från och har begärt en aktuell debatt om det politiska våldet. Jag skulle vilja börja med att ställa två frågor till justitieminister . Hur ser justitieministern på dagens situation vad gäller det politiska våldet i ? Hur kommer justitieministern att agera för att minimera riskerna för att liknande händelser ska inträffa under detta valår? 2 (): Allmänna fria val är en förutsättning för demokratin, och fria val kräver att alla ska kunna delta i samhällsdebatter och val med en känsla av trygghet. Våra grundlagsfästa fri- och rättigheter utgör grunden för vårt styrelseskick, och var och en har rätt att fritt uttrycka sin mening och bilda opinion. Vi har tryck- och yttrandefrihet, rätt att organisera oss och rätt att demonstrera. Tyvärr räcker det inte med att skriva in våra fri- och rättigheter i grundlagarna. Att inte bara ha egna åsikter utan också respektera andras rätt att ha sina kräver en ständig diskussion om grundläggande värden, kunskap och tydlighet mot dem som medvetet agerar för att undergräva det öppna och fria samhället. Därtill måste respekten för lagarna hävdas och brott lagföras. Enligt uppger nästan en av sex förtroendevalda att de blivit utsatta för brott eller liknande obehaglig händelse i samband med sitt uppdrag som politiker. Också journalister, myndighetspersoner och andra utsätts för hot, påtryckningar och brott. Det är oacceptabelt. Erfarenheten visar att de problemen ökar i samband med valrörelser. Politiker blir mer synliga, sakfrågor lyfts fram tydligare och olika intressen ställs mot varandra. Vi är alla överens om att den typen av brott måste förebyggas och bekämpas med kraft. Valet 2014 ska kunna genomföras utan att människor behöver känna oro. Politiska företrädare ska vara trygga i sitt valarbete. Polisen ansvarar för säkerheten runt valen 2014. Säkerhetsarbetet gäller alla som på olika sätt agerar för dessa demokratiska val. Rikspolischefen har beslutat att valen är en polisiär riksangelägenhet. Det innebär en resursmässig kraftsamling. En nationell stab har inrättats för att polisen ska kunna arbeta effektivt och hålla hög beredskap. samordnar och samverkar med polismyndigheterna i landet och med Säkerhetspolisen. Den lokala polisen ansvarar för allmän ordning och säkerhet på plats, till exempel vid politiska möten. Säkerhetspolisen deltar med underrättelsestöd, insatsledning och samverkan. Hotbildsrapporter tas fram gemensamt av polismyndigheterna, och Säkerhetspolisen ansvarar för skyddet av den centrala statsledningen. Polisen samverkar med riksdagspartierna och med andra som behöver vara med i arbetet. Man har hållit flera möten för att ge information och skapa kontaktvägar. bjöd Säkerhetspolisen in samtliga riksdagspartiers valansvariga och säkerhetsansvariga till ett möte för att öka kunskapen om säkerheten och om vilket ansvar polisen respektive partierna har. Säkerhetspolisen har ett särskilt uppdrag att följa och vidta åtgärder mot personer som begår brott för att påverka beslutsfattare, hindra myndighetsutövning eller inskränka den fria debatten och som gör det för att de vill ändra samhällsordningen och vårt styrelseskick. Regeringens stora satsning på polisen, sedan tillträdet 2006, bidrar till att kunna vässa arbetet för att förebygga och förhindra hot och våld mot förtroendevalda. Polisens resurser, organisation och arbetsmetoder gör att man står väl för att möta utmaningarna. För att säkerställa tryggheten pågår ett omfattande arbete också på lokal nivå. Arbetet på det området faller även under demokratiministerns ansvarsområde. Hon har tagit en rad initiativ, bland annat till studier, för att se hur man kan arbeta förebyggande. Det nämndes en rapport i inledningen, och det har också tagits fram en hel del annat. Av det arbetet framgår att just kommunerna, men även partierna, kan bli bättre på att informera om vilket stöd de utsatta kan få. En annan slutsats som man kan dra av utvärderingarna är att den som blir utsatt måste bli bättre på att göra polisanmälan. Det är ganska vanligt att förtroendevalda inte anmäler hot och övergrepp, för man tror att det är något som man ska acceptera. Men att bli utsatt för brott på grund av sin politiska gärning ska inte accepteras. Så sent som gav vi en utredare i uppdrag att göra en kartläggning av straffvärdet för brott som rör hot och våld mot förtroendevalda. Uppdraget går ut på att undersöka om och i vilken mån domstolarna tillämpar möjligheten till straffskärpning i sådana situationer som finns . Mycket görs, men låt oss inte vara naiva. Det behövs ett oförtröttligt arbete för att vårda och värna demokratin och det öppna samhället. I det är säkrandet av tryggheten för förtroendevalda, tjänstemän, journalister och alla andra som arbetar och agerar i demokratins tjänst en av de allra viktigaste uppgifterna. Vi kommer att behöva vidta åtgärder. Vi kommer att möta händelser som vi kanske inte har förberett oss för. Men om vi har en god planering, och om vi använder alla de resurser som vi kan planera för, då tror jag att vi kan se fram emot en valrörelse som är värdig ett fritt och öppet samhälle. Jag ser fram emot de olika synpunkter som kommer fram i den här debatten. 3 (S): attackerades en av mina partivänner, en 16-årig tjej och , i . Det var två män som hoppade på henne, hotade henne, slog henne, knäade henne, spottade på henne. Det skedde mitt på blanka dagen, mitt i staden. De talade också om varför de gav sig på henne: Hon hade talat offentligt för invandring och var socialdemokrat. Två vuxna män ger sig på en 16-årig tjej. De tyckte väl att de var modiga. Så är det med de här nazisterna och högerextremisterna. De har inte bara vedervärdiga åsikter – de är fega också, som , när han klädde sig i full krigsmundering för att ge sig ut till Utøya och döda försvarslösa barn och tonåringar i det värsta terrordådet i . Attacken i är bara en i raden i det våld och de trakasserier som högerextrema stått för . För någon vecka sedan kom en annan av mina partikamrater hem till sin bostad i . Då hade någon ritat ett hakkors på hans dörr och klottrat sossesvin och SD 2014 på dörren. För någon vecka sedan hade också någon klottrat hakkors på en moské här i . Det finns många andra exempel, naturligtvis även den nazistiska attacken mot en demonstration i , då högerextrema gick till våldsamt angrepp mot dem som demonstrerade för solidaritet och medmänsklighet. Det nazistiska våldet är alltså tillbaka, och hakkorset är tillbaka. Vi socialdemokrater har konsekvent sedan demokratins genombrott tagit avstånd från våld som politiskt verktyg i en demokrati. Just den frågan ledde till och med till en partisprängning . De som då ville använda våld för att förändra samhället fick lämna vårt parti. Vår hållning har alltid varit tydlig. Politisk förändring kan aldrig genomdrivas med våld i en demokrati. Politisk förändring måste framdrivas med opinionsbildning, dialog och stegvisa reformer. Vi har alltid tagit avstånd från såväl vänsterextremistiskt som högerextremistiskt våld. Men vi har också själva som politisk rörelse mött våldet . Fackföreningsmän spärrades in i nazisternas koncentrationsläger. Demokrater avrättades eller skickades till arbetsläger i de forna kommuniststaterna. I har två av våra främsta företrädare dödats, och . Jag är väl medveten om det vänsterextrema våld som finns. Det är allvarligt, och man måste på alla sätt ta avstånd från det. Men när vi nu ser tendenserna är det ändå enligt min uppfattning snarare det högerextrema våldet som växer. är det enskilda som ger sig på invandrare och politiska motståndare, men ibland verkar det som om det är ytterst organiserat, som i . Det politiska våldet från höger har nära släktskap med det som vi brukar kalla hatbrott, där man ger sig på någon som är invandrare eller homosexuell just för att han eller hon är invandrare eller homosexuell. Det är ideologiskt motiverade brott. Om man bekämpar hatbrott tar man också en del av de individer som begår annat politiskt våld. Det är jag helt övertygad om. Tyvärr har regeringen prioriterat ned kampen mot hatbrott. fanns det i regleringsbrevet till polisen ett särskilt uppdrag att prioritera hatbrott. Men detta tog den borgerliga regeringen bort, vilket jag tycker var ett stort misstag. Jag skulle vilja att regeringen nu gör två saker. Det ena är att man kallar till sig chefen för och rikspolischefen för att diskutera högerextremas våld och trakasserier mot enskilda. Regeringen måste vara tydlig i att detta aldrig kan accepteras. Det måste gå en tydlig signal till de olika delarna i polisväsendet att prioritera det här arbetet. Det är särskilt viktigt , när vi är inne i ett valår och den politiska aktiviteten stiger. Det andra som jag skulle vilja att regeringen gör är att återigen skriva in i regleringsbrevet till polisen att de ska prioritera hatbrotten, såsom vi socialdemokrater gjorde under vår regeringsperiod. Vår demokrati kommer aldrig att fungera om människor inte vågar ta politiska uppdrag av rädsla för att bli attackerade och trakasserade. Därför måste vi agera , och vi måste göra det resolut. 4 (MP): När den antirasistiska demonstrationen i i attackerades av nazister väckte det obehagliga minnen hos mig. När jag var ställde jag mig på torget i min gamla hemkommun och höll ett tal om att jag tyckte att det var dags för kommunen att börja ta emot flyktingar. Ett fyrtiotal personer hade samlats i regnet för att stå upp för medmänsklighet. Plötsligt marscherade 50 nazister in på torget. Som tur var kunde polisen gå emellan, så nazisterna kunde inte komma fram till oss. Till skillnad från i hade polisen den här gången beredskap, även om de också fick kalla in förstärkning. Det är väldigt viktigt att polisiär beredskap finns. Inte minst inför det kommande supervalåret är detta frågor som måste tas på största allvar. Grunden för en demokrati är att åsikter ska kunna framföras och bemötas. Alla måste känna sig trygga att kunna engagera sig politiskt och delta i det demokratiska samtalet. Att vara engagerad politiskt är i grunden viktigt och roligt. Om vi vill ha en levande deltagande demokrati bör så många som möjligt kunna och vilja delta i politiska debatter och engagera sig för att förändra samhället. Då är det viktigt att det är låga trösklar in i politiken och att människor känner sig trygga. Därför är det helt oacceptabelt att människor angrips och hotas på grund av sina politiska åsikter. genomförde Kommittén om hot och våld mot förtroendevalda en undersökning som visade att av riksdagsledamöterna och av de förtroendevalda i kommuner och landsting hade utsatts för trakasserier, hot eller våld. Politiker som engagerar sig i frågor som rör allt från migration, hbtq och feminism till sjukvård och vargar är utsatta. I Brottsförebyggande rådets trygghetsundersökning om politiker framkommer att uppger att de utsattes för hot, våld eller trakasserier. Ordförande i socialnämnder och styrelseordförande har särskilt utsatta positioner. Ofta är det just sverigedemokrater som blir utsatta för hot eller våld. Säkerhetspolisen genomförde 2008 en studie som visade att politiker som var exponerade i medier var mer utsatta än andra. har vi blivit varse flera attacker mot politiker. I detonerade en sprängladdning på en bil tillhörande en sverigedemokrat. I utsattes en sverigedemokratisk politiker för en sprängladdning vid sitt hem. I blev en attackerad av nazister. finns exempel på grova hot och i vissa fall våldsdåd och förföljelser som tvingat politiker att lämna sina uppdrag och till och med flytta från sin hemkommun. Dessa händelser är inte bara angrepp mot de personer som utsätts, utan också angrepp på demokratin. Människor riskerar att dra sig för att engagera sig politiskt eller undvika att yttra en åsikt av rädsla för vad som skulle kunna hända. Jag välkomnar att regeringen genomför en granskning av hur domstolar dömer när det gäller våld och hot mot politiker. Att brott mot tjänsteman och brott mot politiker likställs är någonting som skulle kunna övervägas. Men det räcker inte. En bredare översyn behövs. Det är knappast så att en straffskärpning kommer att verka avskräckande, utan det ska snarare ses som en signal om vikten av det demokratiska samtalet. Framför allt behöver vi ställa oss frågan vilken typ av politiker vi vill ha och vilken typ av samhälle vi vill ha. Ska de som engagerar sig vara de som orkar stå emot hot och våld gång på gång, eller ska vi ha ett samhälle där alla tillåts engagera sig och uttrycka sin åsikt? Människor vars åsikter man inte håller med om ska bemötas med vassa argument, inte med hot, våld eller trakasserier. Politiska åsikter riskerar då att tystna och ersättas med rädsla. Ett sådant samhälle vill jag inte ha. 5 (FP): Politiskt våld får aldrig accepteras, oavsett vem som står bakom. Dessa handlingar utgör ett direkt hot mot vår demokrati. och alliansregeringen har prioriterat resurser till rättsväsendet, bland annat genom en kraftig ökning av antalet poliser. Arbetet för ett tryggare förblir en viktig uppgift. Det är glädjande att det är fler som upplever trygghet i den senaste nationella trygghetsmätningen. Det som däremot oroar är inslaget av politiskt våld. Trots att det inte är en utbredd företeelse har vår demokrati drabbats av situationer som utmanar. Den senaste tidens hot mot riksdagskolleger, kommunpolitiker, nazistattack mot en fredlig demonstration och skadegörelser mot synagogor, kyrkor och moskéer i och är alla uttryck för en ökad intolerans som vi med kraft måste motverka. Att vilja förändra samhället och ta ansvar för vårt samhälle är något viktigt och något vi ska uppmuntra. Det är så vi behåller en vital demokrati. Men när extrema krafter inte accepterar våra gemensamma spelregler och använder våld måste vi reagera. Från sida vill jag särskilt lyfta fram följande. Från trygghetsmätningen 2012, där 14 000 förtroendevalda tillfrågades, har siffran hotade nämnts i debatten. En lika bekymrande siffra omfattar alla de förtroendevalda som säger sig undvika att driva politiska frågor på grund av risken för hot och våld. Om detta tillåts bli en utbredd uppfattning riskerar vi att få en försvagad demokrati. Den dagen förtroendevalda tystats ned har samhället misslyckats med sitt uppdrag att försvara våra grundläggande värderingar, nämligen vår rätt till yttrandefrihet. Vi måste värna människors möjlighet att engagera sig för saker de tror på. Vi vet att socialnämndsordförande och kommunalråd är särskilt utsatta för hot. Säkerhetspolisens uppdrag är att i första hand skydda den centrala statsledningen men inte lokala politiker. Här borde en förändring ske så att även de kan söka skydd av Säkerhetspolisen och . Jag välkomnar att justitieministern tillsammans med polismyndigheterna särskilt prioriterar valrörelsen. Hot mot förtroendevalda är ett problem. föreslog en utredning att det bör införas en särskild straffskärpning vid brott mot just förtroendevalda. Regeringen valde tyvärr att inte gå vidare med förslaget. Det är ingen hemlighet att har en annan uppfattning i frågan. Vi är bekymrade över att fyra av fem förtroendevalda som hotats eller utsatts för våld inte anmäler detta till polisen. När man granskar resultaten visar det sig att de har inställningen: Är jag förtroendevald får jag väl räkna med att bli hotad och utsatt i min roll. Det andra som är mycket allvarligt är känslan av att samhället inte tar problemet på allvar. Det gör att de känner att det inte är någon vits med att anmäla. Vi måste stå upp för deras möjlighet att fungera som politiker. Vi måste signalera att det inte är acceptabelt när man som politiker blir rädd för att lämna sin bostad, inte vågar öppna sin post eller undviker att ta bussen, till exempel, som är några konsekvenser. Vi kommer därför från att fortsätta att driva kravet att hot och våld mot förtroendevalda ska utgöra en särskild grund för straffskärpning. Vi måste med kraft signalera detta. Vi accepterar inte hot och våld mot förtroendevalda. Min partikollega demokratiministern har gett ett uppdrag till en utredare, men det är ett begränsat uppdrag. Det är att analysera och kartlägga domar och fall där hot har riktats mot förtroendevalda i . Den rapporten kommer . kommer en uppdaterad trygghetsundersökning bland de förtroendevalda, som också kommer att utgöra ett viktigt underlag i debatten. presenteras även en rapport om de extrema miljöerna i . Jag vill gärna bredda ansatsen. Regeringens granskning handlar om att titta på samtliga extremistmiljöer. Det är viktigt. Högerextrema utgör ett hot, och vänsterextrema utgör ett hot. Den autonoma miljön samt religiös islamistisk extremism utgör också ett hot. Ingen av dessa miljöer utgör ett direkt hot mot vårt statsskick. Men de har både avsikt och förmåga att utgöra hot mot funktioner och individer och kan i förlängningen utgöra ett hot mot vår demokrati. Vår uppgift är att med kraft motverka detta. Säkerhetspolisen har därför tillsammans med en mycket viktig roll. Regeringens handlingsplan mot våldsbejakande extremism är viktig och inte minst satsningar på skolan, kunskap om radikaliseringsprocesser och också avhopparverksamhet för till exempel högerextrema personer som vill lämna den miljön. Det finns betydande underlag från till exempel men också ett par utredningar som lämnades till regeringen som visar hur skolan har en jättestor utmaning. Ungdomar i övre tonåren, 16-åringar, är tyvärr mer öppna för och tycker att det är okej att i vissa fall begå våldshandlingar i politiskt syfte. Som skolpolitiker kan jag inte nog understryka vikten av skolans roll för ökad demokrati och tolerans. Det är det mest effektiva sättet att förebygga intolerans i och det mest effektiva sättet att undvika politiskt våld. 6 (C): Dagens debatt om politiskt våld är viktig. Vi måste alla, partier och enskilda riksdagsledamöter, ständigt fördöma och ta avstånd från alla former av våld som används för att förhindra medborgare att använda sina grundläggande fri- och rättigheter och våld som används för att politiker inte ska våga uttrycka sig och kanske inte våga besluta på det sätt de önskar. I ha alla rätten att ha sin åsikt och att uttrycka den. Enligt regeringsformen 2 kap. 1 § har vi yttrandefrihet, friheten att i tal, skrift, bild eller på annat sätt uttrycka våra tankar, åsikter och känslor. Vidare har vi informationsfrihet, mötesfrihet, demonstrationsfrihet och föreningsfrihet. Vi har alltså rätt att ta till oss information, bilda föreningar, mötas och demonstrera. Därtill har vi religionsfriheten som den sjätte opinionsfriheten. I dessa tider är det värt att upprepa citatet: Jag delar inte dina åsikter, men jag är beredd att dö för din rätt att uttrycka dem. Det brukar tillskrivas , men det är snarare en senare beskrivning av sätt att uttrycka sig. Hur som helst är det grundläggande liberalism. har varit tämligen förskonat från politiskt våld. I en undersökning var resultatet att politiker är de som är minst utsatta. Det är kanske inte i sig ett så överraskande resultat. Det är oftast ytterkantspartierna som skapar starka reaktioner. är ett samförståndsparti. Det gäller inte minst ute i kommunerna där vi har ett femtiotal kommunstyrelseordförande och är med och styr i ca 150 kommuner. Genom att vara närvarande i människors vardag och bedriva en närodlad politik skapar vi oftast inte så starka negativa känslor. Givetvis drabbas även . Det är bara två valrörelser sedan som vi var det allra mest utsatta partiet. En grupp som kallade sig för Osynliga partiet hade bestämt sig för att våra politiker skulle hotas. Fönster krossades, och partiexpeditioner klottrades ned. Anledningen var väl inte alldeles glasklar. Sannolikt berodde det på vårt förslag om lägre ingångslöner för ungdomar för att de skulle få in en fot på arbetsmarknaden. Det hade skapat en stor diskussion, och i diskussionen framställdes förslaget som att det skulle vara en försämring för arbetslösa ungdomar när det i själva verket var en möjlighet för unga. I förslaget fanns också en del om utbildning inom de ungas nyanställning. Vårt förslag är genomfört, och alla andra partier försöker att ta åt sig äran för det. Så kan det vara. Den typen av politiskt våld som vi utsattes för och som alla partier utsätts för då och då är fruktansvärt frustrerande. I en valrörelse är det oftast ett väldigt högt tempo, och valarbetare tycker att det är jobbigt. De får dessutom gå omkring och vara rädda och får merarbete med allt från att byta ut fönsterrutor till att byta nedklottrade valaffischer. Det är jobb som oftast medlemmar får göra som gör allting på sin fritid. Hur ska vi då komma till rätta med politiskt våld? Vi ska förhoppningsvis komma fram till några bra idéer i den här debatten. Det har kommit förslag om att ha skärpta straff för politiskt motiverat våld. Jag och säger inte nej till det. måste man fundera på om vi ska ha lagar som gäller för förtroendevalda politiker men inte för andra. Det kan vara minst lika allvarligt för samhället i stort att journalister hotas och inte vågar skriva det de har tänkt att skriva. Det allra första som vi måste göra är att i varje läge och på alla sätt ta avstånd från allt politiskt våld inklusive hat, hot och kränkningar – som tyvärr är vardag på nätet. Om ett partis företrädare stöttar webbplatser där hatet flödar, där personer kränks i mängder av inlägg och där hoten är vanligt förekommande legitimerar man den typen av politiskt våld. Ett parti kan inte med trovärdighet ge stöd till webbplatser där politiskt våld motiveras och beklaga sig högljutt över att bli utsatt för politiskt våld. Allt våld är fel. Allt politiskt våld är fel. Om man tycker det måste man också visa det i praktiken. Ett parti kan inte i den ena sekunden fördöma politiskt våld mot det egna partiet och i den andra sekunden legitimera våldet genom att stötta hemsidor som uppmuntrar politiskt våld mot andra partier och deras förtroendevalda. Man måste bestämma sig för om politiskt våld är fel eller inte. Om det är fel är det alltid fel, oavsett vem eller vilka det vänds mot. 7 (SD): Politiskt våld är, precis som föregående talare har konstaterat, en mycket allvarlig företeelse. Det drabbar företrädare för samtliga politiska partier. I absoluta tal sker de flesta attackerna mot de största partierna – Socialdemokraterna och – av den anledningen att de är störst. De har flest folkvalda och flest medlemmar. Men räknat som andel drabbar det politiska våldet i synnerhet – mitt eget parti. Inte minst drabbar det enskilda människor. Det politiska våldet kan få svåra konsekvenser för såväl förtroendevalda som sympatisörer. De kan till exempel få bilar saboterade, och de kan få sina hem vandaliserade. De kan utsättas för hot, ibland mycket grova hot, som förstör vardagen för dem själva men också för övriga familjemedlemmar. utsätts de också för direkt livsfara.