prot · H109133 · 2014-06-27 00:00:00 — Det är anmärkningsvärt att regeringen går emot sin egen expertmyndighet och en samlad front av remissinstanser som vill ha nettodebitering. Det blir helt klart en valfråga. Vi i vill införa nettodebitering. Man får rösta på ett annat parti om man vill ha det. 21 Finansminister (M): Man kan rösta på vilket parti man vill i . Det ändrar inte på . säger att den här typen av kvittningssystem inte är tillåten enligt mervärdesskattedirektivet. Kommissionen får inte fatta beslut när den gör prövningar som strider mot den legala grunden. Då hamnar den i . har helt fel. Han kunde ha fått det här svaret av mig . Han kunde ha fått det . Han kunde ha fått det . Vi har inget behov att tillskriva Šemeta för att få veta hur det förhåller sig legalt. Det vet vi. Däremot kan det finnas skäl att tillskriva honom för att få detta så klarlagt att kan acceptera hur den legala strukturen ser ut. Möjligtvis är det också så att därmed stoppar den typ av kvittningssystem som man har i en del andra länder, eftersom de så uppenbart strider mot . Jag ska gärna referera till debatten med så att det är tydligt att det är därifrån informationen kommer. Det är tydligt att tycker att det är väldigt stötande att andra länder har den här typen av system. Så länge inte kan redovisa en vettig legal analys är den här diskussionen helt irrelevant, fru talman. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2013/14:494 om villkor för svenskt lån till 22 Finansminister (M): har frågat utrikesministern vad han avser att göra för att utforma villkoren för ett eventuellt svenskt lån till så att det bidrar till att befolkningen i , särskilt utsatta grupper, får bättre ekonomiska och sociala villkor. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I en akut ekonomisk och finansiell kris är det ofta de fattigaste som drabbas hårt. En viktig uppgift för är därför att stärka de offentlig-finansiella ramverken och förbättra kvaliteten på de offentliga utgifterna för medborgarna. Det måste ske som kraftfulla reformer görs för att säkra sysselsättning och tillväxt och åtgärder vidtas för att stabilisera landet makroekonomiskt och politiskt. Utmaningen som står inför ska inte underskattas. godkände en enig IMF-styrelse ett lån till till stöd för ett omfattande reformprogram. Utan ett IMF-lån skulle ha stora svårigheter att stabilisera landet ekonomiskt. Programmet innehåller även åtgärder för att stödja särskilt utsatta grupper, i huvudsak genom att stärka landets sociala skyddsnät. Det är av stor vikt att , tillsammans med andra länder, stöder i detta läge. Ett eventuellt svenskt bilateralt lån, kopplat till stödpaketet från IMF, skulle syfta till att underlätta den ukrainska regeringens genomförande av nödvändiga reformer inklusive åtgärder för att skydda de mest utsatta grupperna. Ett eventuellt svenskt lån bör ges först mot slutet av IMF-programmet så att regeringen kan förvissa sig om att är på god väg att genomföra dessa reformer. 23 (MP): Tack, finansministern, för svaret på frågan som jag ställde till utrikesministern! Jag och många med mig är djupt oroade över utvecklingen i , ett av största och folkrikaste länder. Stabiliteten i är en avgörande säkerhetspolitisk fråga. Det var därför jag ställde min fråga till utrikesministern. har utsatts för en chockterapi av de internationella låneinstituten . Det var en omfattande privatisering som ledde till att ett fåtal oligarker berikade sig när landets tillgångar privatiserades. har ytterligare IMF-lån med krav på åtstramningar förvärrat situationen för befolkningen. Landet har fortfarande inte nått samma ekonomiska nivå som 1992. Det har inneburit en svag stat, enorma inkomstskillnader och en accelererad privatisering av den forna statliga ekonomin. Befolkningen har det svårt. Hälsoläget är uselt även med globala mått mätt och inte bara europeiska. Det handlar om fattigsjukdomar som difteri, kolera, tuberkulos och hiv som man lider av enligt olika FN-organ och . Det är en stor social och hälsomässig kris i och ett mycket svårt läge. Därtill kommer de politiska problemen med Putinstödda separatister i de östra delarna och en regering med flera högerextrema ministrar. Det är ett väldigt splittrat, instabilt och mycket farligt läge. Här behöver verkligen konstruktiv hjälp att komma framåt, att överbrygga klyftorna och spänningarna i landet, att mildra de sociala och hälsomässiga problemen och att kunna ha fungerande relationer med både grannarna österut och västerut. Anledningen till att jag ställde frågan om lån just nu är att utrikesministern och statsministern skrev på att alliansregeringen är beredd att undersöka förutsättningarna för ett bilateralt lån från till av samma typ som har beviljat , och . Villkoren för lånen har varit klassiska IMF-villkor inriktade på åtstramning av ekonomin, nedskärningar av offentliga utgifter och privatisering av statlig egendom. För att ta exemplet innebar det exempelvis sänkta löner i den offentliga sektorn, sänkta minimilöner, kraftiga besparingar i olika offentliga välfärdsprogram och krav på privatiseringar av statlig egendom. Det där är inget bra recept för välstånd för folk i allmänhet och för politisk stabilitet. Det var därför jag blev orolig. Men det var också goda nyheter i svaret – att IMF har krav för det nya lånet som innebär att de mest utsatta grupperna ska skyddas. Jag skulle vilja be finansministern att utveckla vad detta innebär mer i detalj och hur stor del av lånen och villkoren detta innebär. Hur mycket av stödpaketen kommer i stället att gå till att betala lån till öst och väst till stora banker i EU? Och hur mycket kommer egentligen att stödja den lokala ukrainska ekonomin – den som kan komma de ukrainska medborgarna till godo? Det skulle jag vilja be ministern utveckla. 24 (MP): Spåren förskräcker onekligen när man tittar på vad IMF har haft för sig , inte minst i post-sovjetiska länder som och , där efter upplösning 1991 forcerade privatiseringar drevs fram. Det var något som i praktiken mer kom att gynna gamla kommunistpampar än nya företagare. Den sovjetiska nomenklaturan och de gamla styrande skikten bytte snabbt skyltar på sina kontor och började kalla sig för businessmen. I stället för vitala demokratier fick vi oligarkier – fåtalsvälden – både i politiken och i ekonomin. Det ska i rättvisans namn sägas att IMF, inte minst dess forskningsavdelning, har intagit en mer självkritisk hållning till vad man har haft för sig i det förflutna. Nåväl, det är självfallet bra att stabilisera statsfinanser, och det är bra att så sker i . Men det kan ske på lite olika sätt. Man kan stabilisera statsfinanser både genom att minska utgifter och att öka intäkter. En alltför stor tonvikt på utgiftsminskningar riskerar obönhörligen att försvaga redan bräckliga sociala trygghetssystem och att bokstavligt talat skicka ned miljontals ukrainare under gränsen för ren misär. Det kommer naturligtvis att driva på den politiska instabiliteten i landet. Vi har en svår situation med de Putinstödda separatisterna i ett alltmer laglöst östra . Sedan har vi en regering i där högerextrema ministrar ingår. Visserligen väljer vår , vår utrikesminister, att fortlöpande bagatellisera dem. Men jag och många med mig runt om i tycker att det är ett krissymtom att högerextrema ministrar ingår i en regering som ska stabilisera landet. Jag vill till slut säga några ord om det svenska lån som eventuellt kommer efter IMF-programmet. Finansministern säger att ett eventuellt svenskt lån bör ges först mot slutet av IMF-programmet så att regeringen kan förvissa sig om att är på god väg att genomföra dessa reformer. Här skulle jag vilja be finansministern att något utveckla konditionaliteten för ett eventuellt svenskt lån. Skulle man kunna tänka sig att trycker på regeringen i för att man i villkoren för de svenska skattepengarna – som det ytterst handlar om här – ställer krav på att de superrika oligarker som dominerar hela den ukrainska ekonomin på ett helt annat sätt än är med och stabiliserar landets ekonomi? Det finns ett batteri av åtgärder med förmögenhetsskatter, arvsskatter, finanstransaktionsskatter och säkert mycket annat som oligarkerna skulle kunna delta i för att stärka landets totala ekonomi. Det handlar inte minst om att ta hem delar av de enorma belopp som oligarkerna har fört ut till utlandet. Ta hem en del av dem och investera i den ukrainska ekonomin! Det skulle vara viktigt. Jag skulle gärna höra finansministern något utveckla detta. 25 Finansminister (M): har genom agerande tagit initiativ till en diskussion i den nordisk-baltiska kretsen och i EU-kretsen till att eventuellt ge bilaterala stödlån till . Man ska komma ihåg att bakgrunden till detta är att vi har ett tjockt lager av sedimentära problem som täcker den ukrainska ekonomin. Det är den tidigare sovjetdelen av det gamla sovjetiska systemet som har utvecklats sämst efter det att systemet bröts upp. Man ligger i praktiken på ungefär samma bnp per capita som man gjorde när systemet föll samman. Gamla sovjetiska strukturer i ekonomin ligger kvar. Man har inte lyckats öppna sig mot omvärlden. Man har inte infört den form av marknadsekonomi som vi ser i de forna som , eller för den delen . Man har en föråldrad och gammalmodig industristruktur i det gamla Donetskområdet både inom kol- och stålindustri. Det är en produktion som i realiteten inte är bärkraftig på världsmarknaden av sig själv utan som har varit en integrerad del av det gamla sovjetsystemet. Landet är också ett av de mest korrumperade som vi har, kanske till och med i global mening, vilket i sig normalt sett bidrar till att fördjupa de ekonomiska problemen. Ovanpå denna långa period av besvärlig och låg ekonomisk tillväxt gick man för ett och ett halvt eller in i vad som får beskrivas som en konkurrenskraftschock. Mycket kraftiga löneökningar i den inhemska ekonomin ledde till betydande bytesbalansunderskott. Lönerna steg enskilda år . Det ledde till ett bytesbalansunderskott på när man helt enkelt inte var konkurrenskraftig längre i det man sålde. Inflationen gick upp; den var . har man landat i ett budgetunderskott på . Detta är en traditionell betalningsbalanskris av den typ som genomgick och som många länder därefter har prövat på. Den svåraste delen av en betalningsbalanskris är alltid att återställa konkurrenskraften. Det är därför man får diskussionerna om vart lönerna tar vägen. Den är annorlunda i eftersom de har en flytande valuta. Den har deprecierat med i storleksordningen . Den typ av diskussion som man fick till exempel i om lönesänkningar är inte på samma sätt aktuell. ska man komma ihåg att en 40-procentig depreciering av valutan leder till att importpriserna stiger kraftigt och att befolkningen i stället den vägen drabbas av en kraftig försämring av sin konsumtion. Det avgörande problemet i IMF-programmet nu är alltså inte i första hand budgetunderskotten eller konkurrenskraftsdelen. Konkurrenskraften är återställd av devalveringen, och budgetunderskotten börjar man komma i närheten av att åtminstone de revideras upp, så man ska vara försiktig med vad man säger här. Det avgörande problemet är att har varit väldigt beroende av rysk gas. Den ryska gasen har man köpt till extremt subventionerade priser. Sedan har den till stor del också återhandlats i ekonomin; det är det som har varit grunden för hela korruptionsekonomin och de oligarkmiljarder som har byggts upp där. Det är själva roten till korruptionen. Vad man menar när man talar om den sociala dimensionen i IMF-programmen är att gradvis höja gaspriserna och sedan kompensera de 25–fattigaste i befolkningen för de höjda gaspriserna. Det går inte att komma ifrån beroendet av eller för den delen korruptionen med mindre än att man har gaspriser som är marknadsmässiga. Det är grundproblemet här. För det måste man kompensera dem med sämst ekonomisk utveckling. 26 (MP): Jag vill tacka finansministern för intressant resonemang och information. Jag vill återkomma till det sade om oligarkerna och den extremt koncentrerade förmögenheten och makten hos ett fåtal mycket mäktiga personer i . Ser finansministern någon möjlighet att hjälpa regering och myndigheter i att ställa krav på att oligarkerna, som i och för sig kanske kontrollerar regering och myndigheter, verkligen bidrar och på att pengarna kommer hem från skatteparadis och annat? Kan man hjälpa till att se till att det blir en jämnare inkomstfördelning i , vilket är en förutsättning för stabilitet? Den typen av oroligheter som vi ser i har sin grogrund i misär och desperation. När man inte vet om man har mat eller om man har det varmt i sitt hus och så vidare – även om det till viss del kompenseras – finns det grogrund för extrema rörelser. I exempelvis och det extrema åtstramningsprogram som har genomförts där, med arbetslöshet, fattigdom och raserandet av socialt skyddsnät inklusive sjukvården, är det inte förvånande att det har blivit en radikalisering och polarisering i politiken. Till och med Gyllene gryning – ett rent nazistiskt parti – har vuxit sig starkt, alldeles för starkt. Nöden är på en sådan nivå att vi kanske måste tänka lite utanför boxen. Vi har siffror på att den största delen av pengarna från stödlånen går delvis till gas, betalning av rysk gas, men en stor del går även till EU:s banker som har lånat ut pengar till . Finns det möjligheter för att på något sätt prioritera ned återbetalningen av de lånen eller se till att oligarkerna faktiskt betalar på dessa lån så att det inte blir folket i som får stå för notan? Kan man se till att lånen verkligen blir stöd för att bygga upp den ukrainska ekonomin på ett nytt sätt efter den sovjetiska, storskaliga, icke hållbara och till stor del passerade ekonomin? Vad finns det för tankar om det? Vad kan bidra med? Det vore välkommet om vi kunde bidra för att hjälpa till att stabilisera situationen, av humanitära skäl. Det är naturligtvis förfärligt att ett av folkrikaste länder har en sådan stor fattig befolkning. Det skulle jag vilja höra lite mer om från finansministern. 27 (MP): Den store amerikanske ekonomen varnade en gång för att allt fler länder går mot offentlig fattigdom omgiven av ett hav av privat rikedom. är väl den beskrivningen så tillämplig som på . Det är ett oerhört rikt land. Det är i hög grad på grund av de så kallade oligarkerna som landet är fattigt. De har tagit hand om en enormt stor del av landets rikedomar. Jag håller i stora drag med om den historiska bakgrunden till situationen i . Men jag hörde väldigt lite om framtiden. Den fråga som jag ställde handlade om det svenska lånet och om det på något sätt går att villkora det så att även rikaste medborgare, oligarkerna, är med och på allvar bidrar till en annan ekonomi. Det är naturligtvis viktigt att , och för den delen även många västeuropeiska länder, kommer loss från beroendet av Putins gas och olja. har extremt goda förutsättningar. De har förutsättningar för solenergi, och de har väldigt goda förutsättningar för vindenergi med några av bästa vindlägen. Här kan man alltså satsa tungt på förnybar energi och komma loss från Putinberoendet, beroendet av rysk gas. Men då behövs det pengar. Det behövs investeringar. Då behöver oligarkerna ta hem en och annan miljard från skatteparadisen. Då är det väl rimligt att , i samband med att vi diskuterar ett svenskt lån till , för den typen av diskussioner. Jag skulle gärna vilja att finansministern utvecklar detta något. 28 Finansminister (M): Låt mig försöka redovisa de överväganden som har funnits i och de andra nordiska länderna om ett eventuellt bilateralt stöd till lite tydligare. IMF-programmet är omfattande. Den första delen av det, som behövde utbetalas relativt akut därför att landet helt enkelt hade helt slut på pengar, ska i huvudsak täcka gasskulder, alltså betydande skulder till . I de förhandlingarna reste också krav som har avvisat och som även världssamfundet har avvisat med hänvisning till de avtal som slöts och de tillgångar som fanns när delades. motargument var att man i sådana fall skulle göra en balansräkning för hela det förloppet. har ställt helt orimliga krav. De har också avvisats. Och man får intrycket att själva inte har tagit de kraven riktigt på allvar. Vad som är riktiga krav är de lån som finns för att betala gas, visserligen till för höga priser enligt . Den faktorn har lett till en komplikation i att göra bilaterala lån från de nordiska länderna. Vi har nog gemensamt ansett att våra skattebetalares pengar inte bör användas till att i huvudsak betala ryska gasbolag. Det finns också ett annat bekymmer. Det rör den historia har. är det land som kanske har misskött sina IMF-program mest, åtminstone i det tidigare . Det har helt enkelt inte fungerat därför att pengarna inte har kommit dit de ska i kombination med den korruption de har haft och att de helt enkelt inte har uppfyllt villkoren. Det finns alltså en väldig oro över att landet inte förmår leverera. Att ställa ut lån på skattebetalarnas pengar ska vi naturligtvis vara extremt försiktiga med, av det enkla skälet att det är skattebetalarnas pengar men också av det skälet att om vi förlorar den typen av pengar kommer det att bli mycket svårare att göra liknande bilaterala program. Därför har vi tyckt att det är väldigt centralt att den typen av lån ska ges när man är relativt säker på att få tillbaka pengarna och på att programmen de facto ska fungera, vilket de andra nordiska länderna starkt har understrukit. , , och , eller i varje fall , och , har därför valt att i stället för understryka att man höjer sitt bistånd – bistånd är pengar som man ger bort och som man inte får tillbaka. Det finns en del tecken på att den nuvarande ukrainska regeringen ändå arbetar med att fullfölja programmen i kanske något större utsträckning än man har gjort. Både och har varit inne på den besvärliga situation som råder där. Den skapar också väldig osäkerhet om IMF-programmen och fullföljandet av dem. Det har alltså lett till att de nordiska länderna i samband med IMF-vårmötet enades om biståndsspåret som huvudväg. Kanske återkommer vi till en förnyad diskussion om genomförandet i har fungerat och att det då skulle kunna vara möjligt med ett svenskt bilateralt lån. Det ligger mycket i det som och säger om vilken typ av ingångsvärden kan ha i en sådan diskussion. De påminner mycket om de ingångsvärden vi hade i diskussionen med . Där var vi starkt pådrivande för att en betydande del av skattehöjningen skulle läggas på fastigheter och andra tillgångar som dels är rörliga och dels drabbar dem som har det relativt bättre ställt i samhället. Man skulle absolut kunna tänka sig en diskussion om en skattefinansiering av sociala stöd som kan leda till att man snabbare kan avveckla gasberoendet. Jag ska återkomma till i min slutreplik. Det är nämligen många frågor som behöver hanteras här. 29 (MP): Det som finansministern säger här om att skatter ska tas ut på rätt sätt låter väldigt bra. Som sagt, att man innan lån ges ska kunna ställa krav på till exempel att oligarkerna ska beskattas och att de tar hem sina pengar från skatteparadis och så vidare låter ju som en väldigt konstruktiv väg framåt. Då undrar jag: Pågår det några sådana diskussioner inom EU som finansministern eller kanske utrikesministern är inblandade i? Det skulle naturligtvis bli en väldig kraft om hela EU ställde sig bakom detta och krävde att de rikaste medborgarna i ska bidra och att man ska ta itu med korruption och annat, som vi har tagit upp här . På de villkoren skulle lån sedan kunna medges. Det tycker jag vore väldigt spännande. Jag vill skicka med detta och hoppas att det ska bli sådana diskussioner. Det här är en oerhört viktig säkerhetspolitisk fråga där vi har ett stort intresse av att det löser sig i . Jag vill tacka finansministern för den här debatten. 30 Finansminister (M): Låt mig också börja med att tacka och för den här interpellationsdebatten. Vi skulle förmodligen ha behövt ha ytterligare ett par tre rundor för att reda ut alla delar. Jag vill börja med att slå fast huvudlinjerna. Till att börja med är uppfattning att har agerat på ett helt oacceptabelt sätt mot , dels i termer av den militära aggressionen, dels i termer av gråzonen av krig på , dels den alldeles uppenbara militära inblandning som man har gjort på ett sätt som strider mot all internationell rätt i östra . Det andra som måste slås fast är att och EU naturligtvis stöder demokratiskt valda president och att man måste få till stånd ett val som gör att man på goda grunder har en demokratiskt vald regering i att samarbeta med. Det är huvudlinjerna. Vi är för folks rätt att bestämma över sitt land, och vi tar starkt avstånd från den ryska nationalistiska aggressionen. Vi ska normalt sett bidra till länder i kris. Det har en lång tradition av att göra. Det har vi också gjort i alltifrån till, tillbaka i tiden, . Vi gör detta av tre skäl. Det gäller först solidaritetsskäl. Vi ska alltid bidra på samma sätt här som på andra områden. Det andra är att det alltid kan minska spänningarna, och det tredje är att det möjligtvis kan bidra till att faktiskt blir en del av ett fungerande . När det gäller inriktningen ska man ha klart för sig att det är bara och som över huvud taget har varit villiga att föra en diskussion om att stödja bilateralt. har till exempel väldigt tydligt deklarerat att man inte har för avsikt att göra det. Den diskussionen förs mellan finansdepartementen inom ramen för IMF-samarbetet, och vi har sagt att vi i samband med höstmötet ska återkomma till en förnyad diskussion om hur situationen då är, och då kommer inriktningen att vara den som jag tidigare nämnt. Låt mig återigen tacka för denna viktiga interpellationsdebatt. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2013/14:499 om miljöbelastningen på och tullstationen i 31 Finansminister (M): har frågat mig vilka kontakter som har tagits med och berörda kommuners miljöförvaltningar då miljökonsekvenserna av förslaget har utretts och hur dessa har svarat samt vilka uppgifter jag kan lämna om trafikmiljön och olycksriskerna då konsekvenserna av förslaget har utretts. Enligt vad jag har erfarit från har deras analys av godstrafiken visat att i går främst trafik inom EU för vilken import- och exportklarering inte behövs. har den nya färjelinjen –Nådendal–startats. Nådendal är första införselort i EU, vilket innebär att merparten av tullhanteringen sker där. Om det skulle behövas någon form av tullklarering för den här trafiken kan hantera detta genom elektroniska lösningar, vilket redan praktiseras för motsvarande trafik mellan och . Det tullförfarande som ännu inte kan hanteras elektroniskt är uppstartandet av TIR-carneter. Myndighetens analys visar att det handlar om ca 20 ärenden som kan komma att behöva hanteras vid . Utgångspunkten för regeringens styrning är att myndigheterna ska ha stor handlingsfrihet att utföra sina uppgifter. De myndigheter vilkas verksamhet täcker hela landet bestämmer som huvudregel själva vilka verksamheter som lokaliseras till olika orter. Det är ansvar att, utifrån verksamhetens mål, fortlöpande pröva hur tillgängliga resurser används. 32 (S): Jag vill tacka finansministern för svaret. Jag kommer att gå från globalt till mer lokalt. Om halten koldioxid ska stabiliseras vid 450 ppm, vilket alltså förväntas leda till en uppvärmning med mer än över förindustriell nivå, måste de globala utsläppen börja minska inom några decennier, för att före nästa sekelskifte ha nått nivån kol – alltså en fjärdedel av dagens utsläpp. Därefter krävs det en halvering för att halten inte ska börja stiga igen, bland annat beroende på gasens långa livslängd i atmosfären och på att landekosystem och hav med tiden tar upp allt mindre av den utsläppta koldioxiden. Med ett tak på kol och en befolkning på tio miljarder får utsläppen av koldioxid från fossila bränslen maximalt uppgå till kol per person och år – förutsatt att avskogningen har upphört. Dagens globala genomsnittsnivå är drygt ett ton kol per person.