prot · H20921 · 2014-11-13 00:00:00 — Målsättningen med rekonstruktionen är att bolaget ska hitta finansiering för att kunna återuppta produktionen. Regeringen utgår från att bolaget gör sitt yttersta och hoppas att de ska lyckas med detta arbete. Regeringen har tidigare anslagit nästan för att förstärka vägen från Kaunisvaara till . Förstärkningen gör bland annat så att bolaget kan transportera sin malm från gruvan till kunderna. har nästan av medlen använts för att förstärka vägen. Landshövdingen i har också tillsatt en grupp som går under namnet Pajalagruppen och som samlar viktiga aktörer i regionen. Pajalagruppen har en viktig uppgift och kommer bland annat att verka för att samhällets resurser används på bästa möjliga sätt med anledning av rekonstruktion, oavsett om det gäller arbetsmarknadsinsatser, nya förutsättningar för företagen eller kommunala utmaningar. Jag har löpande kontakt med landshövdingen för att ta del av gruppens arbete och slutsatser. Jag förstår verkligen den oro som många i regionen känner för den stoppade produktionen i . Jag vill försäkra och andra om att jag följer utvecklingen noga. 121 (V): Jag tackar närings- och innovationsministern för svaret. Det som gör mig bekymrad är att det inte finns något nytt i svaret. När jag frågar efter konkreta åtgärder hänvisar ministern till ett beslut som den gamla regeringen tog vad gäller vägen. Men man var ju tvungen att göra något, för vägen kördes sönder av tung trafik. Man hade alltså inte kunnat förbigå det. Vidare säger ministern att landshövdingen har tillsatt en grupp. Det finns ytterligare något som gör mig bekymrad. I svaret står det ”oavsett om det gäller arbetsmarknadsåtgärder, nya förutsättningar för företagen eller kommunala utmaningar” men inget om gruvans överlevnad. Ministern hänvisar till rekonstruktionen. Ja, den pågår. Men jag tror att även rekonstruktören är mer intresserad av att hitta en lösning där de 500–600 personerna får sin utkomst av det malmkoncentrat som finns i backen och som går att sälja ute i världen än av arbetsmarknadsinsatser eller annat som blir ett problem om det de facto inte blir någon nystart. I näringsutskottet talade ministern om att statliga bolag har problem framför sig. Jag förstår det, och jag inser att detta inte skulle vara någon guldgruva för . Men jag är övertygad om att med de samordningsvinster de har skulle de kunna drifta gruvan med mindre underskott än Northland. I ett inlägg till mina kolleger pekar ministern på hur statliga bolags styrelser ska sköta sig och att det finns en aktiebolagslag. Ja, det finns det. Men vem skulle ta strid om en styrelse tar beslutet att göra ett avtal med ett privat företag trots att man vet att det inte är någon guldgruva och att man inte kommer att göra några pengar på det? Det kanske är en bättre åtgärd än arbetsmarknadsåtgärder som bagarstugor i eller något annat. Vi vet att inte kommer att göra pengar på det, men vi skulle kunna ha ett ägardirektiv och ett avtal om att drifta gruvan – jag vet inte hur länge – och sedan får vi se vad som händer. Om viljan skulle finnas att ge vårt statliga bolag ägardirektiv är jag övertygad om att dessa människor skulle få sin utkomst av malmkoncentrat i stället för från a-kassan eller några arbetsmarknadsåtgärder. För kommunen och östra vore det den bästa lösningen. Jag är övertygad om att viljan finns. Vi var inne på att vi har en progressiv regering, och jag hoppas verkligen att vi har det. Jag förstår att det skulle vara unikt att gå in och peta i hur ett bolag ska bete sig i detta läge, men inget går att jämföra med att vi har fått investerare att investera 8 miljarder i ett projekt i östra . Ju går, desto svårare är det att starta upp gruvan igen. När den viktiga spetskompetensen försvinner blir det jättesvårt att starta igen. Jag tror att det finns andra lösningar. Det räcker inte att bara följa utvecklingen. Det krävs åtgärder. Jag hoppas att vi är överens om att det vore bättre att pengarna kom från världsmarknaden än från arbetsmarknadsåtgärder. 122 Närings- och innovationsminister (S): Jag har varit i på inbjudan av den lokala fackklubben och talat med företagsledningen, kommunledningen och flera berörda parter om hur det ser ut där . Jag vill verkligen stryka under det sade om att det är en stor sak, inte bara för utan för hela regionen. Det är skakande att se anläggningen stå tyst och öde när vi vet att det har investerats i en stor produktionsanläggning som inte skapar värden utan står still. Detta berör hundratals människor direkt i produktionen men också i transportleden efteråt och människor runt omkring. Det påverkar bostadspriserna och inflyttning och utflyttning i kommunen. Det är alltså en stor sak om gruvan återuppstår eller om den fortsätter att stå still, och jag tar absolut inte lätt på denna fråga. Staten har gjort annat än väginvesteringen och Pajalagruppen. Under rekonstruktionen står vi för i lönegarantier. Men är ett privat företag som går igenom sin andra rekonstruktion . måste bolaget säkra de investeringar som kräva för an fortsatt verksamhet. Det är en stor utmaning för bolaget. Man kan vända på det och säga: Men kan inte lösa allting? Det var precis som vi talade om på näringsutskottet tidigare . var inte alla som lyssnar på den här debatten där, men har också stora utmaningar, såsom pressat världsmarknadspris. Världsmarknadspriserna på järnmalm har minskat bara , vilket pressar ordentligt. nådde priset på järnmalm den lägsta nivån . står inför stora och viktiga investeringar, både i ny gruvdrift och i samhällsomvandling i och på andra ställen, för att klara samhällsomflyttningen. Det är stora investeringar som ska sköta eftersom de sköter gruvdriften. Finns det möjligheter till samverkan och synergier i detta läge? Det är en sådan sak som jag har undersökt och talat med om. Jag har frågat om det finns någonting man kan göra för att skapa ett större värde tillsammans med gruvnäringen i . säger ungefär att deras ambition är att öka sin produktion med de tre nya gruvorna. säljer bolaget all malm de producerar. Men med de nya dagbrottsgruvorna kan de komma att ha ytterligare malm till försäljning 2016. Det är den kalkylen jobbar med. Den malmen skulle kunna säljas. Jag har förstått att Northland skulle vara intresserat av att höja produktionsvolymen och på så sätt kanske ha nytta av extramalmen för att kunna producera tillräckligt och minska kostnaderna i den totala verksamheten. Därför är det naturligt att Northland är intresserat av att köpa malmen och få synergieffekter som vore positiva för hela gruvnäringen i . Vi tittar på och diskuterar sådana möjligheter framöver. har sagt till mig att det är en möjlighet de kan vara intresserade av. Det kan även finnas andra synergier som kan göras. Men det vore fel att påstå någonting annat än att det privata bolaget har en viktig uppgift att fixa den finansiering av investeringar som krävs för att starta upp gruvan igen. Det är där vi står , och jag hoppas verkligen att bolaget lyckas med det. Om vi kan hitta synergieffekter på det sättet tror jag att är intresserat av att ta chansen. 123 (V): Man önskar att det fanns ett handelsavtal där Northland kunde stämma marknaden för att den sänkte priset, men det finns det inte. Du antyder, , att jag skulle ha sagt att ska lösa allt, men jag håller med dig; de har utmaningar. De har hållit på så länge att det nu finns en stad som är i vägen. Men det är inte det jag säger. Jag säger att ägaren kan säga att ska träffa ett avtal så att Northland håller sig ovanför vattenytan medan de fixar det här. skulle kunna drifta gruvan och sälja malmen, och så skulle människorna ha sina jobb kvar. Jag säger inte att ska gå in med investeringspengar eller någonting, bara träffa ett avtal om att drifta och sälja malmen vidare så att Northland håller sig ovanför vattenytan. Det är vad jag är inne på, och det skulle gå att lösa med ägardirektiv till om att drifta. Såvitt jag förstår har det fattats ett beslut här i kammaren om en utredning om järnvägen mellan och . Alla partier var överens om att den skulle utredas så fort som möjligt. Det hörs ingenting om det. Om det skulle vara någonting i görningen och man ser att det kommer att finnas en järnväg för gruvdriften och att man ska börja projektera för en järnväg är det klart att det skulle göra det lättare att få investerare till gruvan och driften igen. Det jag saknar är givetvis att man söker lösningar. Jag håller med om att det är Northlands sak att försöka lösa investeringen. De saknar pengar och har haft olyckliga förutsättningar när det gäller höga räntor och liknande. De bitarna kan jag. Det är ingen idé att jag går in på teknik här eller några detaljer om varför det har blivit så. Jag tror dock att om det här företaget går i konkurs och det dröjer länge innan det finns någon ny ägare blir det jättesvårt att starta igen. Jag vet att de som drabbas redan har sökt jobb. Några kanske går tillbaka till sina gamla arbetsgivare i eller . Konsekvensen om gruvan står länge blir att den blir jättesvår att starta igen. Hur länge står där och väntar med sin utrustning? Det gör de inte . Northland fixar detta skulle det finnas ett avtal om att ska drifta så att de människor jag pratade om kan få sin utkomst från ett malmkoncentrat som går att sälja i världen. Visst förstår vi att att inte kommer med precis samma summa i utdelning till staten som det var tänkt när de driftar ett tag, men jag är övertygad om att det ändå skulle vara bättre för staten än att 500–600 personer går hemma. Som du var inne på , , finns det också bieffekter som är ännu större. Det är detta jag saknar i denna progressiva regeringen och i ministerns tankar om det hela. 124 Närings- och innovationsminister (S): Jag delar bild att tiden rinner iväg – det finns inte hur mycket tid som helst. Det gäller inte minst de privata investerare som ska bestämma sig för om de ska gå vidare eller inte. Tidsspannet är inte så stort. Jag bedömer att beslut måste fattas om man ska välja att återstarta och om man har möjlighet att hitta en ekonomisk konstruktion som håller. Jag tror inte att det skulle underlätta för att få privata investerare att gå in om det finns en diskussion om huruvida ska göra det eller inte. Jag tror att har väldigt stora utmaningar framför sig. Jag tror att det finns möjlighet för att hitta synergieffekter, som vi var inne på, men att tro att ska gå in och ta över ett privat gruvföretag som är mitt uppe i en rekonstruktion är inte vägen framåt. Det som kommer att avgöra är om man tror på idén att man genom att öppna hela gruvan kan få ned kostnaderna och därmed få lönsamhet med dagens låga malmpriser. Investerarna verkar fortfarande tro på idén. Rekonstruktören har inte sagt att det inte kommer att gå. Rekonstruktören har att ta ställning till alla intressenters åsikter om detta och bevaka dem. Det finns intressenter som är beredda att investera och satsa. Det handlar om att se om de får tillräckligt mycket kapital för att sätta igång verksamheten igen. Jag hoppas det. Precis som säger har många redan drabbats av att gruvan står still. En del kan, om det tar , få helt andra jobb. De går kanske tillbaka till sina gamla jobb eller söker sig till och de nyöppnade gruvorna på Malmfältet, som kommer att suga till sig en del arbetskraft. Med tanke på att är lite av ett tillväxtunder om man tittar på som helhet och att arbetslösheten har sjunkit ganska kraftigt tror jag att det för många av de personer som har erfarenhet av gruvdrift och som har varit på Northland kommer att finnas möjlighet att komma in i annan gruvverksamhet i , om utvecklingen av gruvnäringen inte avstannar helt där. För staden och orten – jag säger alltid staden, men det är kanske fel begrepp i sammanhanget – och för samhället blir det väldigt påfrestande. De stora förväntningar och den stora tillväxtidé som har funnits när det gäller bostadspriser, inflyttning och allting riskerar att brytas om gruvan inte kommer igång väldigt snart. Jag hoppas att vi delar samma engagemang och att vi gör vad vi kan för att se till att detta blir bra, för ingen tjänar på att gruvan blir stående. Den kan skapa stora värden för på exportmarknaderna men också för de människor som får sin utkomst från ett jobb i . Jag hoppas verkligen att det kommer att gå bra. Vi har diskuterat vad vi kan göra för att ge besked om de investeringar vi står fast vid och vad skulle kunna göra i form av samarbeten och synergier för att underlätta för gruvnäringen i som helhet. Jag tror och hoppas att det kanske kan gå, men ytterst är det världsmarknadspriserna på malm som kommer att avgöra hur investerarna ser på gruvnäringen i den här delen av framöver. 125 (V): Jag hör vad ministern säger, och jag delar hans uppfattning vad gäller konsekvenserna av om gruvan står stilla. Men jag är ute efter att gruvan inte ska stå stilla. Ministern säger att står inför stora utmaningar. Jag vet det. Men gruvan skulle inte kosta någonting eftersom de kan sälja malmen. Jag vet att gruvan inte kan bli en pengamaskin, men kan drifta gruvan, kanske med lite underskott, och få synergieffekter. Staten säger att man vet att gruvan inte är en guldgruva och att den kommer att kosta, men gruvan skulle rädda östra och kommun från så stora problem som stängningen skulle innebära. Vi pratar om att några kan få tillbaka sina jobb. Det kanske de får, men om gruvan stängs helt eller står stilla kan det bli ett dråpslag för orten och östra . Det kommer inte att vara möjligt att öppna den igen. ställs inför utmaningar, men det är inget hinder för att de ska ta över. Människorna som kan jobbet finns där och kan fortsätta. Vi vet att detta inte ger några pengar till staten, tvärtom kommer det att kosta. Men stängningen kommer att kosta staten ändå. Vi kan inte låta dessa människor i östra stå utan hjälp när gruvan väl har stängts. Ministern nämnde själv allt som kommunen har gjort i fråga om investeringar och så vidare. Det blir stora utmaningar där också. Tack för debatten! 126 Närings- och innovationsminister (S): Jag vill avslutningsvis säga att jag verkligen hoppas att och jag får rätt i våra förhoppningar om att gruvan ska starta igen. Det är viktigt inte bara för bygden och för regionen utan också för . Den stora frågan är dock världsmarknadspriserna och gruvnäringens lönsamhet. Det är vad som till slut kommer att avgöra om investerarna ställer upp för bolaget, om de hittar en väg framåt eller inte. Staten kan göra vissa saker. Vi har ställt upp . Vi har visat att vi är seriösa på investeringssidan och vägsidan. Vi har infört Pajalagruppen. Vi har ställt upp med lönegarantier för de anställda. Vi har fört diskussioner med . har sagt till mig att de ser möjligheter , vissa synergier, som kan hjälpa verksamheten genom den överproduktion av järnmalm som kan komma att få 2016 när de nya gruvorna öppnas. Det kan faktiskt innebära en synergi som kan göra kalkylen något bättre för Northland. Det är en spännande utväg. Det är fråga om ett privat företag som står under rekonstruktion, och det måste finnas privata investerare för att gruvan ska öppna igen. Jag hoppas att den kommer att öppna, men jag kan inte se att staten kan förväntas ta över alla privata företag eller privata företag som går med underskott. Det är egentligen vad säger mellan raderna, det vill säga att även om gruvan drivs med underskott ska staten gå in och ta över verksamheten. Så kan vi inte driva de statliga bolagen framöver. Vi måste vara varsamma om de statliga bolagen så att de får den styrka, kompetens och kraft som behövs för att göra framtidsinvesteringar så att gruvnäringen i fortsätter att stå stark. är fortfarande ett otroligt viktigt bolag för gruvnäringen i . Därför måste stå starkt även efter . Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2014/15:89 om arbetslöshetsstatistik 127 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig hur den faktiska arbetslösheten ser ut bland ungdomar 18–, enligt ministern och regeringen, vad avser de som varken arbetar eller studerar. Vidare har också frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att informationen kring andelen ungdomsarbetslösa blir bättre på och statlig nivå. Det är som, baserat på internationella överenskommelser, definierar vem som är sysselsatt eller arbetslös. Regeringen har inget direkt inflytande när det gäller denna fråga. Den officiella arbetslösheten mäts av genom arbetskraftsundersökningarna som uppdateras och redovisas månatligen. I den senaste arbetskraftsundersökningen, avseende , framgår det att den officiella arbetslösheten bland ungdomar som avser åldersgruppen 15–uppgick till av arbetskraften. Vid sidan av detta mått publicerar även statistik på unga som varken arbetar eller studerar. Detta mått är en annan indikator på ungdomars arbetsmarknadssituation, men det ska inte förväxlas med det officiella arbetslöshetsmåttet. Enligt senast tillgänglig statistik från arbetskraftsundersökningarna uppgick andelen unga som varken arbetar eller studerar till av befolkningen i åldersgruppen 15–. Den höga ungdomsarbetslösheten är en av regeringens högst prioriterade arbetsmarknadspolitiska utmaningar. Regeringen påbörjar nu ett ambitiöst reformprogram i syfte att pressa tillbaka arbetslösheten bland ungdomar. Kampen mot ungdomsarbetslösheten förutsätter bred mobilisering och samverkan mellan bland annat arbetsmarknadens parter, privata näringslivet och inte minst landets kommuner. Kommunernas kunskap, engagemang och bidrag är en förutsättning i arbetet för att minska ungdomsarbetslösheten, bland annat genom den 90-dagarsgaranti som regeringen aviserat i budgetpropositionen . Regeringen avser mot denna bakgrund att inleda samtal med samtliga av landets kommuner för att ta ett gemensamt grepp mot arbetslösheten bland ungdomar. Samtal kommer också att inledas med berörda parter på arbetsmarknaden samt med andra betydelsefulla aktörer såsom organisationer och relevanta myndigheter. 128 (FP): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret på min interpellation! Debatten om arbetslösheten, inte minst om unga utanför arbetsmarknaden, är intensiv. Vi hörde också under statsministerns frågestund att frågan togs upp. Den engagerar många. Anledningen till att jag ställt min fråga är att få ett förtydligande från arbetsmarknadsministern eftersom olika siffror har figurerat i den allmänpolitiska debatten. Å ena sidan är det SCB:s statistik, å andra sidan är det Arbetsförmedlingens statistik. Vi som arbetar med frågorna vet att i gruppen arbetslösa ungdomar ingår många heltidsstuderande. sade statsrådet i sitt svar att vi inte ska förväxla dessa, men det är klart att det är en skillnad om vi tror att ungdomsarbetslösheten är eller . Dessutom ingår 15‑, 16‑, 17- och 18-åringar i urvalsgruppen. Vi vet att man i går på gymnasiet fram till att man är 18–. vill adressera frågan inte för att tona ned problemet med ungdomsarbetslöshet utan vi håller med om att det är ett stort problem. Vi instämmer i statsrådets svar att problemet är bekymmersamt och att fler kommuner måste ta tag i problemet. Den tidigare regeringen tillsatte en utredare, , som också lämnade ett material till regeringen om unga utanför arbetsmarknaden. Hon konstaterade i sin utredning till regeringen att det är oklart hur det förhåller sig, att det är oklart om de insatser som sätts in från kommuner och myndigheter når de som faktiskt är i störst behov av hjälp för att komma ifrån situationen att de inte studerar eller arbetar. Syftet med interpellationen, herr talman, är att bringa klarhet i hur det ser ut, hur vi ska bli bättre på både och statlig nivå. I den delen känner jag inte riktigt att jag har fått svar från statsrådet. Men jag vill också ha ett förtydligande inte för att tona ned problemet utan för att vi ska angripa rätt problem, nämligen de som inte går i gymnasiet, inte studerar i vuxenutbildningen eller står utanför arbetsmarknaden. Jag anser att det är viktigast att fokusera på dem. 129 Arbetsmarknadsminister (S): Jag välkomnar att tar upp frågan. Inget statistiskt mått ger hela bilden eller hela sanningen. Därför behöver vi flera olika mått för att få flera dimensioner på hur arbetslösheten bland unga ser ut. Den officiella statistiken ser ut på ett sätt. Den är viktig för att kunna göra internationella jämförelser eftersom den definieras likadant i alla EU-länder. Även för att kunna göra jämförelser är det bra att inte ändra i sättet att mäta. Alla mått har sina brister. Den officiella statistiken som används tar till exempel med heltidsstuderande. De kan räknas som arbetslösa om de söker arbete och inte arbetar. ska vi veta att ungdomar som arbetar men är arbetslösa alla andra timmar räknas som sysselsatta i statistiken. Det är vanligt att ungdomar inte arbetar så mycket som de önskar. Många har tillfälliga påhugg och upplever sig själva som i alla fall deltidsarbetslösa. Men det syns inte i den officiella statistiken. Därför är det viktigt att ha flera mått. Enligt den officiella statistiken har drygt 60 000 ungdomar varit arbetslösa . Det är också ett mått på en grupp som uppenbarligen har svårigheter, som inte befinner sig i en snabb övergång mellan utbildning och arbete utan har varit arbetslösa . Om man till det lägger Arbetsförmedlingens statistik som visar att ungefär 27 000 ungdomar har varit inskrivna som arbetslösa börjar vi så smått se storleken på den grupp ungdomar som har riktigt stora problem på arbetsmarknaden. Den grupp som tar upp, så kallade neets, som varken studerar eller arbetar rymmer också olika grupper. Där finns ungdomar som står otroligt långt från arbetsmarknaden, som inte ens är inskrivna på Arbetsförmedlingen, inte studerar och kanske inte gör någonting eller lever i gränszonen för att riskera att hamna i kriminalitet eller få allvarliga sociala problem. Men där finns också ungdomar som jobbar som au pair i ett annat land eller studerar i eller och som rimligen har goda chanser på arbetsmarknaden. De flesta mått innehåller alltså flera dimensioner, och det är viktigt att vara medveten om vad man talar om när det gäller de olika måtten. Jag välkomnar en sådan debatt. Jag ska också svara på hur vi ska mäta på nivå i nästa replik. 130 (FP): Jag vill tacka arbetsmarknadsministern. När det gäller den officiella ungdomsarbetslöshetsstatistiken, de som inte går i gymnasiet eller på vuxenutbildning, är det extra viktigt att vi, inte minst när vi förmedlar till våra statliga myndigheter vad de ska lägga krutet och resurserna på, angriper den hårda kärna av ungdomar som har varit långtidsarbetslösa, har väldigt bristfälliga förkunskaper eller saknar slutbetyg. De ska naturligtvis prioriteras. Sedan har vi just gruppen som varken arbetar eller studerar. Alliansregeringen tillsatte en utredning som skulle försöka ta reda på hur det förhåller sig med den gruppen. Utredaren kom fram till att det inte finns någon bra samordning. kan de arbetslösa få insatser på nivå, och när de sedan går till statliga Arbetsförmedlingen eller erbjuds de exakt samma insats, som kanske inte leder till vidare studier eller till ett riktigt arbete. Vi kanske ska ha en indikator på hur man nästan ska tvinga fram kunskapsuppsamlingen på nivå eftersom man oftast, på en utbildningsenhet eller en arbetsmarknadsenhet, försöker har något slags koll på de här ungdomarna som en del av det kommunala uppföljningsansvaret. är angeläget om att vi ska bättre koll på det här. är angeläget om att vi ska försöka föra debatten om de ungdomar som vi vill hjälpa att komma vidare. Anledningen är att det påverkar de politiska prioriteringarna och de ekonomiska prioriteringarna. Det ska avsättas tillräckliga resurser i det första steget, och i nästa steg ska det naturligtvis nå rätt målgrupp. 131 Arbetsmarknadsminister (S): Jag instämmer i mycket av det som har sagt och vill återkomma till den kommunala nivån. Jag bedömer att kommunerna har en oerhört viktig roll att spela när det gäller möjligheten att lösa problemet med ungdomsarbetslösheten. Därför har jag bjudit in samtliga kommunledningar i till träffar med mig.