prot · H10953 · 2014-01-14 00:00:00 — Vi i har lagt fram ett förslag om mer för alla barn – inte bara för dem som går i fjärde till nionde klass. Det innebär att vi faktiskt satsar mer, och vi gör det utifrån ett barnperspektiv men också utifrån en syn på socialt arbete och på människor som lever med försörjningsstöd. Hur jobbar man då? Jo, man jobbar med att människor faktiskt ska klara sin ekonomi framöver den dagen de inte lever på försörjningsstöd. Man jobbar med att de ska bli av med sitt riskbeteende och missbruk och klara sin ekonomi. Jag tror att det är oerhört viktigt att komma ifrån denna både moraliserande och kontrollerande syn på socialt arbete som regeringen ger uttryck för. De här människorna kommer sedan i sina familjer att leva på en inkomst som kanske är lite låg men som inte är försörjningsstöd. Då tror statsrådet och att det betyder att barnen inte får vara med i föreningsverksamhet, och då försvinner alla pengar till barnen över huvud taget. Om det problemet finns gäller det att jobba med det hela vägen. Det är det socialarbetarna är till för. Om man inte tror att människor som till exempel har missbruksproblem ser till att barnen får pengar att göra något för, hur ska man då kunna tro att de ser till att barnen får kläder och mat? Det kan man fråga sig. Ska vi börja med kuponger där igen? Nej, det här handlar om att ha ett barnperspektiv och en syn på socialt arbete där man bygger upp och satsar på människors förmåga att göra det bästa möjliga av de pengar de får. Har de problem ska de kunna bygga upp ett sätt att klara detta själva. Det är ett tydligt barnperspektiv. 86 (S): Statsrådet tar i ända från tårna och säger att hon är förvånad. Jag kan dela hennes förvåning, fast kanske åt andra hållet. Jag tycker att det är lite stort – eller möjligtvis litet – av ett parti som säger sig stå för barnperspektivet och vill göra till svensk lag och som sitter i regeringen men inte lyckas manövrera dessa förslag genom regeringskorridorerna. Man står här och säger att det saknas barnperspektiv när vi snarare vill se alla barn utan att riskera att stigmatisera dem vars föräldrar tillfälligtvis eller har försörjningsstöd. Många av dem har försörjningsstöd till följd av att våra socialförsäkringssystem i övrigt – arbetslöshetsförsäkring, sjukförsäkring och så vidare – inte fungerar så bra som de skulle kunna, vilket är en effekt av den politik som regeringen för. Det går nog an att stå i talarstolen och tala om vikten av att alla barn får möjlighet att utveckla sina drömmar, talanger och förmågor, men man måste också göra detta möjligt utan att det får oönskade effekter i form av att dessa barn utpekas ytterligare. Jag noterar speciellt att statsrådet avstod från att svara på frågan hur man ser på dessa föräldrar som föräldrar. Varför skulle föräldrar som har försörjningsstöd vara sämre på att tillvarata sina barns intressen än andra föräldrar? Vad är det som händer på vägen från det att man har ett arbete till det att man blir arbetslös, får arbetslöshetsersättning, ramlar ur den försäkringen när dagarna är slut och sedan går på försörjningsstöd? Vad är det som gör att de föräldrarna helt plötsligt kan tillvarata sina barns intressen? 87 Statsrådet (KD): Det är viktigt, för det har inte riktigt framgått i debatten , att framhålla att inte minst Rädda Barnens mätningar nu visar att barn i ekonomisk utsatthet minskar i de flesta av landets kommuner. Denna statistik är . Efter det har regeringen fattat ytterligare beslut om höjda bostadsbidrag, satsningar på jobbstimulans och höjning av föräldrapenningen för dem med grundnivå. Detta bör leda till att antalet fattiga barn eller barn i ekonomisk utsatthet – jag tycker att det är bättre att säga så – minskar. Jag har träffat ganska många sådana barn, som har berättat för mig att de tycker att barnfattigdom, som myntades som politiskt begrepp av oppositionen, är ett förfärligt uttryck som sätter dem i skuld. Det är inte mitt fel att mamma eller pappa har dåligt med pengar, säger de. Återigen: Barnperspektivet är det viktiga här. Jag tycker att ni som säger nej till den här reformen ska ställa er frågan hur det kommer sig att alla de organisationer som företräder barnen – , , och – tillstyrker den här reformen, för de har betraktat frågan ur barnens perspektiv. De har liksom jag sett i statistiken att så många av de här barnen inte kommer med i fotbollsklubben eller i simskolan. Skillnaden för de här föräldrarna, som säkert älskar sina barn och vill dem väl, är att de har en trängre ekonomisk situation. säger vi att vi vill att de här barnen ska få förverkliga sina drömmar och sina intressen. Då blir det en specialdestinerad summa. Jag tycker att ni överdriver dramatiskt hur utpekande det skulle vara. Det är just den här enkelheten. När man betalar en föreningsavgift får man ett kvitto. Så brukar jag göra på gymnastikklubben. Jag får ett kvitto där. Det är inte särskilt konstigt att man kan ta med sig det till socialförvaltningen. För övrigt har vi inte fastställt exakt hur det här ska gå till. Det kanske ska finnas en frihet. Fråga era partikamrater i vad de såg för positivt med det här systemet och hur det har fallit ut! Både och Socialdemokraterna i har tillstyrkt det här. Det har varit konsensus om det. Och i SKL, där kommunpolitikerna finns, som företrädare för Socialdemokraterna, har man också tillstyrkt det här. De som finns ute i kommunerna, som möter verkligheten och som förhoppningsvis möter barnen – jag hoppas att vi är många som gör det som politiker – ser behovet, och de ser att det här skulle kunna fylla en funktion. 88 (S): Först måste vi vara överens om en sak. Jag tror att vi allihop i den här kammaren just nu vill att alla barn ska ha det så bra som möjligt, och specifikt barn med föräldrar som lever på försörjningsstöd. Det är ingen som har sagt att de barnen ska ha det sämre. Jag har i alla fall inte hört någon säga det här i talarstolen. Det vi säger är att vi har olika lösningar när det gäller att skapa förutsättningar för detta. Jag sade i mitt förra anförande att vi satsar över 300 miljoner mer på idrottsrörelsen. Jag tror att idrottsrörelsen rent generellt också bryr sig om barn. Jag hoppas inte att och övriga i lyssnade på debatten när statsrådet sade: Nej, det är bara de som har sagt ja till det här förslaget som bryr sig om barn. Det var ett ganska skarpt uttalande. Jag tror att statsrådet får dra tillbaka det uttalandet . Det gäller inte bara föreningsavgiften. Det handlar också om mycket annat. kostar det ca att spela ishockey för ett barn. Fotboll kostar , med alla olika kostnader det för med sig. Det är självklart att det inte bara är föreningsavgiften som måste betalas för att man ska kunna vara med i en fritidsaktivitet. löser föreningarna det på olika sätt. Man byter utrustning och liknande saker med varandra för att barn ska kunna vara med och även kunna vara med i de dyra sporterna. Men, som sagt: Gör inte det här förslaget, när ni nu jobbar fram det, till ett förslag som gör att vi pekar ut de barn som har det allra sämst i , utan skapa förutsättningar för att de ska få ha drömmar om idrott och utvecklas tillsammans med kamrater som inte lever med försörjningsstöd! Men då behöver de kamraterna inte veta att de barnen lever med försörjningsstöd och föräldrar som är fattiga. Det samhället vill jag nämligen inte ha. Jag hoppas att förslaget, när det läggs fram, är utifrån förutsättningen att vi värnar om barnen. 89 Statsrådet (KD): Att säga att man vill barn väl är lätt. Det gör många. Det gör nästan alla. Det svåra kan vara att komma på hur, så att det verkligen gör skillnad för barnen. Jag är övertygad om att en fritidspeng ger möjlighet för betydligt fler barn att förverkliga sina drömmar och att utveckla sina intressen och talanger än en ytterligare höjning av det generella stödet. Det är vår bedömning. Och jag är fullständigt övertygad om att så kommer att bli fallet. Tack för debatten, och tack för det stora engagemanget i denna fråga! Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2013/14:189 om regeringens misslyckade exportstrategi 90 Statsrådet (M): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att nå målet om fördubblad export. Jag välkomnar interpellantens engagemang för exportutvecklingen eftersom det är en central komponent för svensk tillväxt, sysselsättning och välfärd. Interpellanten nämner min vision om att den svenska exporten ska fördubblas och menar att den exportutveckling som vi sett skulle bero på att regeringens exportstrategi misslyckats. Detta stämmer naturligtvis inte. Visionen för den svenska exporten har sin grund i det ökade behovet av krafttag för att underlätta för svenska företag att göra internationella affärer i kölvattnet av finanskrisen. Jag vill dock korrigera interpellanten och påpeka att visionen, när den lanserades, tog sitt avstamp siffror. –2012 växte varuexporten med . Självklart hade jag hoppats att ökningen skulle ha varit större. Det finns flera förklaringar till att så inte varit fallet, inte minst den svaga tillväxten på våra viktigaste exportmarknader i . Regeringen arbetar aktivt på flera plan för frihandel och för att stärka den svenska ekonomins konkurrenskraft. Grundbulten i exportvisionen är inte det övergripande målet, utan det konkreta innehållet. Här har vi identifierat 40 åtgärder som genomförs löpande för att bistå i visionens förverkligande. Det handlar bland annat om att driva på för handelsliberaliseringar inom EU, globalt och mot stora och viktiga marknader. Glädjande nog kunde vi förhandlingar nå ett avtal inom , . Det handlar också om att EU:s tjänstedirektiv genomförs så brett och omfattande som möjligt så att handelspotentialen på området frigörs från nationella regleringar och särkrav. Exportfrämjandet måste fokusera på de marknader där statliga insatser kan göra störst nytta, det vill säga marknader som har stor köpkraft, stark tillväxt, visar på exportpotential från svensk horisont och där företagen har ett särskilt behov av offentligt stöd. Vi har därför i en sammanvägd bedömning identifierat 20 länder där vi gör extra främjandeinsatser framöver. Dessutom har bidragit till att få EU att inleda frihandelsförhandlingar med viktiga länder som , och . Det är viktigt att små och medelstora företag på hemmaplan känner till och utnyttjar det exportstöd som finns. Därför har regeringen sett till att Business kan anställa fler regionala exportrådgivare, inte minst i Norrlandslänen, samt att gör sina exportkrediter mer kända bland mindre företag. Regeringen arbetar kontinuerligt för att effektivisera statens insatser för att främja svensk internationalisering. Det var mot denna bakgrund som vi valde att vässa organisationen för export- och investeringsfrämjandet genom en sammanslagning av . För att fördubbla exporten måste vi också förnya exporten. Därför lyfter regeringen fram nya och delvis underutnyttjade exportsektorer, till exempel genom särskilda satsningar på kreativa näringar såsom musik, mode, design, litteratur, marknadskommunikation och dataspel. Regeringen kommer att fortsätta arbetet med att stärka och effektivisera det svenska näringslivets möjligheter till ökad internationalisering. Grunden utgörs av starka och stabila statsfinanser samt ett förbättrat jobb- och näringslivsklimat i . 91 (S): Jag vill först be att få tacka för svaret. Svensk handelspolitik diskuteras sällan i kammaren. Det är viktigt att bryta argumenten kring den fråga som för är avgörande när det gäller om vi ska kunna ha en tillväxt som skapar välstånd. sägs det i debatten att arbeten skapas i nya och växande företag. Ja, det är visserligen sant, men vi borde lägga till i de diskussionerna att arbeten också skapas genom progressiva handelsinsatser. Med tanke på det handelsberoende vi har är detta en fråga som diskuteras alldeles för sällan. Möjligen kan det bero på att frågan inte är särskilt partiskiljande just i vårt land. Vi tycker att frihandel är viktigt. Sedan har vi lite olika ingångar i det. Jag vill först invända mot att man säger att våra exportmarknader har haft en svag tillväxt. Det är inte riktigt sant. I de för stora exportländerna, bland andra och , är det inte tillväxten som har varit det stora problemet. Det har funnits stora problem i , men inte där har sina starkaste exportmarknader. har granskat regeringens främjandeverksamhet för export, och det riktas en omfattande kritik mot styrningen av främjandeverksamheten. Det finns ett antal aktörer som arbetar med exportfrämjande, och det saknas samordning mellan dessa aktörer. Det kan med fog påstås att den ena handen inte vet vad den andra gör. Statsrådet har på UD:s hemsida publicerat sin exportvision som en plan om 40 åtgärder för att fördubbla exporten. Problemet med exportvisionen är att regeringen inte har fattat beslut om den. Därigenom känner sig knappast andra än statsrådet själv och hennes medarbetare bundna av den. Vid närmare genomgång av åtgärderna för att genomföra exporten finns flera lovvärda insatser. Problemet med flera av dem är att det är omöjligt att säga på vilket sätt de påverkar exporten . Flera åtgärder som är markerade som klara är mycket svåra att mäta, det vill säga vad eller ens om de ger ökad export. Utan att gå in i någon form av ideologisk polemik i denna fråga kan vi notera i punkten 7, om att uppmuntra handelsliberaliseringar, att förslag på ett antal förändringsåtgärder har lämnats till WTO. Det kan anses behjärtansvärt om man är moderat och om man tror att liberaliserade marknader alltid innebär ökad handel. Om man har en annan uppfattning kanske det inte framstår som lika självklart. Sedan finns åtgärder som definitivt inte har ett dugg med ökad export att göra. Jag tänker på punkten 32 om svenska matupplevelser på utlandsmyndigheter. Åtgärden är att ambassadkockarna har erbjudits utbildning i svensk matkultur och svenska matvaror. Jag som har ett matintresse tycker att detta är bra. Men hur detta kan öka matexporten med så mycket som en enda liten är nog skrivet i stjärnorna. Det som behövs är en stabil och väl förankrad exportstrategi, det vill säga en strategi för olika aktörer inom exporten som finns representerade på det ena eller andra sättet. Den måste kännas igen av de stora och små svenska företagen som en grund som kan mätas, till exempel hur många företag som har fått exportrådgivning i strategier vid ekonomisk kris i en bransch eller region. Är statsrådet beredd att ta fram en riktig exportstrategi som är förankrad i näringslivet och de egna myndigheterna som dessutom finns i form av åtminstone ett regeringsbeslut? 92 (M): Vi kan konstatera att det har varit en ruggig nedgång i ekonomin i världen. När nu har en export som uppgår till av bnp – vilket vi är glada för – är det bara att konstatera att åtgärderna som vidtas för exporten är i väsentlig grad viktiga för vår välfärd och för att kunna betala vår allmänna sociala verksamhet. Jag håller inte riktigt med föregående talare om exporten till . av svensk export går till . Där har det frånsett något land sett illa ut . Jag vill också passa på att gratulera handelsministern till bra resultat –2012 med en ökning på . Det är utomordentligt bra när jag vet vilken kraftig lågkonjunktur vi hade och som fortsatte in i 2013. Målet om att fördubbla exporten är helt riktigt. Vi måste få att förstå att exporten är livsviktig för vår verksamhet. Det finns nya marknader att ta, men vi ska ha klart för oss att det råder en oerhört hård konkurrens på världsmarknaden. Konkurrensen är stenhård. Det sker en snabb transfer av teknik till länder i framför allt , till exempel och , men även till , , och även till . som land måste satsa ännu mer på utbildning, att få fram ingenjörer och innovationer för att klara konkurrensen framåt i tiden. Det är också viktigt att vi med hjälp av våra ingenjörer tar fram produkter. är ett innovativt land. Vi ligger på topp i världen i att ta fram innovativa produkter, och vi måste förstärka den tekniska försäljningen. Min erfarenhet på världsmarknaden är att tekniskt bra produkter säljer bra med goda marginaler. Om de kan förnyas löpande blir det bra affärer. Handelsministerns 40 viktiga punkter är utomordentligt bra. Det betyder mycket om vi kan få in dem i det svenska tänkandet och den svenska organisationen. Vi kommer att se en skarp uppgång kanske inte men definitivt . Det har varit full fart med som handelsminister. Jag är glad att mina kolleger tycker att har en mycket bra handelsminister. Hon har framför allt drivit fram Europapatentet, som vi så väl behöver. Det är viktigt att skydda våra immateriella tillgångar. Här stjäls teknik – det ska ni ha klart för er – runt om i världen. Det är framför allt fråga om , men även andra länder kopierar i stället för att själva utveckla produkterna. Det är också ett bra initiativ att vi arbetar vidare med handelslinjen. Vi behöver frihandel i . är det land i världen som förlorar mest om det inte finns frihandel. Det är enda möjligheten för att fortsätta ha en bra välfärd och växa. Jag ser med stort intresse på förhandlingarna mellan och , som jag hoppas kommer att bli klara snart. Det finns mycket att vinna på förhandlingarna, till exempel att få bort inte bara tullar utan även andra speciella avtal. 93 Statsrådet (M): Låt mig börja med de exempel tog upp inom EU. Majoriteten av den svenska exporten går till EU. Visst är det viktigaste landet – tillhör ju inte EU. och är våra viktigaste exportländer. Det kunde ha sett bättre ut i under den gångna krisen. Det är flera andra länder som har drabbats oerhört hårt av EU:s skuldkris. Ett exempel är att har halverat exporten till . Det finns fler liknande exempel. Naturligtvis är vi starkt påverkade av vår omvärld, inte minst eftersom majoriteten av exporten går dit. Vi har vidtagit många av de åtgärder som har föreslagit, men det finns också saker i rapporten som är missvisande. Bland annat har undersökt främst företag som verkar i . Det är mycket av ett Stockholmsperspektiv. Ute i landet finns helt andra problem. Varför ger jag detta som exempel? Jo, det är viktigt att understryka att det ligger ett gediget arbete bakom de 40 åtgärderna. Vi har talat med olika exportorganisationer och myndigheter. Jag har själv rest runt i och besökt över hundra företag. Vi har lyssnat till vad som behövs mest. Det finns mycket kunskap bakom vilka åtgärder som ska prioriteras mest. Jag är naturligtvis också glad att höra att och jag har något gemensamt, nämligen att vi båda tycker om . Men jag håller inte med om att det inte skulle vara främjande att också syssla med livsmedelsexport ut till världen. Ett bra sätt att visa det är naturligtvis att vi är duktiga på livsmedel. Där skiljer vi oss åt definitivt. Vidare kan jag berätta att vi har bestämt att vi ska fokusera på de 20 viktigaste marknaderna när det gäller offentligt främjande. Det är något som vi har tagit fram alldeles , också efter en gedigen analys. Det är en ekonomisk analys där vi har tittat på ekonomisk storlek på landet , ekonomiska tillväxtutsikter , grad av ekonomisk frihet och naturligtvis särskild exportpotential för svenska företag. I dessa länder vill vi ha ett vässat främjande där vi vill satsa ytterligare resurser för att svenska företag ska kunna hävda sig bättre där när det gäller export. Allt detta är tänkt i förhållande till likvärdiga länder. Återigen är det och där vi har en liknande exportpotential. Vi försöker arbeta med att förfina och vässa våra främjanden. Vi hade ett möte på UD tillsammans med alla våra geografiska främjare. Alla utlandsmyndigheter har fått föra in vad deras främjandeplan är framåt, 2014–2016. Där har vi bett om specifika målformuleringar och mer generella mål för främjandet. Det här är en väldigt svår fråga, precis som var inne på. Det är svårt att mäta främjande, framför allt det som är långsiktigt främjande. Vi jobbar på det, och jag tycker att vi har nått stora framsteg i att bli bättre och tydligare. Men naturligtvis finns det väldigt mycket jobb kvar att göra. 94 (S): För att börja med matexporten ska jag säga att jag också tycker att det är en väldigt viktig fråga. Vi har många matprodukter i som skulle kunna bli stora på en internationell marknad. Det var kanske slarvigt uttryckt av mig, men min poäng var att bara att man utbildar kockar i ambassader tror jag inte gör att vi säljer många fler västerbottenostar eller någon annan bra svensk produkt. Det var min poäng, och det är det som är anfört här. Man säger att exporten till har gått ned väldigt. Men hallå: Hur många procent av vår export går till ? Det är inte särskilt mycket. Exporten har gått ned de tre första kvartalen . kan möjligen stå för en liten, liten del, möjligen ett par tiondelar av dessa procent. Det är inte ett hållbart argument. Sedan kan jag säga att visst, kan det vara problem med , för däremot har mer export till krisande länder. Det är mycket möjligt, men vi har inte sett det riktigt . Vad jag menar är att man måste kunna mäta det som har gjorts under rubriken . Man måste kunna se vad det har tillfört den svenska exporten och det svenska främjandet. Att till exempel ha företrädare för mindre företag på delegationsresor är behjärtansvärt, jättebra. Men frågan är: Ger det ökad export? Det är bara ett exempel. Jag skulle kunna ta fler. Det finns bra saker också, till exempel exportstödjande tjänster för små och medelstora företag. Det är någonting som vi har diskuterat här i kammaren. Det är bra att det kommer med. Jag vill vidare säga att det är bra att man fokuserar på de 20 viktigaste marknaderna. Men med förlov sagt är det ändå så att man lite grann ser på hur marknaden ser ut och kanske inte hur den ser ut . Det man diskuterar väldigt mycket är , men det är inte så mycket fokus på vare sig eller . är förmodligen den kontinent som kommer att komma mycket . Där finns det väldigt lite tänkt. Möjligen finns det lite grann tänkt om , men vi vet att flera länder, som , kommer att komma längre fram. Det finns länder som det har varit om inte förbjudet så åtminstone skamligt att handla med, till exempel . Det är ett land som vi borde fördjupa oss i för att lära oss hur det fungerar. Jag tror att den här regeringen har ett litet komplex när det gäller . Man tycker att är viktigt, men det finns fler länder i som man borde studera och titta på. Där finns en stor potential, inte minst i . Därmed inte sagt att man bara ska se på dessa. Det finns en lång rad länder som är viktiga, inte bara . Slutligen vill jag säga att det är bra att man skriver handelsavtal. Men efter att ha varit på WTO-förhandlingarna måste jag säga att jag tror att det är tveksamt om vi över huvud taget skulle kunna få ett handelsavtal med till exempel . Det tycker jag är värt att notera i det här sammanhanget. 95 (M): Vi har utomordentligt skickliga stora industrier i , en tradition på teknologi, uppbyggnad och internationalisering. Det är klart att dessa klarar sig själva utan direkt stöd från staten. Men det kan naturligtvis samordnas i vissa sammanhang när det gäller resor och annat. De har lyckats väldigt väl. Det gäller , vilket handelsministern har påpekat, att sikta på att de medelstora och de små företagen ska kunna öka sin export. Det finns olika barriärer, och man är lite rädd. Man måste ändå börja i , det är så. Man måste börja, kanske inte i , men i , och . Det går att sälja bra i också. Jag vill säga emot vad gäller exporten till . Det är av svensk export totalt som går dit. Den har gått ned i de flesta länder dramatiskt, också de stora företagens export, beroende på att volymen totalt har minskat. , Lastvagnar och , alla är inne i en lågkonjunktur. Det kommer att ändra sig såklart. Lastvagnar har dessutom nya miljöregler att följa och kommer att sätta in nya motorer, och det kommer naturligtvis att vända. Vad jag tycker är bra, handelsministern, är att vi tillsätter flera regionala exportrådgivare. Det tror jag är mycket väsentligt. Det är inte minst ett psykologiskt tryck och svårt att så att säga ta sig över kanten.