prot · H10992 · 2014-03-28 00:00:00 — Skälet till mina frågor är att , som vi hörde , i sin rapport i budgetpropositionen efterlyser tydlighet om hur man ska klara överskottsmålet. Det var själva utgångspunkten, och det har vi delvis diskuterat redan. I vad mån, frågar sig i rapporten, beror optimismen – som också ger uttryck för i sitt svar till mig – på regeringens antaganden om effekterna av dess egen arbetsmarknadspolitik. Det är alltså positiva effekter regeringen gör antaganden om. Man kallar det arbetsmarknadspolitik. Jag skulle nog vilja säga att det egentligen handlar mer om sysselsättningspolitik eller sysselsättningsstimulerande politik när vi tittar på skattepolitiken och andra åtgärder. Arbetsmarknadspolitiken är enligt min uppfattning nedlagd. Den aktiva arbetsmarknadspolitiken är i princip nedlagd i . Däremot har vi fas 3 och lite andra verksamheter som pågår. I sitt svar till mig åberopar , och . har jag redan avhandlat, så det behöver jag inte upprepa. När det gäller blir jag lite förvånad, för jag har läst rapporter, där man skriver ungefär så här: Enligt finns det tecken på en försämrad matchning på den svenska arbetsmarknaden, vilket driver upp jämviktsarbetslösheten. Var stödet från finns för att sysselsättningspolitiken skulle vara så lyckad vet jag alltså inte, men det kanske kan berätta . har varit kritisk just på den punkt som gäller matchning. Att regeringens sysselsättningspolitik misslyckas beror på att man tänker fel. Det har vi också delvis varit inne på. Huvudspåret i tänkandet är att skattesänkningar kombinerade med sämre socialförsäkringar, så dåliga att de skapar utanförskap, ska leda till att incitamenten att arbeta ökar. Det tänkandet ligger också till grund för något som kallas Fasitmodellen, en kalkylmodell där man försöker beräkna effekterna av den här politiken. Till grund för Fasitmodellen ligger alltså tänkandet att, om vi sammanfattar det, en skattesänkning eller försämring av socialförsäkringarna leder till att individen arbetar mer eftersom priset på fritid ökar. Det blir dyrare att ha fritid eftersom man får ut mer av att jobba. Modellen utgår från – och det här är ett problem med tänkandet som jag tycker är ganska stort – att ofrivillig fritid som förorsakas av arbetslöshet eller sjukdom är lika positiv som annan fritid. Därför kan man använda den här prismodellen – höjer man priset på fritid kommer folk att bjuda ut sitt arbete mer, och då blir det mer sysselsättning. Där har vi i ett nötskal hur tänkandet som genomsyrar ser ut. Det finns ett problem med det här, ett jättestort problem. Det är att man återigen i hög grad bortser från efterfrågesidan. Att pensionärer, sjuka och arbetslösa får högre incitament att jobba är inte samma sak som att de får jobb. 45 (FP): Socialdemokraterna älskar att säga att någonting har gått sönder i . När man frågar vad det är som har gått sönder blir det ganska oklart. Till kan man väl säga att det som har gått sönder i är Socialdemokraternas rationella ekonomiska politik. Hela det upplägg som talar om är en fråga om efterfrågestyrning. har vi ju hört tidigare här att det är en väldig fixering vid budgetmålen. Det är inte jobben och efterfrågans effekt på jobben som har stått i fokus för Socialdemokraterna , utan det är budgeten. Vi har hävdat att man ska ha en aktiv konjunkturpolitik, en kombination av automatiska stabilisatorer och aktiva åtgärder som stimulerar via finanspolitiken. Det har ni lämnat. Det är det som har gått sönder i er ekonomiska politik. Ni tror inte längre på Keynes. Ni tror inte längre på efterfrågereglering via finanspolitiken och . Det har gått sönder. Man fattar inte riktigt hur ni egentligen tänker driva den ekonomiska politiken. Jag tror inte att ni, om olyckan skulle vara framme och ni fick makten, skulle driva den enbart utifrån föreställningen att man ska nå en viss budgetbalans inom . Jag ska ställa frågan på ett annat sätt. Det går mycket lätt att göra beställningar via de ekonometriska metoder som finns . Moderna metoder gör det helt möjligt att dra upp en väg tillbaka till balans – om det nu är det ni vill ha – eller ett överskott, som vi syftar till ska finnas vid slutet av nästa mandatperiod. Men hur ser er väg ut? Hur ser er kombination av skattehöjningar och minskade utgifter ut? Hur kommer ni att se till att de produktiva resurserna kommer till bättre användning? Bortsett från tycker jag att det har varit en arrogant ton hos Socialdemokraterna. Jag kan säga att min reflexion efter att ha hört debatten är att det är någonting som har gått sönder i – tack och lov. Maktpartiets dominans har gått sönder i . Självgodheten är inte riktigt densamma som tidigare – den har gått sönder. Pampväldet har gått sönder. Det är det Socialdemokraterna sörjer. Vi ser bilderna på , ordförande i , och , ordförande i . De står bredvid varandra, de sitter bredvid varandra, de går bredvid varandra och de skrattar tillsammans. Pampväldet har gått sönder. Det är det som och nu kan konstatera. En del i detta var att man skulle kväsa medierna och näpsa journalister. Maktens arrogans – jag är väldigt glad att den har gått sönder. Jag är väldigt angelägen om att vi inte får tillbaka maktens arrogans . Jag ska avslutningsvis poängtera, herr talman, att var med och slog sönder den här maktarrogansen, det här pampväldet, den här självgodheten. Tack för det biståndet, ! Låt oss fortsätta med den politiken. 46 Finansminister (M): Tillväxten har varit högre i än i övriga . Den har varit högre än i och i de flesta jämförbara länder. Sysselsättningen har ökat snabbare, och skuldsättningen i har minskat när den har ökat i övriga EU. Detta är en ekonomi som har fungerat väl, där vi har behållit sammanhållningen och där tillväxt, sysselsättning och offentliga finanser är starkare än i de flesta andra länder. Låt mig redovisa den stabiliseringspolitiska utgångspunkt vi har. När tillväxten är så låg att resursutnyttjandet sjunker och arbetslösheten ligger högre än den nivå som är förenlig med prisstabilitet ska vi stimulera ekonomin. Då ska vi ha ett sparande som är lägre än och underskott för att stimulera. När vi har balans i ekonomin ska överskottet vara . När vi ligger över balans i ekonomin och vi har högkonjunktur ska vi ha över 1 procents sparande. Det är precis så regeringen gjorde 2007 och 2008, då ekonomin var stark. hade vi ett sparande på , och vi hade ett kraftigt överskott också 2008. När vi har varit nära balans har vi legat , och när vi har haft lågt resursutnyttjande har vi naturligtvis haft underskott. Vi gick alltså från ett överskott i 60-miljardersklassen när Socialdemokraterna styrde till ett 2007, för vi balanserade mot vinden. Detta är principerna. Vi hävdar att vi nu ska ha ett underskott därför att vi har lågt resursutnyttjande, och så ska vi föra tillbaka ekonomin till balans och överskott. 2018 kommer vi att ha över 1 procents sparande. Det är logiken i detta. Därmed ligger också principerna för den ekonomiska politiken fast på ett väldigt klart sätt. Krona för krona ska reformer finansieras – med minskade utgifter eller höjda skatter – så att vi säkrar att den ekonomiska tillväxt som kommer slår igenom i att vi får större överskott. Detta är viktigt, för är en utsatt region. Det är nästan bara som har låg skuldsättning . De stora länderna kommer inte att kunna föra någon keynesiansk politik utan tvingas förmodligen att börja strama åt redan i början av nästa lågkonjunktur. har en stor banksektor. Det är alltså särskilt viktigt att vi har starka offentliga finanser. Vi är en råvaruberoende högteknologisk industrination med stora konjunkturvariationer. Det är alltså särskilt viktigt att vi har en möjlighet att föra stabiliseringspolitik. Detta är regeringens utgångspunkter. Jag har därmed svarat på två frågor, och jag vill rikta en fråga till honom och Socialdemokraterna: Hur tänker ni egentligen när det gäller överskottsmålet – är planen att överge det? har sagt att hon avser att se över det om hon blir finansminister. Vi har sagt att vi inte bör göra någon ny sådan översyn på åtminstone . Den bör göras , och det gjordes en . Är det så att budgethålet på 25 miljarder – alltså jobbskatteavdraget, brytpunkten, sjukförsäkringen, a-kassan, pensionärsskattesänkningen, Norrbotniabanan och allt annat ni har utlovat – ska finansieras genom att ni överger överskottsmålet? Vi vet att tycker så. Vi vet att ni vill regera ihop med . har sagt att hon vill se över överskottsmålet. Är det detta som är planen? Tänker Socialdemokraterna ändra det budgetpolitiska ramverket och överge överskottsmålet? Kan vi få ett besked på den punkten? 47 BO (S): Jag ska börja med frågan. Det är inte ofta det svaras på frågor, men jag ska göra det. Vi har inga planer på att överge överskottsmålet. Det ligger fast tills det inte ligger fast längre. Även måste vara medveten om att regelverket inrättades därför att vi såg en demografisk utveckling som var besvärande. Det inrättades för att vi inte skulle hamna i den besvärliga sits där vi hamnade med regeringen och där egentligen var på väg ut i kaos. Det är detta som är bakgrunden till överskottsmålet. Men det har inte funnits i evig tid. Även måste väl kunna vara så hederlig att han erkänner att det pågår en diskussion om överskottsmålet. Den förs av , och den förs också av i dess senaste rapport, där man skriver att man kanske borde titta på överskottsmålet igen beroende på demografi och annat. Den diskussionen förs ju. Vi kan inte stå här och vara intellektuellt ohederliga. Det är klart att den förs. Budgetmålet gäller tills vi är överens om att förändra det. gäller enprocentsmålet över en konjunkturcykel, och diskuterar vi hur regeringen har tänkt leva upp till det. Men inte heller kan låtsas som om det inte förs en diskussion om detta. Vi är överens om principerna: Vi ska ha balans i ekonomin över en konjunkturcykel, och man ska stimulera i lågkonjunktur och ta in pengar i högkonjunktur. Det är inget konstigt. Problemet är att regeringen har bedrivit en oerhört kostsam politik, som syftade till att just ge jobb och inkomster. Det är en oerhört dyrbar stimulanspolitik, där man har lånat till stora skattesänkningar i stället för till investeringar och satsningar som kan ge ökad kraft längre fram. Det är framför allt detta vi kritiserar. Man har öst ut pengar i skattesänkningar, och jag upprepar att säger att för att vi ska klara välfärden – inte att förbättra den utan att behålla den som den ser ut nu – och överskottsmålet krävs det skattehöjningar framöver på i storleksordningen 100 miljarder. Då har inte de skattehöjningar som eventuellt skulle komma i kommunerna inräknats och inte heller de inkomstökningar som skulle krävas för att vi ska klara en bättre välfärd, en bättre sjukvård och en bättre skola. Det är klart att vi har problem som socialdemokrater. Om vi har en borgerlig regering som undergräver förutsättningarna för välfärden och ekonomin är det klart att vi har problem om vi nu tar över, vilket jag hoppas. Vi kan ju inte tänka oss och önska att läget var som det var då, utan vi har att hantera hela den problematik som den borgerliga regeringen har ställt till med genom de stora skattesänkningarna. Det har varit oerhört dyrbara åtgärder med syftet att skapa jobb, men där varje jobb har varit kolossalt dyrt jämfört med vad vi hade kunnat få om vi hade använt pengarna på annat sätt. , jag tror att vi är rätt så överens om principerna när det gäller budgetramverket. Vi är också överens om att det som gäller nu är enprocentsmålet. Jag hoppas också att vi är överens om att även har sett att det förs en debatt om detta bland ekonomerna, och det är inget konstigt. Det vi inte är överens om är hur man hanterar ekonomin och hur man driver sysselsättningspolitik. Där är vi inte alls överens. 48 (FP): säger att Socialdemokraterna inte har någon tanke på att överge överskottsmålet. Då uppstår frågan: Vad är innebörden av uttalanden om att man ska se över målet? Det jag fruktar är att valfrossa drabbar Socialdemokraterna, och att man sedan, under trycket av sina många löften i olika riktningar, tvingas överge överskottsmålet och skjuta balanseringen av de offentliga finanserna längre bort från dagens datum och långt bortom nästa mandatperiod. Min fråga till är: Vad innebär det att se över överskottsmålet? Man kan inte hänvisa till att det pågår en diskussion mellan nationalekonomerna. Frågan är vad det i politiken innebär att se över målet. Att se över brukar innebära att man ska ändra på något. Tänker ni tillsätta en utredning, eller vad ska ni göra? Det är inte någon stor konst att, med moderna metoder, bestämma sig för hur anpassningsvägen ska se ut framöver under givna förutsättningar – sedan kan de ändras av kriser i och andra internationella händelser. Men hur ser er bästa prognos ut? När ska överskottsmålet vara uppnått? Hur ska vi komma dit? Hur mycket skattehöjningar ska det vara? Vilka ska bära skatterna? Och hur många eventuella utgiftsbegränsningar är det tal om? Det är det som debatten framöver kommer att handla om. Men vad innebär det, politiskt sett, när man från Socialdemokraternas sida säger att man ska se över överskottsmålet? 49 (M): bekymrade sig lite för hur han skulle variera sig i debatten. Det är ingenting som jag tycker att Socialdemokraterna har haft särskilt stora problem med. Jag tycker att Socialdemokraterna varierar sig väldigt mycket i debatten. De är dessutom väldigt kreativa i sin verklighetsbild. De säger en sak och menar en annan och lovar allt till alla. Jag tänkte att jag skulle ge möjligheten att variera sig lite ytterligare i debatten och kanske ta tillfället i akt att svara på de tre frågor som jag hade i en tidigare debatt. Jag såg att anmälde sig till debatten. Han kanske också har möjlighet att svara. Jag upprepar mina tre frågor, om ni inte kommer ihåg dem: Den första frågan är: Har Socialdemokraterna övergett sin tro på Keynes teorier? Den här interpellationsdebatten handlar ju också i grund och botten om budgetsaldot. Anser man att man ska stimulera i lågkonjunktur, eller har man övergett det synsättet? Fråga två är: Var finner Socialdemokraterna och stöd för sin bild att svensk ekonomi skulle vara i ett uselt skick? Var finner man stöd för ett sådant synsätt? När det gäller den sista frågan finns det verkligen möjlighet att breda ut sig ordentligt: Vilka nya besked har och om hur S ska stärka budgetsaldot? Vad är det väljarna ännu inte har fått reda på i Socialdemokraternas politik? Eller har Socialdemokraterna för avsikt att överge överskottsmålet? Annars blir det väldigt svårt att få det att gå ihop. Man lovar allt till alla som man här försöker låtsas som att man bekymrar sig över budgetsaldot. Det går inte riktigt ihop. Det vore trevligt om man kunde försöka klargöra hur man egentligen avser att föra politiken. Sedan ska jag bara kommentera de välfärdsutmaningar som pratar om. Ska vi klara de utmaningarna är svensk ekonomis funktionssätt grunden. Ska du få in högre skatteintäkter måste du ha en bättre funktion i svensk ekonomi. Vi kan jämföra svensk ekonomi 2006, i brinnande högkonjunktur, med svensk ekonomi , när vi har gått igenom en finanskris. Allting talar för att svensk ekonomi har bättre funktion än vad den hade tidigare. Det är tack vare den förda politiken. hävdar att vi borde ha använt pengarna på annat sätt. Vilka pengar skulle ha använt på annat sätt? Allt talar för att jobbskatteavdragen har inneburit högre sysselsättning och att skatteintäkterna ökat. Borde då inte motsatsen gälla, det vill säga att ökad skatt på arbete innebär minskad sysselsättning och att skatteintäkterna minskar? Då finns inte de pengar som säger att han vill använda på annat sätt. Resonemanget går inte riktigt ihop. Jag avslutar där och hoppas att jag får svar på de tre frågorna jag ställde. 50 (S): Om vi ska kunna föra den här debatten framåt är det naturligtvis viktigt att vi hanterar verkligheten som den ser ut. Vi kan återigen utgå från myndigheten beskrivning av verkligheten. Man slår fast att målet om 1 procents överskott i genomsnitt över en konjunkturcykel inte nås . Det är rimligen en bra utgångspunkt om man, herr talman, är intresserad av en seriös debatt. Då handlar det inte om tyckande och tänkande, utan det handlar om ett ganska krasst konstaterande från en expertmyndighet. Med den utgångspunkten kan man försöka följa upp frågorna från finansministern. Han frågade hur vi socialdemokrater ser på överskottsmålet. svarade på ett föredömligt sätt att vi tycker att det ska ligga fast. Men vi nöjer oss inte med att överskottsmålet ska ligga fast, utan vi för också en politik där vi kan följa överskottsmålet. Det är då frågan till finansministern uppenbarar sig – den har han vägrat att svara på: Tänker finansministern följa överskottsmålet? Det är naturligtvis intressant. Det handlar ju inte bara om att ha ett överskottsmål på papperet, i en pärm, på ett kontor i . Det handlar om att finansministern är ansvarig för att föra en politik så att vi slipper få en analys från en expertmyndighet där man konstaterar att överskottsmålet inte följs. Det är det som är frågan. Tänker finansministern följa överskottsmålet? När vi förhoppningsvis har fått ett svar på den frågan blir följdfrågan: Och i så fall hur? Vilken ny politik tänker finansministern följa för att man ska kunna hålla överskottsmålet? För då, herr talman, duger det inte att fullfölja den politik som har fört oss från överskottsmålet. Då måste finansministern här redogöra för någon ny politik som gör att man kan följa överskottsmålet. Det är här finansministerns logik brister. Det är med budgetunderskott. Det ska enligt svaret till bli ytterligare fyra förlorade år. Det är med budgetunderskott, enligt finansministerns svar . Med tanke på, herr talman, att finansministern har gjort sig känd för att vara överoptimistisk i sina prognoser och kalkyler är det risk att finansministern inte ens har klarat av underskottet i finanserna. Det räcker inte, herr talman, att ha ett överskottsmål. Man måste också ha en politik som gör att man uppnår det. Det är det som är skillnaden på den politik som finansministern står för och den politik som vi socialdemokrater står för. 51 (M): Det är lite märkligt, tycker jag, när man hör Socialdemokraterna. Har ni någon alternativ plan? Har ni en stramare finanspolitik än vad Alliansen föreslår eller inte? När man tittar på er budget och det ni lovar verkar det snarare vara en ännu mer expansiv politik, eftersom ni har ett budgethål på som ni inte har finansierat. Det är samma sak när ni står här och ondgör er över jobbskatteavdrag och orättvisorna kring det. Ni är ju för jobbskatteavdraget . Ni är för de skattesänkningar som ni hatar. Ni föreslår dem, och ni går till val på dem. Logiken går inte ihop. Retoriken går inte ihop med politiken. Har en alternativ socialdemokratisk budget som vi inte har sett? Den vore i så fall väldigt intressant att se. Faktum är att ni lovar mer i utgifter än vad Alliansen gör och har massor av ofinansierade löften till höger och vänster. går ni till val på våra avskyvärda skattesänkningar som ni har stått här och talat ned. Det är otroligt hur intellektuellt ohederlig man kan vara. Ge oss lite seriositet i debatten och klaga inte på vår förda politik när ni i grunden går till val på samma finansiella modell som vi har – förutom att ni har högre skatt på ungdomar och på den sektor som anställer dem som behöver en snabb fot in på arbetsmarknaden och att ni ger ännu mer pengar till bidrag. Är det er lösning för att komma till enprocentsmålet? Socialdemokraterna verkar inte ta sin egen retorik på allvar. Hade ni gjort det hade vi sett ett helt annat förslag. Dra tillbaka jobbskatteavdraget! Varför vågar ni inte göra det om ni hatar det så mycket? Retoriken går som sagt inte ihop med politiken hos Socialdemokraterna. 52 Finansminister (M): Det råder ingen tvekan om att har haft högre tillväxt, större sysselsättning och starkare offentliga finanser än andra europeiska länder. har nog inte befunnit sig i en sådan stark ekonomisk situation med en styrka i vår utrikeshandel, en styrka i våra offentliga finanser, en styrka i vår konkurrenskraft och den snabbaste ökningen av reallöner i . Det är utgångspunkten för denna diskussion. Alliansregeringen har varit tydlig med hur vi följer ramverket och hur vi avser att fortsätta uppfylla överskottsmålet. Till 2018 ska vi ha 1 procents sparande, för då når ekonomin balans med de nuvarande prognoserna. För att säkra detta ska alla reformer finansieras krona för krona. Vi har redovisat 9 miljarder i skattehöjningar för att finansiera ett brett utbildningspaket, långt större än det som Socialdemokraterna har i sin politik. Socialdemokraterna har ett betydande budgethål. Vi kan diskutera om det är 25 miljarder eller 30 miljarder. Ni har tappat 15 miljarder i jobbskatteavdrag och brytpunkt. Det är en underfinansiering av sjukförsäkringen på över 5 miljarder. Ni åker runt och utställer löften om infrastrukturen och lovar pensionärerna sänkta skatter. Detta hål finns det ingen finansiering för. Då är det klart att vi misstänker att planen är att överge överskottsmålet. Det är ju ingen slump att öppnar för det genom att säga att hon vill göra en översyn. får vi dessutom besked från att överskottsmålet ligger fast tills det ändras. Vi får alltså inget besked från Socialdemokraterna inför nästa mandatperiod. Avser ni att upprätthålla överskottsmålet mandatperioden –2018? Eller avser ni att inleda en översyn för att avskaffa målet? Det måste ni svara på. Eftersom ni har en underfinansierad budget blir misstanken att ni har för avsikt att överge överskottsmålet. Om ni tänker föra en ansvarslös ekonomisk politik får ni faktiskt deklarera det före valet. Då får ni berätta för väljarna att ni inte tänker hålla fast vid överskottsmålet. Jag har noterat att och öppnar för en översyn av överskottsmålet, vilket jag misstänker syftar till att avskaffa det. Vi har deklarerat att vi tänker nå det under nästa mandatperiod. Socialdemokraterna öppnar för en översyn. Denna osäkerhet måste ut. är omgivet av länder med hög skuldsättning som inte kommer att kunna föra keynesiansk politik. är omgivet av länder som har dålig konkurrenskraft och svag tillväxt. Vi är själva ett konjunkturkänsligt land med stor banksektor. Är det Socialdemokraternas avsikt att avskaffa överskottsmålet bör ni deklarera det före valdagen. Med ett budgethål på 25 miljarder måste ni antingen redovisa vilka skatter ni tänker höja eller berätta för väljarna er hemliga plan att liksom 1982 föra alla bakom ljuset och göra något helt annat om olyckan är framme och ni vinner. Är det avskaffandet av överskottsmålet som ska lösa ut Socialdemokraternas ekonomisk-politiska bekymmer ska vi ha svar på det före valet. 53 BO (S): Jag tar det en gång till: Vi har inga planer på att avskaffa överskottsmålet. Jag försökte föra en intellektuellt hederlig diskussion som jag hoppades få stöd för. vet att det pågår en diskussion om överskottsmålet. Det har inte funnits i evig tid, och det kommer förmodligen inte att finnas i evig tid heller. Om jag skulle säga att det alltid kommer att finnas riskerar jag att framstå som ganska dum. Vi har inga planer på att överge överskottsmålet, men vi tillåter oss att föra diskussioner om hur ekonomin fungerar och vad som är nödvändigt att göra . sade att socialdemokratin har fått valfrossa. Är det någon som fått valfrossa är det regeringen och regeringspartierna. Jag ska inte räkna upp allt där ni har ändrat ståndpunkt eller året, men det är i ganska mycket. Ni lanserade ett sjätte jobbskatteavdrag men övergav det för punktskattehöjningar. Ni ville försämra studiebidraget men ångrade er . Vad är det om inte valfrossa? Vem är det som har fått valfrossa? Om vi skulle gå ut och fråga svenska folket vem som verkar ha valfrossa skulle nog de flesta svara att det är regeringen och regeringspartierna. Vi har ett gemensamt problem, men vi har helt olika lösningar på det.