prot · H109133 · 2014-06-27 00:00:00 — Det är också mitt ansvar att säkerställa att vi på olika sätt använder regelverket på ett korrekt sätt, och jag tycker att det är bra att vi har en granskning av detta också i sakfrågan. Jag menar dock att reglerna följs, och det är viktigt att så sker. Däremot kan man naturligtvis ha en annan uppfattning i en rad sakfrågor, och det vet jag att Socialdemokraterna och har. Vi betar dock av de beslut tar allteftersom och återkommer med svar om hur vi ser på dem. I många fall är det så att vi tycker att har kommit på något som blev bättre, och då leder beslut till förändringar. har vi dock olika uppfattningar, och då gäller det för regeringen att redovisa vilka åtgärder den har vidtagit och hur den har bedömt saken när det gäller tillkännagivanden. Det är viktigt att granska detta, och det är självklart viktigt att granska alla departement. Min bedömning är dock som sagt att reglerna följs, och jag konstaterar att KU också har ansett att det är på det sättet. 11 (S): Det är såklart bra att regeringen redogör för varför man inte följer beslut, men problemet upphör inte att finnas bara för att man berättar varför. Egentligen ska regeringen genomföra besluten, punkt slut. Det är som fattar besluten, och det är som är högsta beslutande organ. När det gäller fas 3 fortsätter anvisningarna i strid med beslut. Det är ett faktum oavsett vilka redogörelser som lämnats till . Går vi igenom de olika departementen kan vi se vilka av beslut som ännu inte har genomförts. På har man inte genomfört frågor som rör fler civilanställda inom polisen, inskränkning av meddelarfrihet och sekretessbestämmelser, bemötande av och stöd till brottsoffer samt överklagande i socialförsäkringsmål och arbetslöshetsförsäkring. Det är viktiga frågor, men även om vi inte gör en värdering av frågorna ska de genomföras. Om vi går vidare till gäller det utvärdering av tandvårdsreformen, hur våld mot äldre kan motverkas samt metoder för bedömning av arbetsförmågan. På gäller det personalliggare inom byggbranschen, och på gäller det lönekartläggning för jämställt arbete. På handlar det om gruvnäringens transportbehov, upphandling av vägar och järnvägar, illegal verksamhet i åkeribranschen och redovisningscentraler i taxibranschen. Det här är bara ; vi har även en del som inte genomförs. Det är inte utan anledning som kommer med tillkännagivanden, utan det brukar vara frågor som bedöms vara extra viktiga. De kan även vara akuta och kräva snabba lösningar, för det kan handla om att man tycker att regeringen drar frågor i långbänk. Det behöver alltså inte vara så att är direkt mot någonting – även om det också förekommer, som med fas 3 – utan det kan vara ett sätt för att skynda på regeringen i arbetet. Då tycker jag att det är väldigt illa att dra ut på processen ytterligare ett varv i stället för att helt enkelt genomföra beslut. Det finns en skillnad mellan det som är direkt olagligt och det man bör göra. Regeringen borde ha intentionen att göra det rätta. Även om det inte är direkt olagligt att förhala och trotsa riksdagsbeslut är det olämpligt av regeringen att göra det, speciellt när man är en minoritetsregering och alltså inte har automatisk majoritet i för sina beslut. Då är det viktigt att man faktiskt visar respekt för de frågor där sätter ned foten. Det är nämligen också många frågor som släpps igenom i utan att det ställs krav på regeringen, alltså där utan inblandning låter regeringen göra sitt arbete. När då sätter ned foten i en del frågor och säger att de är extra viktiga, eller att de har dragit ut och måste lösas, och regeringen fortsätter att förhala och trotsa visar det på bristande respekt. Det blir i förlängningen en bristande respekt för demokratin – för parlamentarismen och det svenska folkstyret, vilket är grundläggande i svensk demokrati. Jag hoppas alltså att det ändå finns en ambition från regeringen att genomföra beslut. Sedan kan det kanske ta lite extra tid i vissa fall – det kan man kanske ha viss förståelse för – men grundprincipen är att beslut ska genomföras, och det möjligt. 12 (): Den svenska parlamentarismen bygger på att regeringen måste åtnjuta förtroende. Regeringen måste dock inte i varje enskilt fall följa ett tillkännagivande, även om det är en utgångspunkt och en ambition att så sker. Om regeringen inte vill följa ett tillkännagivande ska den dock återkomma till och berätta varför. Det är viktigt, och en sådan redovisning sker . kan naturligtvis i sista hand, om det skulle vara väldigt akut, uttala sitt misstroende mot statsministern. säger att regeringen egentligen ska agera enligt beslut. Det är ju lätt att tycka så i största allmänhet, men jag tycker att det är viktigt att följa de gällande grundläggande reglerna för svensk parlamentarism. Det gör vi, och det innebär att det är skillnad på lagstiftning och tillkännagivande samt att det finns en praxis för hur man ska hantera tillkännagivanden. Som har konstaterat har regeringens redovisning till också utvecklats och blivit bättre än under de socialdemokratiska regeringarna. Vi följer reglerna. Det tycker jag är viktigt. Jag hann inte notera alla de enskilda punkter redovisade, men låt mig ta upp två av dem jag uppfattade och där det alltså anses att regeringen inte har gjort något. En punkt handlade om bemötande av brottsoffer. Men herregud – vi gör väldigt mycket när det gäller brottsofferarbetet! Problemet är möjligen att ibland, i stället för att vara precis, uttrycker sig så allmänt att man alltid kan hävda att något inte är gjort. Det finns dock en uppsjö av åtgärder som görs för att vi ska få ett bättre bemötande av brottsoffer. Det är oerhört centralt, och det är inte en fråga där regeringen tycker annorlunda än . Möjligen har vi inte återkommit med redovisningen tillräckligt snabbt. Jag tror att det är viktigt att också är någorlunda specifik i sin uppfattning när man skickar tillkännagivanden. Vad gäller civilanställda handlar det, om jag minns rätt, om att man vill se fler civilanställda inom polisen. Jag kan meddela att antalet civilanställda inom svensk polis har ökat sedan alliansregeringen tillträdde. Det går lite upp och ned beroende på hur ekonomin ser ut, men det är tydligt att så har skett. Och det är viktigt, för vi behöver blandad kompetens inom svensk polis. Sedan finns det ibland en risk med tillkännagivanden, att de inte är i samklang med budgeten. Enskilda polismyndigheter – vi har ju fortfarande sådana – kan ha en ekonomisk situation som är sådan att man är tvingad att variera både personalbemanning och verksamhet utifrån vad som ryms inom budgeten. Det är också något som regeringen måste ta hänsyn till. Våld mot äldre är en annan sådan fråga – oerhört viktig eftersom många gamla utsätts för brott utan att det anmäls. Även här finns det exempel på insatser som görs. När det gäller den lista som läste upp och de synpunkter som hon grundar sin kritik på är de så allmänt hållna att man kan påstå både det ena och det andra. Men det är ingen tvekan om att regeringen arbetar intensivt med förslag och inriktning inom de områdena. Självklart kommer det också att återredovisas till . Sammanfattningsvis: Regeringen följer de direktiv, lagar, regler och författningar som beslutats av . Vi har stor respekt för funktion. är också det högsta beslutande organet. Just därför tror jag att det är viktigt att vi följer de regler som har antagit för hur vi ska arbeta i regeringen visavi . 13 (S): Man kan alltid tvista om ifall regeringen har genomfört beslut, hur man har gjort det och om man verkligen har gjort det fullt ut. För att ta fas 3 som exempel har jag hört arbetsmarknadsministern säga: Vi har följt beslut, för fas 3 har blivit så mycket bättre. Därmed kan anvisningarna fortsätta. Men det finns inget belägg för att det skulle ha blivit bättre, utan det är fortfarande gratisarbete på heltid som inte leder till jobb och som till och med riskerar att tränga ut riktiga arbetstillfällen, för det blir mycket billigare för arbetsgivaren att behålla någon inom ramen för fas 3. Man får och person och behöver inte betala någon lön, så det blir billigare än att anställa samma person. Det har till och med förekommit att man gör sig av med folk och i stället tar in någon från fas 3 eftersom det blir billigare. Man kan i varje fall som här diskuteras tvista om ifall regeringen verkligen genomfört beslut. Ja, det är regeringens tolkning, men det görs ofta en annan tolkning hos . Den utvärdering som jag läste upp är tidningen utvärdering, och den får stå för dem. Men jag kan instämma i att i många fall har beslut faktiskt inte genomförts. Även om regeringen hävdar att man har genomfört ett beslut har man egentligen inte gjort det. Här måste mer göras. Det viktiga är respekten för och den svenska demokratin. Det borde också vara grunden för regeringen. Jag vill avsluta med att tacka fantastiska personal som gör ett otroligt arbete för att vi och regeringen ska kunna fullfölja vårt jobb och våra debatter här. Jag vill också tacka talmannen och önska glad sommar till er alla. Vi ses kanske . 14 (): Jag får börja med att instämma i tack till talmannen och till personal som alltid, i ur och skur, gör ett fantastiskt arbete. Det är vi väldigt tacksamma för. Det finns ingenting som säger att det har blivit bättre vad gäller fas 3, säger . Men det vi nu diskuterar är det tillkännagivande som gjorde 2011 vad gällde fas 3. Som jag konstaterade redogjorde regeringen i skrivelse 75 utförligt och detaljerat för de åtgärder man vidtagit. Därmed ansåg man att tillkännagivandet hade tillgodosetts. Därefter har regeringen i direkt anslutning till detta angett att man anser att man därmed har slutbehandlat det hela. Varken KU eller berörde frågan när de behandlade skrivelsen. Regeringen måste därför utgå från att därmed har sett tillkännagivandet som hanterat. Jag tror säkert att det är Riksdag & Departement som har tagit fram listan på alla de åtgärder som inte är återredovisade eller hanterade. Men faktum kvarstår att i många av de fall som räknar upp är det allmänt hållna tillkännagivanden och där det pågår ett intensivt arbete. Det är klart att det vore bra om den formella återrapporteringen hade varit gjord, men vi betar av detta successivt. Eftersom många tillkännagivanden är allmänt hållna tar det i någon mening aldrig slut. Det händer också att man som minister då tycker att man vill ha ännu mer på plats innan man återrapporterar till , så det är ett givande och ett tagande. Detta att det ska återrapporteras är en viktig kontrollfunktion, så att man vet hur redovisningen ser ut. Det är på det sättet vi håller ordning på samarbetet mellan regering och riksdag och på att regeringen sköter sitt arbete på ett bra sätt. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2013/14:491 om nettodebitering 15 Finansminister (M): har frågat om it- och energiministern avser att ta något initiativ för att dels säkerställa att småskaliga producenter får ordentligt betalt för det överskott de levererar, dels införa ett enkelt nettodebiteringssystem. har också frågat om it- och energiministern avser att ta något initiativ för att också de som äger sin egen elproduktion via andelsägande ska få ingå i det kommande stödsystemet. Frågorna har överlämnats till mig. Det är angeläget att underlätta för det växande intresse som finns bland elanvändare att investera i mikroproduktion av förnybar el. En stark drivkraft i detta avseende är att mikroproducenterna får ekonomisk avkastning på sina investeringar. Det är emellertid inte givet att mikroproducenter får ersättning från elnäts- och elhandelsföretag för den överskottsel som de matar in i elnätet, något som dock bör bli vanligare i takt med ett ökat intresse för mikroproduktion. Den föreslagna skattereduktionen gör det mer lönsamt för elanvändare att investera i egenproduktion av förnybar el och utgör ett viktigt steg i att stärka elanvändarnas ställning på elmarknaden. Skattereduktionen utgör inte ett hinder för elnäts- och elhandelsföretag att ge mikroproducenter ersättning för den överskottsel som de matar in i elnätet. Regeringen bedömer att ett så kallat nettodebiteringssystem, som innebär att el som tas ut från elnätet kvittas mot el som matas in på elnätet vid beräkning av energi- och mervärdesskatt på köpt el, strider mot . Vid andelsägd elproduktion sker, till skillnad från vad som är utgångspunkten i den föreslagna skattereduktionen, in- och utmatning av el i olika anslutningspunkter. Att låta andelsägd elproduktion omfattas av skattereduktionen skulle öka komplexiteten i regelverket. Det innebär att jag inte är beredd att föreslå några förändringar i dessa avseenden. 16 (V): Ju fortare vi ställer om till ett system förnybar energi, desto bättre är det. Vi vet att vi kraftigt måste minska våra utsläpp av växthusgaser. Vi vet också att det är vi i den rika, industrialiserade världen som har ställt till klimatproblemet. Därför måste vi gå före och göra allt vad vi kan för att ställa om vår energiproduktion, vår transportflotta, vårt sätt att konsumera och så vidare. I har vi kommit ganska långt med förnybar energi. Vi i stod bakom införandet av koldioxidskatten, och vi stod bakom införandet av de så kallade elcertifikaten för förnybar energi. Men fortfarande finns det väldigt mycket att göra. Den här debatten handlar om hur vi ska kunna främja egen-el-produktion, alltså den småskaliga produktionen från privatpersoner, lantbrukare på landsbygden, småföretag men kanske även allmännyttiga bostadsbolag som har takytor som de vill använda för att producera förnybar energi. Vi ser i andra länder att det går utmärkt att producera förnybar energi exempelvis på hustak. I har det skett en formlig explosion av förnybar energi, inte minst av solenergi. I producerar över en miljon hushåll sin egen el, främst med solenergi. På producerar mer solenergi än vad gör på . Här har vi en hel del att lära. Tyvärr har svenska solenergiföretag och svenska jobb flyttat till eftersom det är där marknad och produktion finns. Ett viktigt bidrag för att stimulera produktionen av egen el skulle vara att införa ett nettodebiteringssystem. Nettodebitering innebär att jag som producent använder den el jag producerar, tankar ut överskottet på nätet och får ersättning för det. Andra kan självklart använda sig av den el jag tankar ut på nätet. Regeringen har utrett denna fråga . Den första utredningen kom , och den leddes av KTH-forskaren . I lade han i princip fram ett färdigt förslag till just nettodebitering. kom regeringen med sitt förslag. Blev det någon nettodebitering? Nej, tyvärr blev det inte det. Det blev ännu ett skatteavdrag. Det är ett krångligt förslag som förhindrar den snabba utbyggnaden som vi vill se. Det gör inte att man enkelt kan tanka ut och få betalt för det. Man får en ersättning , och det innefattar inte dem som har andelsägd produktion. Det bygger också på att man har en beskattningsbar inkomst, vilket inte alla har. Regeringen säger att det är omöjligt att införa ett regelrätt nettodebiteringssystem. Men i andra europeiska länder har man det. I exempelvis , och tillämpas nettodebitering. Det är självklart att det går om man bara vill. Men jag får känslan av att du, , inte vill ha detta system. Ni har utrett detta , och lägger ni fram ännu ett skatteavdrag, inte nettodebitering. Varför gör ni inte det? 17 Finansminister (M): är ett stort föredöme när det gäller klimatpolitiken. Vi har under lyckats höja vår bnp och minska våra utsläpp . Det är givetvis positivt. En del i det är att är ledande land på förnybar energi. Under de år vi har regerat har andelen av energiproduktionen som är förnybar gått från . Vi är det enda land i som klarar vårt 2020-mål, och vi är också det land i som har högst andel förnybar energi. Detta kan jämföras med att EU i genomsnitt har . Relativt framstående länder som och har , men ligger alltså på . och ligger på . Ska vi ge en korrekt bild av förnybar energi är ledande land, och jag kan nog utan överdrift drista mig till att säga att vi förmodligen är världens mest förnybara land vad gäller energi. Detta kan vi återkomma till. Vad är det som har hänt i ? Framför allt har vi haft en dramatisk utbyggnad av vindkraften. När denna regering tillträdde låg vindkraften på , och ligger vi på . Vi har alltså niodubblat vindkraften. Jag kan säga, bara för att ha en referens, att under de år vänsterpartierna styrde ökade det från 600 till 988, det vill säga . En niodubbling är alltså en väsentligt snabbare utbyggnad än en 60-procentig ökning. Kan man införa ett nettodebiteringssystem? Frågan är som nämner väl och noggrant prövad. Den ligger under mervärdesskattedirektivet, och det är klart och tydligt att man inte får kvitta omsättningar i mervärdesskattedirektivet. Det finns domar i som klargör att det alldeles entydigt är så att man inte får kvitta omsättning mot varandra, utan de ska beskattas separat. Det är en grundprincip i mervärdesskattedirektivet. påpekar att det finns länder som har denna typ av system som strider mot . Det är en fråga som får pröva, och man får slå fast att dessa system uppenbart strider mot . Det är inte upp till mig att anmäla andra länders nettodebiteringssystem, utan det får prövas på sedvanligt sätt av kommissionen. Men att uppmana att lägga fram förslag som uppenbart strider mot är märkligt. Det tror jag inte att någon regering oavsett sammansättning och partifärg kommer att komma i närheten av att försöka eftersom konsekvenserna av denna typ av felaktiga system blir dels att de är olagliga, dels att man riskerar att de leder till återbetalningskrav. Något nettodebiteringssystem kommer vi inte att få i , oavsett den spännande valrörelsens utgång. 18 (V): Det är bra att du refererar till valet, , för det ska vi nog bli två om. Det finns partier som vill införa nettodebitering i detta land. , och Socialdemokraterna vill göra det. Det är märkligt att vissa saker som denna regering gör går väldigt fort. Det föregås inte ens av utredningar. Ni har infört ett, två, tre, fyra, fem så kallade jobbskatteavdrag. Det är stora skattesänkningar för främst höginkomsttagare. Ni har sänkt skatterna för storföretag och banker. Ni har försämrat a-kassan och trygghetssystemen. Ni låter människor utförsäkras så att de tvingas gå på socialbidrag i sin kommun. Det systemskiftet har gått väldigt fort. Men när vi talar om den viktiga miljöutmaningen och om att minska våra utsläpp från fordonsflottan, att producera mer förnybar energi och så vidare ska det utredas och utredas. Ni staplar utredningar på varandra. Ni skulle kunna bygga ett högt torn, säkert högre än , av utredningarna bara på miljö- och klimatområdet. Jag får känslan av att du, , i själva verket inte vill ha nettodebitering. Detta utreddes som sagt första gången av professor på KTH i . Han lade fram ett i princip färdigt förslag för nettodebitering. Varför gjorde ni inget av det? Nej, ni tillsatte en ny utredning. Efter det tillsatte ni ytterligare en ny utredning. Den utredning som ligger till grund för den proposition som ni har lagt fram refererar klart och tydligt till , och . Där har man nettodebiteringssystem. De har inte blivit stämda av . Det har inte tagits upp i . Varför är det så? Kan det vara så att det ofta står olika målsättningar mot varandra i EU-politiken? I detta fall har vi ett mervärdesskattedirektiv som jag kan hålla med om är väldigt fyrkantigt. Å andra sidan har EU slagit fast att andelen förnybar energi måste öka kraftigt och att utsläppen måste minska kraftigt. Det kan vara så att man tycker att det är viktigare. Det är märkligt att ni censurerar er själva, att ni inte törs lägga fram ett förslag om nettodebitering. har inte nettodebitering, men de har ett fastprissystem. Principen är dock densamma. Den som producerar tankar ut sitt överskott på nätet och får betalt för det. Jag har varit i och sett hur betalar ut ersättning till alla hushåll och småföretag som producerar förnybar energi. Där fungerar det. Det tyska systemet har inte blivit stämt av . Varför fungerar det där men inte här? Låt mig också ta fasta på vad några av remissinstanserna säger om det förslag som ni har lagt fram. Det avfärdas av som vill ha nettodebitering. Hela miljörörelsen avfärdar det och vill ha nettodebitering. kommun och miljöförvaltning avfärdar förslaget och tycker att det är bättre med nettodebitering. Vår expertmyndighet på detta område, , skriver så här: En av de stora fördelarna med nettodebitering är att det är ett enkelt och pedagogiskt system. Den föreslagna skattereduktionen är däremot krånglig och svår för mikroproducenten att tillämpa. Sedan argumenterar de för behovet av att införa just nettodebitering. Varför går ni emot vår expertmyndighet på området, ? Det förstår jag inte. Man får känslan av att du i grunden inte vill ha det. Vill du ha nettodebitering? 19 Finansminister (M): Den här interpellationsdebatten rör bara en fråga. Den frågan är inte i närheten av. Den enda fråga som är relevant är: Är det lagligt med nettodebitering givet hur mervärdeskattedirektivet ser ut? Det är den enda fråga vi behöver debattera. Jag ska göra en sak efter den här debatten. Det är att jag ska tillskriva EU:s skattekommissionär för att få frågan utredd. Det har vi gjort vid något annat tillfälle när har gjort orimliga tillkännagivanden som strider mot . Då har vi helt enkelt skrivit till kommissionen, och så har kommissionen klarlagt hur det förhåller sig. Det finns inte något utrymme för tolkningar här. Vi kan absolut tillskriva skattekommissionären Šemeta och fråga honom om ett nettodebiteringssystem är förenligt med mervärdesskattedirektivet. Jag är relativt säker på vad som kommer att stå i svaret. Det kommer att stå att man inte får kvitta omsättningar inom ramen för mervärdesskattedirektivet. Den typen av ordningar strider mot mervärdesskattedirektivet. Det är skyldighet som medlem i EU att upprätthålla de lagar och regler vi har. Den enda rimliga argumentation som kan ha är att man hävdar att den juridiska hållningen är fel. Vi har ingen anledning att debattera för- och nackdelar med nettodebiteringssystem. Det är en helt annan fråga. Det som avgör frågan är att det helt enkelt är ett olagligt system. Om inte kan presentera en annan juridisk analys har den här debatten ingen relevans. Jag ska gärna åta mig att skriva ett brev till Šemeta och be honom klarlägga syn på nettodebiteringssystem. Jag ska i det brevet på uppmaning nämna att det i svensk riksdag förekommit att man nämnt andra länder som har den här typen av system. Det kommer att avgöra frågan. Det finns inget legalt utrymme att ha ett nettodebiteringssystem, fru talman. 20 (V): Det är minst sagt anmärkningsvärt, , att du ska agera mot EU efter att du har varit finansminister . ska du fråga EU ifall vi kan få införa nettodebitering i . Du har varit finansministern , , två långa mandatperioder, och tycker du att det är dags att agera. Sent ska syndaren vakna! Det är jättebra om du skriver till skattekommissionären. Det tycker jag verkligen. Det är märkligt att andra länder har nettodebiteringssystem som fungerar. Men du är helt övertygad om att vi inte kan ha det. Jag har läst vad din egen utredning säger och hur man refererar till , och och hur man i har ett fungerande system med inmatningstariffer. Vi ser hur den förnybara energin formligen exploderar i landet. Det är fantastiskt att se. Men du ser bara problemen. Det är ett väldigt stort problem med dig och ditt parti. Det måste jag faktiskt säga. Det är anmärkningsvärt att den andelsägda energin inte alls finns med i det förslag som ni har lagt fram. Alla människor som går in och investerar pengar i ett kooperativ för att producera vindenergi eller solenergi finns inte med i förslaget. Du säger i ditt svar till mig att det blir alldeles för krångligt. Men ni lät inte ens utredaren utreda ifall det skulle vara möjligt att ta med den andelsägda energin. Det är anmärkningsvärt. Vad har du emot att människor går med i till exempel ett vindkraftskooperativ och gemensamt producerar förnybar energi?