prot · H10969 · 2014-02-18 00:00:00 — Det får dock aldrig SVT ha som grund för hur de organiserar sig. utgör av landets yta. Det är ett oerhört stort län att bevaka nyhetsmässigt. Det går inte att komma ifrån att det tar tid. Dessutom händer det väldigt mycket i . Vi har en oerhört hög tillväxt. är ett av landets största tillväxtlän, och det händer mycket där som behöver bevakas. Det är en oerhört viktig demokratifråga att vi har en regional television uppe i norr. Jag hoppas verkligen att statsrådet är med på att vi från politiken måste säkerställa att det finns resurser också för ett regionalt utbud. 42 (S): träffade jag två studenter som går på en utbildning som de från början trodde var till fotograf, men det är en del journalistikinslag i utbildningen. Mediebranschens utveckling gör nämligen att man inte har råd med någon som bara är fotograf utan fotografen måste också kunna skriva en artikel. En fotograf som åker ut på ett uppdrag ska kunna göra både och. Det gäller specifikt för vår del av landet, alltså , där vi har långa avstånd. och , där Mittnytt är verksamt som en del av public service, är till ytan ungefär lika stort som och . Det är självklart att man då måste kunna göra flera saker när man åker ut och bevakar en nyhet. Detta gäller också andra medier hos oss som tidningar och TV4:s lokala nyheter, som i princip inte finns eller lokalt väldigt lite. Därför är public service enormt viktig. Det är i princip vår enda möjlighet i att få höra vad som händer i och tvärtom. Om jag nu skulle säga ordet bostadsbrist skulle man direkt kunna tänka på , men i kommuner som till exempel och är bostadsbristen kanske ännu större än i . Det är viktigt att ha en lokal nyhetsbevakning för att kunna visa skillnaderna i landet. Kanske skulle SVT centralt kunna lyfta sådana frågor som berör oss i de regioner där vi bor. Vi behöver ha det kitt som var inne på för att vi ska kunna få information om varandras situation och en bild av vad som händer i hela . Därför är det oerhört viktigt med public service, som i alla fall har varit en garant för att vi ska få den lokala nyhetsbevakningen. Jag förstår och respekterar statsrådet och håller med om att vi inte ska styra public service och tala om var de ska ha sina stationer. Men det är från demokratisk synpunkt viktigt att den lokala nyhetsbevakningen finns kvar och är tillgänglig även för grupper med olika handikapp, som hörselskadade och andra, förutom att det är viktigt att vi har nyhetsbevakning lokalt. 43 (FP): För att demokratin ska kunna fungera bra krävs det upplysta människor i norr och söder och i öster och väster. Jag tror att det är två ord som vi måste ta fasta på när vi diskuterar som en enskildhet. Det ena ordet är gratis. Folk tror numera att god journalistik är gratis, men god journalistik kostar. Nyheter må vara gratis, men god journalistik kostar. Det andra är ett annat begrepp, nämligen medieskugga. Medieskuggan är inte bara, som på Mittuniversitet så väl har utvecklat, en geografisk företeelse. Den är i högsta grad en företeelse i storstadens omgivningar. Hur blir människorna nere i och , med 80 000–100 000 invånare, informerade om vad som händer? Ja, uppriktigt sagt är det inte genom vare sig eller de lokala tidningarna, av den anledningen att de inte finns. Det finns visserligen en del tidningar som kommer ut en gång . Det är klart att om man bor i och läser eller om man, som fru talman, bor i och läser eller där kan man bli väldigt välinformerad av den anledningen att det finns prenumererade tidningar som tar sina läsare på fullt allvar och vill täcka vad som händer, inte bara kommunalt utan också i näringslivet och så vidare. Här är en jättestor svårighet. De som satt med i förra har försökt utreda hur vi i dagens tekniksamhälle ska komma bort från denna medieskugga, för den är det allra största problemet. Vi ser att tidningarna och inte bara gör stora ansträngningar där. Tidningarnas Telegrambyrå, som vi uppfattar är ett rikstäckande medium, har lagt ned alla sina redaktioner norr om . Det är klart att det får en effekt på hur det fungerar i stora delar av i det här fallet just , och i många kommuner runt om i landet. Hundratusentals läsare befinner sig i medieskugga och som ytterst är det som interpellation handlar om. Vi måste se till att finna nya former för finansieringen. Och det är inte lätt i det samhälle som vi har där många människor har vant sig vid att nyheterna är gratis. Man är beredd att betala för tekniköverföringen, men man är inte beredd att betala för den goda journalistiken. Jag tycker att det är alldeles utmärkt att man ser till att i det här området bevakar bättre. Men i detta län med 25 kommuner och län med 7 kommuner, sammanlagt över 30 kommuner som ska bevakas, behövs det mycket mer resurser, inte därför att det är väldigt långa avstånd här. Det är det inte alls. Jag slutar med en historia som jag har berättat här tidigare. När införde närradion 1977 tyckte att man skulle sluta prenumerera på eftersom alla deras tryckta nyheter upplästes i lokalradio. 44 Kultur- och idrottsminister (M): Det är intressant att många vill ge sig in i diskussionen, och det förvånar mig inte eftersom mediefrågor är viktiga. Tack, , för att du sade att god journalistik inte är och inte kan vara gratis! Jag är själv utbildad journalist. Jag gick på , och det var en speciell tid. Jag jobbade också som journalist , så det är ett hantverk jag kan. Mycket har blivit bättre . Inte minst är det på många sätt enklare att vara journalist. Det är inte lika tung utrustning att släpa runt på om man exempelvis är tv-reporter. Det är bra, , att man kan behärska såväl fototekniken som skrivandet och redigerandet. var det strikt uppdelat fackligt, och det var inte till gagn för journalistiken. Denna del har alltså blivit bättre, och kanske roligare, för många journalister. Låt oss gå in på andra glädjeämnen eller bekymmer, beroende på hur man ser det. Jag var i för inte så länge sedan. Där talar man om fly-in/fly-out. Jag tror att det är 1 000 personer som pendlar på grund av bostadsbrist. Det var inte därför jag var där utan för att besöka Sameteatern och , men jag lärde mig mycket annat också. Till som har ställt interpellationen: Det är i någon mening en knepig fråga, för SVT är ett självständigt bolag. Vi har fattat beslut om sändningstillstånd, och där sägs tydligt vad som gäller för regional och lokal bevakning och det speciella ansvar och uppdrag som SVT har i kraft av sin generösa finansiering och det stöd man har hos befolkningen. Hur SVT sedan väljer att organisera verksamheten är inget som vi kan eller ska lägga oss i från politiskt håll. Jag är dock övertygad om att man inte bara känner till de krav som vi ställer å svenska folkets vägnar, för det är det vi faktiskt gör, utan också den debatt som har varit. undrade vad man kan göra politiskt. Vi har en avstämning , en så kallad kontrollstation. Det är ett sätt. Vi har också årliga anslagsvillkor som i viss mån går in på hur man faktiskt utför sitt uppdrag. gör också årliga avstämningar, vilket jag nämnde i mitt första inlägg. Det är också en möjlighet att föra upp detta till diskussion med SVT. Webben är bra men kan inte ersätta allt. Här finns också problemet att många lokaltidningar ser det som en konkurrenssituation. De får svårt att verka om materialet ligger på webben. Därför har Myndigheten för radio och tv fått ett särskilt uppdrag att se till att det inte blir en snedvriden konkurrens. Vi vill ha ett rikt medielandskap. 45 (S): Det är i grund och botten en fråga om demokrati. Det handlar om att synliggöra hela landet och att alla ska känna igen sig i den nyhetsbevakning som finns. Det stöd och förtroende som public service åtnjuter kan man förlora den dagen medborgarna känner att de inte är synliga eller inte finns. Många känner så men vet att verkligheten ser ut så. Public service kan dock som sagt förlora stödet. Precis som sade är det viktigt att vi synliggör allas medieskugga. Jag är inte på något sätt emot den satsning som SVT vill göra i de viktiga förorterna. Man har dragit slutsatsen att människorna här känner sig osynliga. Men i sin välvilja att synliggöra deras verklighet riskerar man att skapa medieskugga i andra människors verklighet. Det handlar såklart om resurser. Jag är orolig över utvecklingen. Jag förstår ministerns situation och hoppas att ministern använder de redskap som finns och som ministern redogjorde för. Frågan har debatterats med i medierna, men hennes svar är inte betryggande. Hon osynliggör medborgarna i , som jag företräder, och i övriga , även om hon kanske gör det i välvilja att synliggöra andra. har kritiserat SVT för att man inte redogör för hela landets verklighet, och ska man ta lärdom av det på SVT. Jag tackar för svaret och debatten. Jag är glad för de redskap ministern redogjorde för, och jag hoppas att ministern använder dem. 46 (S): Som sade är det en viktig demokratifråga. Det faktum att public service åtnjuter så stort förtroende hos svenska folket är ett demokratibetyg för samhället i stort. Jag är född och uppvuxen i ett annat land och vet hur det är när det inte finns public service som man känner tillit till och när man inte kan lita på det man hör på nyheterna. Därför är det viktigt att även fortsättningsvis ha public service som åtnjuter stort förtroende hos svenska folket. Det är vi inte på något sätt oeniga om, och det är bra. Därför behöver vi se över alla möjligheter och verktyg vi har för att kunna behålla tilltron och ge god public service. Regional och lokal närvaro och nyhetsrapportering är viktig både i ett regionalt perspektiv och för att knyta samman. 47 Kultur- och idrottsminister (M): Jag instämmer i allra högsta grad i det som handlar om den demokratiska betydelsen. Jag har haft förmånen att lyssna på som har lett . Han har talat om risken för en informationsklyfta mellan mediesökarna och medieundvikarna. Public service har en viktig betydelse här. Apropå opposition: var jag i och träffade företrädare för deras så kallade public service. Demokratibegreppet kan dock i hög grad diskuteras eftersom oppositionens synpunkter och åsikter sänds på tider när ingen lyssnar eller ser. Regeringen har i den nya propositionen och det nya sändningstillståndet stärkt alla de tre public service-bolagens uppdrag att spegla hela landet, inte bara geografiskt utan på alla möjliga sätt. Jag tror att jag redogjorde för det tidigare. Regering och riksdag ger också ett årligt presstöd för att tidningar ska kunna överleva. Vi har haft en presstödsutredning som ska ut och förhoppningsvis resultera i nya möjligheter för medier att överleva. Vi har goda villkor för public service. Med och ett starkt förtroende kan man göra mycket bevakning både regionalt och nationellt. Det utgår jag också från att man gör. Vi bygger ut bredband, även om det finns en del kvar att göra. Och, som sagt, när det gäller att god journalistik kostar är jag glad över att säga att det femte jobbskatteavdraget kan användas också till att prenumerera på en daglig tidning, vilket jag hoppas att många gör. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2013/14:275 om nationella minoriteter och 48 Kultur- och idrottsminister (M): har frågat mig om jag är beredd att uttala uppdrag till i enlighet med vår, av , antagna minoritetslagstiftning. Jag vill inleda med att upprepa mitt svar på skriftliga fråga . Regeringens utgångspunkt är givetvis att i sin verksamhet ska beakta de krav som lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk samt språklagen ställer. Det finns också anledning för mig att återigen lyfta fram att har ett uttalat uppdrag när det gäller mångfald i hela sin verksamhet. Avsaknaden av ett uttalat uppdrag när det gäller de nationella minoriteterna specifikt ska inte tolkas som att kan bortse från ovan nämnda lagar. Förklaringen ligger i stället i formen och detaljnivån i styrningen. Regeringen styr myndigheter och institutioner av typ utifrån inriktningen att minska detaljstyrningen. Som framgår av svaret på tidigare fråga innebär detta att den statliga styrningen av utgår från stiftelseförordnandet, filmavtal samt de mål som är uppsatta för kulturpolitiken och för filmpolitiken. Vidare sker styrningen i förordningar och i riktlinjebeslut. Regeringen kan även ge uppdrag genom särskilda beslut när en fråga inte bedöms rymmas inom ramen för den grundläggande verksamheten. I propositionen Bättre villkor för svensk film gör regeringen bedömningen att främjande av mångfald på filmområdet utgör en prioriterad del av filmpolitikens inriktning. I mångfaldsbegreppet ingår bland annat främjande av de nationella minoriteternas rätt till kultur. Regeringen anger i riktlinjebeslutet för att jämställdhet och mångfald på filmområdet ska främjas, men överlåter till att avgöra hur detta ska genomföras i verksamheten. Exempelvis utgör mångfaldsperspektivet en av bedömningsgrunderna i stödgivningen enligt de riktlinjer som beslutar för respektive stöd. De skrivningar om mångfald som finns filmavtal och i filmpolitikens inriktning samt i riktlinjebeslutet för har av regeringen bedömts utgöra tillräcklig grund för styrningen av . Den resultatredovisning som väntas inkomma med är den första som lämnas utifrån den nya filmpolitiska inriktningen. Om redovisningen skulle visa att inte arbetar på ett tillfredsställande sätt med mångfaldsfrågorna utifrån de uppsatta målen är regeringen beredd att förtydliga kommande riktlinjebeslut. 49 (S): Tack, kulturministern, för svaret. Den här frågan är del av ett ganska brett område som handlar om nationella minoriteter, och i det här fallet gäller det sverigefinnarna. Sverigefinnarna för en ständig kamp för att förstärka det finska språket här i . Det har skett framsteg på en del förvaltningsområden. Jag ska inte alls kritisera regeringen, för den har också gjort bra saker. Men vi i den svensk-finska föreningen här i tycker att det finns fler steg som borde tas. Vi har en ganska givande dialog med , och vi kommer att fortsätta att föra den. är vi inne på och snuddar vid kulturministerns område. Jag blev lite förvånad när jag fick reda på att inte har något uttalat uppdrag när det gäller de nationella minoriteterna. Precis som jag skrev i den skriftliga frågan till kulturministern står det i språklagen att det allmänna har ett särskilt ansvar för att skydda och främja de nationella minoritetsspråken. Det allmänna ska även i övrigt främja de nationella minoriteternas möjlighet att behålla och utveckla sin kultur i . Barns utveckling, kulturell identitet och användning av det egna minoritetsspråket ska främjas särskilt. Det var därför som jag formulerade mig på det sättet. Är det så att inte har krav på sig att följa den lagstiftning som finns? Svaret är ju givet, det är klart att man ska göra det. Vi vill ju – och det hoppas jag att också regeringen och kulturministern vill – att de nationella minoriteterna ska bli och vara en naturlig del på alla politikområden. säger man från att man inte beviljar några anslag till de nationella minoriteterna för filmprojekt förrän det kommer direktiv från . Då är det naturligtvis ansvarig kulturminister som kanske skulle kunna hjälpa till med ett direktiv till . Förhoppningsvis är statsrådet intresserad av de här frågorna. Det handlar om en stor grupp i och om en gemensam historia som går långt tillbaka i tiden med både den östra rikshalvan och en del av . Vi har byggt det här landet tillsammans. Jag vill inte påstå att kulturministern har för låg ambitionsnivå, och jag vill helst inte göra det heller efter den här interpellationsdebatten. Det vore väldigt bra om vi kunde få en klar signal om att det är självklart att ska vara en naturlig del i att främja den nationella minoritet som sverigefinnar utgör. Jag träffade en chefredaktör för en tidning som heter 'Kaks och som finns i . Han var bekymrad över att tidningen inte fick några anslag eller ta del av något stöd. Det handlar om väldigt lite pengar. Chefredaktören sade att utvecklingen inte går åt rätt håll. Vi måste få möjlighet att revitalisera det finska språket i . och särskilt film är ju väldigt effektivt. Det vet jag själv som behöver revitalisera min egen finska. Det är enkelt, intressant och grundläggande för min språkidentitet att titta på finsk film. 50 Kultur- och idrottsminister (M): Det gläder mig att inte längre står bakom det uttryck som han använde i interpellationen, att mitt tidigare svar andades likgiltighet och uppgivenhet. Så är det inte. Det var bra att vi fick ett erkännande för att mycket går framåt och att vi arbetar på många olika håll med de här frågorna. Språklagen är ett sätt. Styrning av myndigheter är ett annat. Det finns också flera ministrar och departement som är engagerade i den här frågan. Därför är det bra att ni har en god relation och en dialog med . Det är inte bara vi som står här i kammaren som deltar i debatten, utan det finns även en del som följer den. Så det finns kanske skäl att berätta om vilka de fem nationella minoritetsspråken är. Det är ju finska, samiska, meänkieli, chib, och jiddisch. Skälet till att vi har dessa fem minoritetsspråk är att de har talats och funnits i . kan vi kanske få fler nationella språk, men än så länge har vi dessa fem. Jag vill minnas – och det vet säkert bättre än jag – att det är 200 000–300 000 personer i som använder finska mer eller mindre . I vårt grannland har man ett annat problem. Där för svenskan en tynande tillvaro. Jag skulle önska att det fanns en lika vital och positiv debatt där om betydelsen av minoritetsspråk som jag tycker att vi ändå har här. Visst är det så att filmen är ett väldigt slagkraftigt kulturmedium, det vet vi alla. Filmen är ju också – inte bara i utan i hela – den kulturform som faktiskt har ökat bland medborgarna, så är det inte med alla kulturformer. Väldigt många går på bio, och ännu fler ser film. Då är det viktigt att det är filmer som speglar olika sätt att leva, olika sätt att vara och olika språk. är inte en myndighet utan en stiftelse, även om pengarna går via kulturbudgeten i stor utsträckning. Det finns alltså förväntningar. har ett helt annat uppdrag när det handlar om att bevaka de nationella minoriteternas ställning. Det handlar om att skydda, stärka och stödja, och det gäller flera olika myndigheter. Men det innebär naturligtvis inte att skulle kunna säga att detta inte är ett uppdrag för dem. Det säger de inte heller. Mångfaldsbegreppet och jämställdhetsfrågorna är någonting som vi har tryckt på att man måste arbeta mycket mer med. Den utvärdering som ska komma nu , där man också ser över sina stödformer, kommer förmodligen att ge bränsle till ytterligare debatt. Jag utgår från att detta är frågor som man tar på största allvar på . Jag tror också att det är så. 51 (S): Det gläder mig att höra, kulturministern, att den lilla interpellationen i också har sin del i helheten. Vi får hoppas på ett positivt resultat. Jag vill betona att i har medlemmar från samtliga riksdagspartier. , som sitter i kammaren, liksom hör till medlemmarna. Oavsett partitillhörighet har vi en gemensam sak, och det är att driva den finska frågan i och följa det svenska språkets utveckling i . I finns det ett folkting som följer svenska språket, och det bildades , om jag inte missminner mig. Det finns också starka krafter som verkligen främjar det svenska språket. har det kommit in andra oroselement, som kallar sig Perussuomalaiset, som försöker trycka tillbaka svenskan. I kan man se svensk tv överallt. Det är också en skillnad, och den frågan måste lyftas upp ordentligt här i kammaren. Vilka möjligheter ger vi våra sverigefinnar att ta del av finska nyheter så brett som möjligt? Det går inte att bara hänvisa till att man kan ta det via webben, på nätet och så vidare. Det fungerar inte riktigt om vi tittar på vilka som använder sig av de nya tekniska sakerna. Det är en fråga som vi säkert kommer att återkomma till. Vi kan se det i perspektivet av att vi i har sämre möjligheter till utbildning i finska språket. Det finns alldeles för få lärare. Satsningarna är alltid välbehövliga – det har jag också sagt till – men de är tyvärr alldeles för små. Då skulle vi väl kunna vara överens över partigränserna om att vi behöver förstärka den möjligheten genom att se till att det blir fler lärare i finska. Vi behöver också se till att fler får möjlighet att ge vård och omsorg på finska språket, vilket är en skyldighet enligt lagen om nationella minoriteter på förvaltningsområdena. Min gamla mamma är ett sådant tydligt exempel. Hon har tyvärr inte den möjligheten, men hon skulle gärna vilja ha den. Vi får se det här i den stora helheten. En liten bricka i detta är det naturligtvis om kan dra sitt strå till stacken, titta på de ansökningar som finns och ta in det ordentligt, så att man inte behöver få de mörka misstankarna om att de kanske inte är så intresserade av det här utan kanske är intresserade av någon annan typ av kultur. Det tror jag inte alls – jag vill inte ens tänka åt det hållet. Då förväntar vi oss – jag säger vi, men det kanske jag inte ska göra i kammaren, fru talman, även om jag talar för nästan hela föreningen när jag säger detta. Jag förväntar mig då att vi kan få ett positivt svar där vi kan se att går in och tar sin rättmätiga del i det hela för att revitalisera det finska språket och stärka den finska kulturen så att alla vi sverigefinnar här kan känna oss stärkta i vår identitet. 52 Kultur- och idrottsminister (M): Jag tror att vi har kommit så pass långt som vi kan komma i det här utbytet. Vi kan tala länge och väl om minoritetspolitik och vikten av mångfald, för vi behöver många röster i samhället. Men bara för att vi kanske inte alltid, dagligdags, får artiklar i tidningarna som handlar om dessa frågor innebär det inte att de inte står högt på prioritetslistan. nämnde också att flera olika ministrar är engagerade – i , och . Den tekniska utvecklingen gör att man kan texta på ett helt nytt sätt. Möjligheterna att tillgodogöra sig ett annat språk och hålla det levande vid sidan av svenskan blir fler och fler. Jag ser fram mot den utvärdering som ska komma med . 53 (S): Jag i min tur ser också fram emot den utvärderingen, och framför allt att kulturministern kan ha en positiv syn på hela ämnet. Det ska bli riktigt spännande att se, för vi vet i alla fall att det krävs mer åtgärder. Låt oss göra det gemensamt för att stärka denna fantastiska nationella minoritet som finns här i landet! Tack för det positiva beskedet! Vi ser fram emot det. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 10 § Svar på interpellation 2013/14:268 om och fri företagsamhet 54 Statsrådet (M): har frågat mig vilken grund jag har för påståendet att skulle sakna fri företagsamhet. Frågan är ställd utifrån ett löst citat av mig, taget ur . Citatet åsyftar ett socialdemokratiskt utspel om bland annat den så kallade holländska modellen. Jag har alltså inte uttalat mig om eller om hur de regelverk de har fungerar där. Därmed saknas relevant grund för påståendet som tar upp i sin fråga. 55 (S): Jag är lite förundrad över ministerns svar. Forskning från visar att tusentals illegala lastbilstransporter sker i . Trots vid makten har regeringen inte vidtagit en enda verkningsfull åtgärd mot de illegala lastbilstransporterna. Vi socialdemokrater har föreslagit ett flertal åtgärder som skulle kunna ge resultat här och . Infrastrukturministern, ivrigt påhejad av Fjellner, vill i stället gå åt motsatt håll och helt avskaffa reglerna för inrikestrafiken för lastbilar. En av de åtgärder vi socialdemokrater har föreslagit är den så kallade holländska modellen, det vill säga att man ska vara anställd i det företag som innehar trafiktillståndet. När ministern får frågan av om hon är beredd att pröva den holländska modellen säger hon att frågan är om de – alltså Socialdemokraterna – tänkt hela vägen? Innebär det att de är beredda på att vi inte ska ha fri företagsamhet i ? säger ministern att min frågeställning är irrelevant.