prot · H10997 · 2014-04-08 00:00:00 — Regeringens tidigare förslag om att justera ned studiemedelsbidraget är således inte längre aktuellt. När det gäller interpellantens andra fråga vill jag inledningsvis nämna att satsningar inom utbildningsområdet är av central betydelse för regeringen. Det kan vidare konstateras att antalet helårsstudenter vid de svenska lärosätena varit fler . var en rekordnotering i antalet registrerade helårsstudenter, och utbildningsvolymen ligger kvar på en historiskt sett hög nivå. ökade antalet helårsstudenter i landet med 27 500. Just när det gäller antalet platser har regeringen aviserat en utbyggnad av högskolan . uppgår utbyggnaden av högskoleplatser och platser för fortbildning till drygt 10 000 helårsplatser. avser regeringen att föreslå att inklusive studiemedel tillförs för utbyggnaden. Regeringen har byggt ut antalet nybörjarplatser på högskoleutbildningar där efterfrågan på arbetsmarknaden är stor. Detta gäller till exempel läkarutbildningen, sjuksköterskeutbildningen och ingenjörsutbildningarna. Utöver satsningarna på bristutbildningar har regeringen också gjort betydande satsningar för att öka kvaliteten på högskoleutbildningarna. Resurser har därför satsats bland annat för att öka kvaliteten inom humaniora och samhällsvetenskap. Vidare har en kvalitetspremie införts till lärosäten med utbildning av mycket hög kvalitet. Finansiering av satsningar har bland annat skett genom såväl omfördelningar mellan universitet och högskolor som införandet av studieavgifter för tredjelandsstudenter och omfördelning av medel från så kallade inaktiva studenter, det vill säga studenter som inte tagit några poäng. Tillsammans förklarar dessa åtgärder till stor del de förändrade anslagen till exempelvis . Det bör dock poängteras att indragna medel har återförts till universitet och högskolor i form av kvalitetssatsningar. 43 (S): Jag har ställt en interpellation om regeringens märkliga sänkning av studiebidraget för våra studenter. Regeringen har backat från förslaget, men det finns fortfarande många frågetecken. Jag skulle vilja veta: Hur resonerade ni i regeringen när denna besparing på våra studenter lades fram? Ni måste ju ha förstått att det skulle bli massiv kritik. Högskolor och universitet finns i hela landet, och det finns inga terminsavgifter. Detta fina – allas rätt till utbildning – håller den borgerliga regeringen på att ha sönder. Trösklarna till högskolan höjs och utbildningsplatserna blir färre. Förutom de försämringar som den sittande regeringen redan har gjort blev jag chockad när kom med beskedet att nu ska minsann studenterna bli av med i studiebidrag. I stället ska de skuldsätta sig mer. Regeringen visar än en gång att högre utbildning inte är till för alla. Kort efter detta backade regeringen efter massiv kritik. Jag vill fråga: Hur tänkte ni? Insåg ni inte att förslaget var riktigt dåligt? kämpade samma regering för att de med höga inkomster skulle få betala mindre i skatt genom att höja gränsen för när man börjar betala statlig skatt. Detta skulle ha gett dem med höga inkomster mer . Det är samma summa som ni nu ville ta från våra studenter. Skillnaden mellan studenters och höginkomsttagares levnadsvillkor är väldigt stor. Många studenter har redan väldigt tufft att få vardagen att gå ihop. Att tvinga in studenterna i en högre skuldsättning är inte lösningen. Det är redan många som är tveksamma till att studera vidare på grund av att man skuldsätter sig en väldigt . Trots att vi behöver en mer välutbildad befolkning i får unga sämre möjligheter att studera. Den borgerliga regeringen har genomfört nedskärningar av antalet högskoleplatser under sin regeringstid. I där vi har innebär minskningen mindre i statliga medel . tvingas därför dra ned på antalet utbildningar och minska antalet studenter från 12 000 till 10 000. Det är en minskning med 2 000 studenter – detta i tider när allt fler väljer att studera vidare. visar en rapport från i att vart femte rekryteringsförsök i länet misslyckas. Företagens svårigheter att rekrytera nya medarbetare med rätt kompetens får allvarliga följder. Tre av tio företag uppger att de tvingats minska produktionen. vill jag fråga : Hur tänkte regeringen när man lade fram förslaget att sänka studiebidraget med för studenterna, och hur ska vi klara företagens framtida kompetensförsörjning? 44 Statsrådet (FP): Tack, , för en interpellation som inte var ställd till mig men som jag får möjlighet att svara på! Hur tänkte regeringen? Jo, regeringen tänkte att alltför många studenter, inte minst bland dem som inte har någon som hjälper till och backar upp hemifrån, har svårt att klara sig på den nivå som studiemedlen har . Att höja den summa man får med kändes som en angelägen uppgift för att göra det möjligt för fler att studera och för att ge fler känslan av att också jag som inte har någon i min familj som sticker åt mig pengar, betalar min hyra eller ger mig långfristiga eller icke återbetalbara lån har möjlighet att studera. Höjningen på när det gäller studiemedlen kommer att genomföras. har regeringen som ambition att finansiera de förändringar och reformer man gör krona för krona. Regeringen tittade på ett antal olika finansieringsmöjligheter där en av dem var att minska bidragsdelen med och på motsvarande sätt höja lånedelen med . Efter överväganden, efter den kritikstorm som kom och efter lite mer funderande bestämde sig regeringen för att i stället anvisa annan finansiering. Därför har den delen av interpellationen fallit. Den är alltså inte längre aktuell, utan det blir mer i plånboken för dem som tar fulla studiemedel. Jag utgår från att Socialdemokraterna också kommer att ställa sig bakom det i sitt budgetalternativ. Sedan är det trots allt så, , att 15 000 fler studerar på högskolan än 2006. Vi har inte skurit ned, utan det är 15 000 fler än 2006 som studerar. Vi kommer i vårpropositionen dessutom att föreslå en ytterligare utbyggnad med 10 000 platser. Därtill finns det ungefär 10 000 fler platser i nu än vad det gjorde 2006. Jag tycker inte att bilden att regeringen skär ned stämmer. Jag tycker att de här siffrorna talar sitt tydliga språk när det gäller att vi fortsätter att satsa på högre utbildning för många svenska ungdomar. 45 (S): Jag måste börja med att tacka statsrådet för svaret på min interpellation, vilket jag glömde göra i mitt förra inlägg. Du säger, , att det är fler än någonsin som studerar och att ni inte har skurit ned något på antalet högskoleplatser och så vidare, men jag har ett tydligt exempel, och det är i . Där har man blivit av med och tvingats minska antalet studenter med 2 000. Jag besökte högskolan i . Vi hade en lång och bra diskussion, och jag fick se en bild som visade alla utbildningar som de är tvungna att lägga ned för att de har fått minskade anslag. Det du säger stämmer alltså inte, och det här är ett tydligt exempel på det. En rapport från visar också att med nuvarande politik kommer att gå från att vara ett land känt för att ha en välutbildad befolkning till att bli en kunskapens medelmåtta. kommer att ligga efter alla de andra nordiska länderna och hamna under genomsnittet i . Vi socialdemokrater vill i stället satsa på fler högskoleplatser. ska ha en världsledande utbildningsnivå i hela befolkningen. Det är också avgörande att rekryteringen till högskolan breddas. Statsrådet säger nu att studiebidraget för studenter inte ska sänkas, men så här skrev i svaret på en skriftlig fråga: För att ge de studerande ännu bättre förutsättningar för att fokusera på studierna menar regeringen att det nu är angeläget att ytterligare höja studiemedlen med ca . Detta finansieras med en relativt lägre bidragsandel. Vidare skriver statsrådet: kan det konstateras att kunskapsresultaten i den svenska skolan har sjunkit . Det är därför som regeringen sedan den tillträdde lägger om hela den svenska skolpolitiken. Att säga att är relativt lägre visar att man inte riktigt förstår hur studenter har det. Det jag vänder mig mot är att studenter ska ha lite mer pengar på bekostnad av att de måste skuldsätta sig mer. Det är lite som att ta sms-lån när ekonomin kör ihop sig. Statsrådet skriver också att regeringen lägger om hela den svenska skolpolitiken, och med facit i hand har det kanske inte gått så himla bra. Här är lite kommentarer från sociala medier efter att ni lanserade förslaget om sänkningen av studiebidraget. En person skriver: Det känns ju inte helt logiskt att dra ned på studiemedlen. En annan skriver: Nej, verkligen inte. Speciellt inte nu när ungdomsarbetslösheten är så hög och det gäller att locka till utbildning. Har de helt tappat förståndet? Jag blev arg när jag läste det. En tredje person skriver: Tänk att det ska behöva kosta så mycket att skaffa sig kunskap. Jag vet ungdomar som avstår från studier på grund av att de vet att de skuldsätter sig för resten av livet. Om allt fler tänker så här blir det dyrt för . Ja, , frågan är berättigad. Tappade regeringen helt förståndet? Ni i regeringen borde i stället fundera på vad ni kan göra för att underlätta för studenterna så att fler väljer att studera. 46 (S): Ja, kära minister, jag funderar på de här . har ni visserligen backat, men jag kan bara, eftersom min kära kamrat pratade om sms-lån, säga att det vore ett oerhört dumt förslag för studenterna att ta emot i höjning och ge bort i bidrag. Det är nämligen, om man räknar baklänges, i ränta. Det skulle vara ett av de värsta sms-lånen de i sådana fall skulle kunna ta, att betala för att få den tusenlappen. Studiemedel är någonting oerhört bra för vårt land, och de gynnar vårt land. Jag kan ta mig själv som exempel. Jag kommer från enklare förhållanden och hade aldrig kunnat stå här framför er nu om inte studiemedelssystemet hade funnits. Det gjorde att jag fick möjlighet att studera vidare. Därför värnar jag om det. Jag är dock orolig för vad regeringen håller på med. Det är val 2014, och det är ett supervalår. Man lade fram ett förslag om att sänka bidraget med . Sedan insåg man att det inte var någon bra grej inför valet, och då drog man tillbaka det. Min första fråga handlar om, vilket sades i svaret, att det här är aktuellt. Kan det vara så, med tanke på de budgetunderskott som aviserar att vi kommer att ha , att det blir aktuellt efter valet? Min andra fråga handlar om fördelningen mellan lån och bidrag. När vi förlorade makten låg fördelningen mellan lån och bidrag på ungefär 60–40. lånar man och får i bidrag. Var går gränsen? Kommer vi snart fram till att man mer eller mindre bara får låna för att studera? Jag är jätteorolig för det. Ministern uttrycker det hela som att är relativt lite pengar. När jag studerade, vilket inte var länge sedan, för jag började , var oerhört mycket för mig. Mellan och kostade en enkel tågresa . En sådan här sänkning skulle alltså ha inneburit att jag skulle ha fått skippa en resa hem, för jag hade inte möjlighet att ringa mina föräldrar och säga: Skicka ! Jag är otroligt tacksam för att ni har backat gällande detta, och jag tror att alla studenter där hemma är tacksamma över det också. fick frågan om vi kommer att ge studenterna de här . Jag kan försäkra ministern om att vi från första sekund sedan ni gick ut med att ni skulle ta de här pengarna har sagt att vi kommer att se till att studenterna får behålla de . Jag hoppas att jag får svar på mina två mycket enkla frågor. 47 (S): Jag vill börja med att tacka för en väldigt relevant fråga. Den ställde hon till finansministern, som meddelade ganska frankt att studenterna nu skulle få betala för regeringens skattesänkningar genom att man skulle sänka studiebidraget med . ändrade sig finansministern. Jag vet inte riktigt vem det var som fick honom att ändra sig, men han gjorde det i alla fall. Därför har svaret från statsrådet blivit ett helt annat. Regeringens tidigare förslag att justera ned – justera ned, kallades det här, inte sänka – studiemedelsbidraget är således inte längre aktuellt. Jag vill följa upp fråga hur länge det är aktuellt. Gäller det från det här svaret och att det sedan kan bli en ändring igen, att man bestämmer sig för att studiebidraget trots allt behöver sänkas? Det handlar om trovärdighet. Vi har en finansminister som alltså säger att för att kunna finansiera budgeten krona för krona är han tvungen att sänka studiebidraget, och meddelar han att studiebidraget inte behöver sänkas. Samma finansminister som sagt att man ska spara på försvaret säger nu att vi ska öka anslaget till försvaret. Samma finansminister som talade om att det var oansvarigt att inte sänka skatten meddelar nu att han vill höja skatten. Vad är det för flip-flop-politik regeringen för? Sköter regeringen beredningen enligt regeringsformen? 48 Statsrådet (FP): Som jag skriver i mitt interpellationssvar är en sänkning av studiebidraget med inte längre aktuell. Däremot är en höjning med i lånedelen fortfarande aktuell. Det utgår jag från att också Socialdemokraterna kommer att stödja i det välfinansierade budgetalternativ som jag ser fram emot att få ta del av . Det kan finnas anledning att påpeka att regeringen vid upprepade tillfällen har genomfört höjningar av studiemedelsbeloppet, barntillägget och fribeloppet. Studiemedlens köpkraft har varit den starkaste sedan det moderna studiemedelssystemet infördes . Det är ett av de mest generösa studiemedelssystemen i världen, och utökar vi lånedelen med . Jag har också varit student, och jag har fullt av människor i min omgivning som är det. Jag kan konstatera att det är mycket vanligare nu än när jag var student att föräldrar sticker till barnen pengar, hjälper till. Jag tycker att det var en mycket angelägen reform för att också de som inte har de möjligheterna ska få mer pengar att röra sig med, få det lättare att klara studierna. Jag är stolt och glad över det förslaget. Finansieringen till det står nu att finna i skattehöjningar på alkohol, fordon och tobak. När det gäller platserna på har anslaget minskat bland annat på grund av att medel har flyttats till andra lärosäten för att finansiera regeringens satsningar på vissa utbildningar. Minskningen har också berott på det generella indrag som har gjorts för samtliga med anledning av införandet av studieavgifterna samt indragning av medel på grund av inaktiva studenter. Den nya satsningen på 10 000 fler platser innebär att tilldelas ytterligare resurser. Utbyggnaden ska ske successivt, och kommer högskolas resurser att motsvara drygt 420 helårsstuderande. Det är svårt att tänka sig ett utbildningssystem där man inte från tid till annan flyttar om resurser för att det behöver satsas på vissa utbildningar och det därför genomförs förändringar som kan gynna en högskola och missgynna en annan. Jag vill fortsatt framhärda i att man lite grann måste döma hunden efter håren. Vi har 000 fler platser än 2006. Det är svårt att komma undan detta faktum. Vi har föreslagit ytterligare 10 000 platser, och dessutom har vi 10 000 fler platser i än vad det fanns 2006. Jag tycker att jag med rätt rak rygg kan stå här och säga att regeringen satsar på högre utbildning. 49 (S): Vi behöver bra högskolor i hela landet. Att svälta ut en och göda en annan är inte en långsiktig väg att gå. i har mycket fina resultat, och en majoritet av de studenter som kommer till stannar kvar i regionen och arbetar, vilket är viktigt för . Om hela ska leva måste vi ha bra högskolor i hela landet. Sedan vill jag säga något om studiestödet. Vi socialdemokrater tycker att det är viktigt att försöka jämna ut skillnaden mellan lånedel och bidragsdel. Vi har alltid haft som drivkraft att studenterna inte ska behöva skuldsätta sig onödigt mycket. En sådan situation blir dock nästan omöjlig att åstadkomma när vi vinner valet eftersom regeringen har urholkat de statliga finanserna så kraftigt att det inte finns mycket reformutrymme för det. Men långsiktigt vill vi jämna ut de båda delarna. Vi socialdemokrater vill att ska förbli ett bra land att bo i, att företag ska välja att lägga sina verksamheter med välbetalda och intressanta jobb i . I ska vi inte konkurrera med billig arbetskraft, utan vi ska konkurrera med välutbildade och kompetenta människor. Därför vill vi att fler ska få möjlighet att studera. riskerar vi att i stället få en förlorad generation ungdomar som inte kunnat komma in på högskolan trots att de har både behörighet och intresse. Statsrådet säger att blir kompenserad. Det är stor ryckighet i regeringens satsningar på högskolan. Man tar pengar och man skjuter till pengar. Rektorn för i säger följande i en intervju med : Jag är glad att vi får ett tillskott , men önskar jag lite långsiktighet i planeringen. Det är ryckigt och svårt att planera för verksamheten framöver. Jag vill avsluta med att fråga statsrådet om det är fler försämringar på gång på utbildningsområdet. 50 (S): Ministern nämner fribeloppet, vilket gör att jag funderar på om ministern med det menar att vi vill att våra studenter ska jobba mer och mer och att vi ska vara glada över att fribeloppet har höjts. Vi socialdemokrater tycker att det är oerhört viktigt att våra studenter har möjlighet att arbeta vid sidan av sina studier, men de ska inte vara tvungna att göra det för att klara sitt uppehälle. Alla studenter kan nämligen inte jobba vid sidan av. Därför är min fråga: Anser ministern att studier är en heltidssysselsättning? För mig är det mycket viktigt att vi har våra studenter i skolan där de bedriver studier och inte är tvungna att ge sig ut i arbetslivet. Vi behöver öka genomströmningen och annat. Ministern får gärna förtydliga om heltidssysselsättning bland studenterna är något som hon värnar om. Min andra fråga, som jag inte fick svar på, gäller fördelningen mellan lån och bidrag. Vi har alltså gått från ett läge där vi hade lån och bidrag till att ha lån och bidrag. Vi är ännu mer på väg åt det hållet nu när vi får en höjning av lånet med ytterligare . Tack att studenterna i alla fall inte blir av med de i bidrag. Om ministern ville svara på de två frågorna skulle jag bli jätteglad. 51 (S): Det är märkligt. För sedan försvarade moderata riksdagsledamöter beslutet att sänka studiebidragen för studenter med med motiveringen att det var nödvändigt. Man skulle spara 1 miljard på ungdomar som man precis hade klarat av att sänka skatterna med 12 miljarder. Oppositionen lyckades stoppa ytterligare en skattesänkning på 3 miljarder. Det var nog tur för regeringen. Jag frågade statsrådet, fru talman, om hon har kontrollerat ifall man följt regeringens beredningstvång när det gäller beslut. Jag funderar på hur finansministern ena veckan kan säga att man måste sänka studiemedlen med för ungdomar som studerar för att ändra sig. Det är en flip-flop-politik. Men finansministern och övriga regeringen börjar kanske bli bekymrade över att man gått från 65 miljarder i överskott till 87 miljarder i underskott och skulle därför använda studenterna för att finansiera de skattesänkningar som genomförts. Statsrådet vill inte tala om hur länge beslutet gäller. Det är relevant att få reda på det. Om man kan ändra ett beslut och säga att det inte gäller, att man tänkt om, undrar jag: När blir det aktuellt att sänka studiebidragen för studenterna? Är det så att beslutet nu är absolut, att sänkningen inte kommer att genomföras av regeringen? Kommer regeringen inte att sänka studiebidragen? Kan statsrådet här och lova att det inte kommer att ske i regeringen? 52 Statsrådet (FP): pratar om förhållandet 40–60. Nej, var bidragsdelen , inte 40. Detta är en viktig balans att försöka hålla. Det är också viktigt – och det vill jag gärna återkomma till, för jag får dålig respons på det – att vi nu står fast vid höjningen med i lån för den som så vill. Reformen av fribeloppet är också väldigt viktig. Den som vill och klarar av att arbeta vid sidan av heltidsstudier har möjlighet att göra det. Det står inte alls i motsatsställning till väl fungerande och framgångsrika studier. Sedan får jag höra att regeringen har urholkat de offentliga finanserna på ett sätt som gör att Socialdemokraterna inte har möjlighet att göra någonting om de skulle komma till regeringsmakten. Sanningen är dock att alliansregeringen har fört igenom den längsta och djupaste lågkonjunkturen med bästa finanser. Länderna runt omkring oss har ökat sina skulder och underskott. Vi ligger mycket bättre till. Detta är ett oacceptabelt sätt att beskriva det som har hänt. Jag känner mig glad och stolt över att vi fortsatt satsar på högre utbildning och att studenter kommer att ha mer att röra sig med. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2013/14:308 om återinförande av rekommendationen om max 15 barn 53 Statsrådet (FP): har frågat mig om jag tänker se till att rekommendationen om max 15 barn per barngrupp återinförs samt vilka åtgärder jag tänker vidta för att barngrupperna i förskolan inte ska vara större än 15 barn. Det är inte regeringen utan myndigheten, det vill säga , som utformar och beslutar om allmänna råd för förskolan. Det riktmärke för en gruppstorlek om ca 15 barn som hänvisar till fanns i en kommentar till det tidigare allmänna råd för kvalitet i förskolan (SKOLFS 2005:10) som beslutat om. Råden är rekommendationer om hur huvudmän och personal i förskolan kan eller bör handla för att uppfylla kraven i bestämmelserna. Den förändring som pekar på finns i den kommentar som följer efter de allmänna råden och som syftar till att underlätta förståelsen av råden (SKOLFS 2013:179). Där anger , precis som i den tidigare kommentaren, att en gruppstorlek eller personaltäthet som är lämplig vid en förskola inte behöver vara det vid en annan. Även vid en och samma förskola kan gruppstorlek och personaltäthet behöva variera utifrån barnens behov och verksamhetens förutsättningar. Det finns inga belägg för att det skulle finnas någon gruppstorlek eller personaltäthet som är optimal i alla sammanhang. Huvudmannen ska dock alltid följa skollagen (2010:800) och se till att barngrupperna har en lämplig sammansättning och storlek. Jag delar oro för att barngrupper kan bli för stora. I det utbildningspaket som presenteras i den ekonomiska vårpropositionen finns ett antal åtgärder som syftar till att höja kvaliteten i förskolan. En viktig förutsättning för att förskolan ska bidra till barns allsidiga utveckling och till att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten är att barngrupperna, särskilt för de yngsta barnen, har en lämplig storlek. Det är huvudmännens ansvar att se till att så är fallet. För att stödja huvudmännen avser regeringen att föreslå att riktade resurser om tillförs 2015–2017. Regeringen avser också att föreslå en förstärkning av Skolinspektionens tillsyn över förskolan med fokus på kvalitet och måluppfyllelse. Den nuvarande tillsynen ska kompletteras med regelmässiga stickprov genom besök på ett antal förskolor när man gör sin regelbundna tillsyn i varje kommun. Dessutom vill vi att Skolinspektionen ska genomföra en särskild treårig kvalitetsgranskning i vilken även relevanta utvecklingsområden ska lyftas fram. Barngruppernas storlek ska särskilt analyseras. Utbildade förskollärare spelar en nyckelroll i kunskapssamhället. Det är förskollärarna, tillsammans med övrig personal, som gör att den svenska förskolan håller hög kvalitet. Sedan den nya förskollärarutbildningen infördes har också söktrycket ökat rejält i hela landet. Jag håller med om att antalet förskollärare behöver öka. Regeringen beslutade därför att fyra lärosäten i inom ramen för sina befintliga resurser ska öka antalet nybörjarplatser med en dryg fjärdedel på förskollärarutbildningen . Det gör det möjligt att anställa drygt 2 000 fler utbildade förskollärare . Utöver detta vill regeringen bygga ut förskollärarutbildningen i hela landet med 800 nybörjarplatser och har för avsikt att i samband med budgetpropositionen föreslå medel för detta . Regeringens bedömning är att ökningen kan börja ske 2014. Vi ökar därmed utbildningen med ytterligare från dagens ca 3 300 nybörjarstudenter. Även detta kommer att ingå i regeringens avsiktsförklaring i den ekonomiska vårpropositionen.