prot · H10961 · 2014-01-28 00:00:00 — i har provat på flera olika ställen, och de gick ut med en varning i lokalradion under jul- och nyårshelgen om att man skulle bege sig till de lokala räddningstjänsterna för att trycka på en knapp om någon blev allvarligt sjuk, då de inte kunde garantera att det gick att nå 112. Det är en tråkig saga ur verkligheten. Den tekniska utvecklingen gör ofantliga framsteg som gör livet ofantligt mycket lättare för oss medborgare. Men den gör också att det smyger in en viss del av otrygghet. En it-minister har kanske ett av de mest utvecklande områdena. Då måste hon ha någon plan: Hur ska man möta detta? Det finns så oerhört mycket mer positivt kring it-utvecklingen, kring telefoni och kring hur vi använder modern teknik, men vi ska inte blunda för de negativa konsekvenser som då och då poppar upp. Som minister måste man också presentera: Det här vill vi göra. Då kanske det krävs lite handfasthet. Precis som vi rapporterade här för ett eller stämmer täckningskartorna inte. sade att täckningskartorna visst stämde. När sedan gav ett uppdrag och man började mäta och följa upp täckningskartorna visade det sig att det inte alls stämde – täckningskartorna stämde inte. De visade 20–fel, vilket innebar att det var väldigt mycket fel i vissa områden. Man kanske kan säga så här: Jo, men har ju operatörerna ansvaret för det här, och då får de sköta det. I stora delar av landet är det bara som fungerar. Jag har själv därför att det fungerar bäst. Men i stora delar av landet finns inget alternativ. De övriga ids inte ens. De är inte intresserade av att satsa i hela landet. Vi har inte heller en konkurrens på lika villkor i hela landet när vissa operatörer väljer att inte satsa. Jag tycker att det är jättebra att nu gör en satsning för att förbättra sitt rykte och få fler nöjda kunder. Men det måste de andra göra också. Där har vi politiker en tydlig roll i att peka på: Har man fått ett avtal eller ett tillstånd ska man också leva upp till det. 9 Statsrådet (C): Det här är en viktig debatt. Bra mobiltäckning i hela landet är en viktig fråga. Bra tillgång till bra mobilt bredband i hela landet är också en viktig fråga. Det är precis därför som både jag och regeringen har arbetat med denna fråga långt innan den hamnat på de insändarsidor som hänvisar till. Alliansen har sedan den tillträdde 2006 gradvis sett till att frigöra alltmer utrymme, sett till att operatörerna får bättre förutsättningar att bygga ut näten och fattat viktiga regeringsbeslut för att påskynda den här utvecklingen. påstår att svaret har dröjt. Det är inte sant. Jag erbjöd att ha den här debatten i kammaren , vilket han tackade nej till. Hade han inte gjort det hade vi haft den här debatten för länge sedan. Sedan påstår att regeringen konsekvent har sänkt täckningskraven för mobiloperatörerna. Inte heller det stämmer. finns det tre frekvensband där vi ställer täckningskrav i . Det är 900-megahertzbandet, där vi skärpte täckningskraven 2009 och PTS nu tittar på att förlänga dessa skärpta täckningskrav framöver. Det är 800-megahertzbandet, där vi har skärpt kraven och infört rätten för alla svenskar att få grundläggande bredband hem till sig, minst , vilket vi fattade beslut om 2011. Det är 450-bandet, där vi ställer krav på att man ska täcka i varje län – ett krav som vi förlängde 2010. När påstår att jag och regeringen konsekvent skulle sänka täckningskraven har det ingenting med verkligheten att göra. Sedan blir jag lite förbryllad. Å ena sidan skriver en interpellation där han efterlyser mer åtgärder: Regeringen borde göra mer. Å andra sidan kritiserar han här i debatten de regeringsinitiativ som jag har initierat och som regeringen har fattat beslut om. Du kritiserar den stickprovsmätning som jag bad PTS göra. Du kritiserar den handlingsplan som jag har bett PTS ta fram. Du kritiserar förmodligen också det uppdrag jag har gett till PTS och att gå igenom lagstiftningen och se: Behöver vi förtydliga den? Behöver vi ge myndigheterna starkare muskler så att de verkligen kan följa upp och säkra konsumentens ställning på denna marknad? Syftet med alla dessa uppdrag, syftet med allt som jag och regeringen gör på det här området, är att se till att vi kan bygga ut mobilnäten så att de täcker mer av landets yta och räcker till fler när allt fler nu vill använda mobilnäten. var första landet i att öppna upp 800-bandet för mobiltelefoni. tittar PTS på möjligheten att förlänga täckningsvillkoret för 900-bandet. Vi i regeringen tittar också på när vi ska kunna börja använda 700-bandet för till exempel mobilt bredband. , du berättar om din verklighet. Det är klart att det är svårt för mig att förhålla mig till det eftersom jag aldrig har varit hemma hos dig. Men jag kan säga att det är för precis den här typen av situationer som vi har genomfört stickprovsmätning. Det är för att se: Hur ser det ut i verkligheten? Hur stämmer operatörernas kartor med den verklighet som många konsumenter upplever? Det är också för människor i din situation vi har bestämt oss för att öppna 800-bandet för mobiltelefoni. Det är med hjälp av det vi nu bygger ut mobilt bredband – snabbt mobilt bredband – väldigt snabbt i hela landet. På bara ökade täckningen där människor bor med 4G på landsbygden från . Det sker för att regeringen har varit tidigt ute. pekade vi på att vi behöver mer utrymme för mobilt bredband. Tack vare det kan operatörerna nu bygga ut det. 10 (S): Först vill jag säga till att lagen om elektronisk kommunikation antogs under den socialdemokratiska regeringen. I den ges möjlighet för staten att ställa krav på täckning. Statsrådet säger: Vi har delat ut frekvenser. Ja, men om man delar ut frekvenser och inte ställer krav på täckning blir man utan mobiltelefoni på landsbygden. Så är det med 800-bandet, som inte heller har krav på täckning. När det gäller 450-nätet, som har tagits upp till diskussion här i kammaren tidigare och även , är det ingen gammal teknik. Det nya 450-nätet är 3G-teknik, mycket modern, som kan hantera såväl mobiltelefoni som mobilt bredband, och den når längst ut på landets glesbygd. Jag tycker som att det var bra att ni i började fundera kring elektronisk kommunikation även ute på glesbygden. Men tyvärr är det så, , att din regering har suttit , och det blir bara sämre och sämre ute i landet när det gäller mobiltelefoni. Statsrådet nämner tre åtgärder men inget konkret. Statsrådet missar målet totalt. Det har inte blivit bättre och blir inte bättre. När det gäller svaret: får man det normalt inom. säger statsrådet att det var hon skulle svara. Det blev åtta. Sedan har jag en kommentar som jag inte hann med i förra omgången när det gäller svaret. Ministern påstår där att jag i en interpellation säger att ministern har samordnat sin presskonferens med . Jag hävdar inte det. När man läser interpellationen, som också finns på hemsida, ser man att jag citerar . Där säger representant att det var något som ville att de skulle samordna. Är det så, då är det ytterst allvarligt. Ministern har hänvisat till att investeringen som gör skulle förbättra mobiltelefonitäckningen. Men när man noga studerar Telias budskap ser man att det handlar om att bygga ut 4G där det går att ringa . Det är väl klart att det är bra att det blir 4G där det går att ringa . Men vad den här saken handlar om är ju att säkerställa mobiltelefonitäckning ute på landsbygden där det inte går att ringa . Det är vad det handlar om. Det är därför statsrådet missar målet. gjorde en jättestor undersökning bland landets småföretagare under . Man vände sig till 1 200 företag. Resultatet av den undersökningen, som handlade om mobiltelefonitäckning, var att två av tre företag svarade att den brist som vi har på mobiltelefonitäckning hindrar deras företagande. Det är jätteallvarligt. Jag bor faktiskt på landsbygden, och jag rör mig väldigt mycket ute på svensk landsbygd, inte bara i . Det här är ett återkommande problem för yrkesverksamma chaufförer, skogsarbetare, hemtjänstpersonal, jordbrukare, journalister med mera. Det blir bara sämre och sämre. Välkommen upp, statsrådet! Åk på och E10! Där gick det att ringa . var det i princip omöjligt på många långa sträckor där. Så illa är det. 11 (MP): Det sista som togs upp här kan också jag kommentera lite. När vi fick lite bättre täckning via på hemmaplan i min by blev den sämre på . Jag antar att man riktade sändarna mot byn i stället för mot vägen. Jag bryr mig inte så mycket om vilka megahertz eller vilka frekvenser man använder sig av. Det jag bryr mig om är att det ska fungera, och det ska fungera också för oss som bor på landsbygden. Jag bor inte i glesbygd; jag bor på landsbygden. Men vi är inte många i min by. fastställde ju tidigare att operatörerna inte har någon skyldighet – inte heller – att förse människor med telefoni i olönsamma områden. Det är det mitt område är. Vi är 20 fastboende och några till , så vi kanske är hundra personer sammanlagt när det är högsäsong. Det viktiga är alltså att det fungerar. Hur ni gör det bryr jag mig faktiskt inte om. Det handlar om säkerhet och trygghet. Jag måste kunna sitta hemma och jobba. Som riksdagsledamöter har vi vår arbetsplats i hemmet. Vi ska ha bra utrustning så att vi kan kommunicera med och med andra. Men för min del handlar det om att jag för att vara säker på att kunna kommunicera med måste åka ned till , där jag har ett extra kontor, för att kunna jobba. Så ska jag ju inte behöva ha det egentligen. Det är så oerhört mycket som sker via nätet, och vi förväntar oss att människor – också pensionärer – sköter alla sina ärenden via nätet. Men om man bor som jag bor är det helt omöjligt, och det måste vi hitta en lösning på. Jag tycker att det låter väldigt bra att alla svenskar skulle vara garanterade . Men jag är långt ifrån den nivån , och jag undrar om jag någonsin kommer att komma upp på den om inte någonting väldigt drastiskt görs. 12 (S): Jag kan bara konstatera att statsrådet använde här i talarstolen. Hon pratade väldigt mycket om tekniska lösningar på de här problemen. Det var väldigt tekniskt avancerat. Hon sade inte ett ord om de förutsättningar som småföretagare har och behöver. Inte ett ord om att det här är ett problem för företagare. Jag nämnde i mitt förra inlägg att vi i tappar befolkning. Mest tappar vi i de glesbebyggda områdena. Det här är en möjlighet för oss att behålla folk på landsbygden. Det är en möjlighet att starta företag och öka antalet anställda för dem som redan bor där. Om de flyr från områden där de inte får någon täckning kommer de att hamna i områden där de inte får någon bostad, för så är den här regeringens politik uppbyggd. Antingen är det trångt på järnvägarna eller finns det ingen täckning eller finns det inga bostäder att bo i. Underlätta för alla i det här landet, särskilt för småföretagare! Hjälp dem att skapa fler arbetstillfällen! Det är vad det handlar om när man bygger ut mobilnätet. Det handlar om att skapa förutsättningar för att starta nya företag och att låta småföretag växa. 13 (S): Statsrådet tog i sitt anförande upp ökat användande som ett av problemen. Jag skulle tro att det inte finns något som talar för att användandet ska minska. Utvecklandet av appar är en av de framtidsbranscher som vi ser uppe i , och jag har träffat representanter för ett sådant företag, som talar om vikten av tillgång till bra informationsteknik. Som jag sade i mitt tidigare anförande har vi i vårdsektorn tittat på vad vi kan göra för att öka tillgänglighet, service och trygghet för dem som bor i ett län med stora avstånd. tog upp frågan om likvärdiga villkor. Det är absolut relevant att börja titta på likvärdiga villkor, särskilt när det handlar om livet. I ett län med stora avstånd blir det här, som flera av debattörerna redan har nämnt, en fråga om trygghet och säkerhet. När det är handlar det inte bara om likvärdighet utan om livet. lyfte upp huruvida vi ska förlita oss på marknadskrafterna och om det är de som ska se till att vi alla har tillgänglighet, trygghet och möjlighet att utvecklas. Jag tror redan att vi har svaret när det gäller vilka som ska lämnas utanför. Det är flera av oss som märker det. Om det ökade användandet är en ursäkt undrar jag: Tänker regeringen använda kunskapen om att täckningskartan inte är korrekt och se till att säkerställa att vi också har samma tillgång till en fungerande it-infrastruktur, eller ska vi vänta oss förtryckta ransoneringskort ? 14 (C): Jag vill inleda med att säga att hade en viktig poäng om att utgå från vilken funktion vi vill ha och inte landa för mycket i de tekniska detaljerna. Med det sagt kommer jag väl att landa i ett antal tekniska detaljer den övriga tiden. Det är tyvärr så vi gärna gör i den här diskussionen. Det som nämns som – ett mått på vilken datamottagningskapacitet och sändningskapacitet vi har – är faktiskt ett löfte om något vi ska ha på hemmaplan. Har vi inte det ska vi definitivt slå larm, i det här fallet till . Det vet säkert . Det tycker jag är viktigt att vi gör. Precis som många har sagt är det avgörande för alla att vi har tillräcklig kapacitet och att mobiltelefonin fungerar, även om det är en annan sak i sammanhanget. Där har vi ingen garanti utöver vad avtalen säger. När det gäller fast telefoni har vi dock ett löfte om en fungerande lösning på hemmaplan. Det finns all anledning att larma om det inte fungerar. Detta är olika saker, och det är lätt att de blandas ihop i diskussionen. När det gäller 450-bandet och det som säger vill jag bara konstatera att kunderna tyvärr ansåg att det var en gammal teknik. De valde att inte använda den. I en skrämmande snabb utveckling valde man att avveckla sina 450-telefoner och skaffa andra, för de fungerade hyfsat för tillräckligt många. Det var alltså en intressantare lösning. Jag vill avsluta med två saker som vi är överens om, och det är positivt. När det gäller 700-bandet hoppas jag verkligen att vi får nytta av det även för mobiltelefoni och bredband så snabbt som möjligt, för det ger oss nya möjligheter. Jag tror också att en ökad dialog mellan olika parter, alltifrån kommuner till företag och lokalbefolkning, kan lösa många av de knepigheter som här och var kommer att finnas även framöver. 15 (FP): Den utomordentlige socialdemokraten, den alltför tidigt avlidne – han dog – skrev 1994 en bok som hette Alltid mer, aldrig nog. Lite gäller detta nog dagens debatt, om jag får replikera . Det är ju inte sämre nu än det har varit tidigare, utan det är ofta mycket bättre, och det är många fler som har möjlighet att under nuvarande betingelser bo kvar i det vi kan kalla glesbygd. Så är det faktiskt. kunde man inte klaga, för det fanns ingenting att klaga på. Det är det som är skillnaden. Jag instämmer verkligen med och att om vi ska få företagen att klara sig – företagen är ju basen för att man ska kunna bo i glesbygd – måste man ha det jag kallar likvärdiga förutsättningar. Detta är inte bara en sak för regeringen utan också för kommunerna. Om man inte har bra kommunikationer i det vi kallar glesbygd, inte bara i form av kollektivtrafik utan också i hög grad i form av bredband och telefoni, kommer man inte att kunna bo kvar där ens under villkor. Man kommer inte att kunna driva företag utan goda kommunikationer genom luften. Därför tror jag att man tyvärr måste lägga ytterligare en komponent till alla de andra som finns i det som heter likvärdiga förutsättningar. är säkert med på detta. Det krävs att vi tar ökat ansvar på andra håll. Man kan inte bara lita på staten. För övrigt, fru talman: har verkligen inte alltid varit statligt! Det socialiserades 1921–1923. Då förstatligade man det gamla Cedergrenska telefonaktiebolaget, Allmänna telefon, som det hette. Det var ett privat företag. Dåvarande hade beslutat att detta med levande röster inte var något att satsa på, utan man skulle satsa på morse! 16 (S): Tekniken utvecklas, och det är viktigt att politiken och användarvanorna hänger med. Vi kan inte bara säga att det är synd att 16–24-åriga killar inte tittar på tv utan på Youtube och korta klipp på paddan, vilket upptar en stor del av bandbredden. När familjer är på vintersemester i fjällorter eller i skärgården slår de därigenom ut kommunikationerna. Det är vi lever i. Det är det som händer . Vi vet fortfarande inte vad som händer med 16–24-åringarna när de blir lite äldre. Kommer de att vara som dagens 65-åringar, som tittar lite mer på vanlig tablå-tv, eller kommer de att fortsätta titta i telefonen eller paddan och använda kommunikationssätt som kräver annan teknik? Det är viktigt för företagarna i , eller att veta om de törs satsa. De orterna lockar stora turistströmmar, och då kan det hända att det inte längre går att tanka för att det mobila bredbandet är utslaget och macken inte fungerar. Om man har brutit benet kan man inte ringa 112. I värsta fall måste man kanske ta sig till den lokala räddningstjänsten och trycka på knappen. Detta är ingen utveckling som någon av oss vill se. Då är det också viktigt att ansvariga minister signalerar handlingskraft på området och talar om vad som ska gälla. När får vi konkurrens på området, så att de som inte är nöjda med kan välja en annan operatör? 17 (S): Trots många fina ord och tjusiga agendor blir det inte bättre. Människor är frustrerade över mobiltelefonitäckningen, och de är otillfredsställda. fungerar mobiltelefonuppkopplingen sämre än när regeringen tillträdde 2006. Det finns faktiskt platser där det fungerade bättre tidigare. Regeringen har inte prioriterat frågan utan har litat på den så kallade marknaden. Statsrådet har hattat fram och tillbaka när det gäller kraven. Hon var den sista som insåg att problemen fanns ute i landet. Hon var förblindad av marknadens lösningar. Det förklarar ganska passiva hållning tidigare. har genomfört kontrollmätningar av mobiltäckningen som visar att samtliga telefonbolags verkliga täckning är sämre än vad de utlovat. I mellan av fallen har det saknats utlovad täckning. Det är dessa täckningskartor som Hatt har hänvisat till om och om igen här i kammaren, innan hon eller vände och gav PTS de extrauppdrag som har diskuterats här . Den digitala verkligheten ställer helt andra krav på infrastruktur. Vi har andra behov . Vi ska kunna vara uppkopplade när vi färdas och när vi befinner oss utanför hemmet. är det ohållbart låg standard längs med vägarna. Det är också en säkerhetsrisk att man inte kan komma fram. Det gäller hemtjänstpersonal, miljötransporter och skogs- och lantarbetare som ska kunna färdas och kunna kontakta sig med sin omvärld. Det fungerar inte . Regeringen har gett marknaden fritt spelrum. Det är precis samma sak när det gäller mobiltelefonerna. Det finns inga krav på en standard. Det finns inget krav på att terminaler eller mobiltelefoner ska kunna täcka ett visst område. Man litar på marknaden även här. Det duger inte. Vi socialdemokrater menar att mobiltelefoni och mobilt bredband ska finnas där man bor, där man jobbar, där man färdas och där man tillbringar större delen av sin fritid. Infrastrukturen för mobiltelefoni måste förbättras. För att man ska nå målen ska tydligare täckningskrav inarbetas vid licensgivningen och hårdare krav ställas på operatörerna när det gäller att de ska leva upp till sina utfästelser. Vi kan också tänka oss så kallade samhällsmaster med gemensam finansiering från offentliga och privata aktörer, som man har testat i . säger: Människor ska kunna bo kvar. Det håller jag med om. Tyvärr är verkligheten en helt annan. Människor bor inte kvar. Urbaniseringen går allt snabbare ju längre den borgerliga regeringen får hållas. De basala förutsättningarna för att bo kvar finns . Det finns inte infrastruktur, mobiltelefoni och samhällelig service. Trots att påstår sig vara ett landsbygdsparti visar verkligheten något helt annat. Den här interpellationsdebatten är oerhört viktig. Den är viktig på det sättet att den visar att vi inte har kommit någon vart när det gäller kraven. Människors frustration är lika stor som den var 2006. Det har till och med blivit sämre. Post- och generaldirektör säger att man litar mindre på en mobiloperatör än vad man gör på en bilhandlare. 18 Statsrådet (C): ska ha bredband och mobiltelefoni i världsklass. Skolungdomarna behöver det. Deras föräldrar behöver det. Lärarna behöver det. Sjuksköterskorna behöver det. Företagare i hela landet behöver det. Det är precis därför som jag och regeringen har prioriterat den här frågan. Och det är precis därför som vi har fattat en lång rad regeringsbeslut, som och nu kritiserar. säger: Jag bryr mig inte om hur ni gör det; det bara ska fungera. Så kan man resonera om man är företagare eller om man är konsument. Det ska fungera. En täckningskarta ska stämma med verkligheten. Det är därför vi skärper kraven när det gäller det. Man ska kunna få information om huruvida en mobiltelefon är bra eller dålig på att ta emot mobilsignaler, så att man om man bor på ett ställe där man vet att signalen just nu är lite sämre kan välja en telefon som fungerar. Man kan möjligen också resonera så här i opposition, men man kan sannerligen inte resonera så när man sitter i en regering eller om man aspirerar på att sitta i en regering. Då får man i stället kavla upp ärmarna och ta tag i de tekniska frågorna och de specifika frågorna. Man får ställa sig en del frågor: Hur kan vi frigöra 800-bandet? Vilka täckningsvillkor är rimliga att ha? Hur kan vi skärpa kraven så att konsumenterna har starkare rättigheter på marknaden? Titta på 700-bandet! När är det möjligt att börja använda delar av det för mobil telefoni? Det går inte att bara prata vackert om vad vi vill. Vi måste också ha konkreta åtgärder och vara beredda att hugga i, precis som alliansregeringen gör. Sedan säger att vi borde se till att det går att ringa på 450-bandet. Det går inte att backa in . erbjuder operatören Net1 mobilt bredband via 450-bandet åt nästan 100 000 konsumenter. Det är ett band som har väldigt bra geografisk yttäckning. Många av de här människorna har inget annat fungerande alternativ utan är beroende av just 450-bandet. För dem går det att ringa via det här bandet, via IP-telefoni eller med hjälp av en så kallad router med inbyggt batteri. Den lösning som vill se, det vill säga traditionell mobiltelefoni på 450-bandet, har prövats. Det fanns uppenbarligen inget intresse av det, i alla fall inte från kunderna. Och ingen av de kända bolagen, som , och , som tillverkar de moderna telefoner som konsumenterna vill använda, tillverkar mobiltelefoner som går att använda på 450-bandet. Eventuellt kan hitta en gammal begagnad mobil på någon utländsk auktionssida som klarar 450-bandet. Men varför ska landsbygden behöva nöja sig med det? Det fanns färre än 200 abonnenter som ville ha lösning 2009. Traditionell mobiltelefoni via 450-bandet var omodern . Min politik, alliansregeringens politik och politik går ut på att landsbygden ska ha bra villkor. Människorna där ska ha lika bra villkor och tjänster som de som bor i städerna. Det får de genom att vi nu bygger ut mobilt bredband på landsbygden väldigt snabbt. På bara har vi sett till att täckningen med 4G på landsbygden har ökat från . Nästan 100 000 människor får mobilt bredband via Net1 . Jag skulle vilja fråga : Vilka skulle konsekvenserna bli för dem om vi följde ditt råd och slog på traditionell mobiltelefoni på 450-bandet igen? 19 (S): Först vänder jag mig till : Mycket vill ha mer – det stämmer inte på landsbygden. Det finns inte mycket där. På landsbygden handlar det om att man vill få mobiltelefoni som alla andra. På landsbygden har man inte ohemula krav. Man är mycket begränsad i sina krav. Sedan vänder jag mig till it-ministern: på! 450-nätet har modern 3G-teknik, där det går att ringa med en mobiltelefon. Det går också att ha mobilt bredband. Det är precis lika modern teknik som det andra som finns . Läs på om det här! vänder jag mig till dem som följer debatten. Jag tror att många förstår att it-ministern och inte tar landsbygdens folk riktigt på allvar. I statsrådets svar säger hon att har mycket bra mobiltäckning.