prot · H10953 · 2014-01-14 00:00:00 — och bör förbehållas det som det är avsett för. säger att jag jämför med länder där de har plåtskjul och hyddor. Det är lite förminskande mot andra länder i till exempel Europeiska unionen. Jag kan lova att inget europeiskt land har sina skolor i plåtskjul och hyddor. hör till de länder som lägger ned absolut mest pengar på skollokaler. Det är inget försvar för att det finns brister, men vi ska ha lite perspektiv. När du försöker förklara de sjunkande svenska kunskapsresultaten med lokalproblem, , tror jag att du är fel ute. Det är flummig skolpolitik som har sänkt den svenska skolan. pekar inte på lokalproblem utan på disciplinproblem, vilket är ett stort arbetsmiljöproblem i den svenska skolan. Det handlar om elever som skolkar eller kommer . Men den typen av frågor interpellerar du aldrig om, . Den typen av frågor tar du aldrig upp, för du är helt ointresserad av det. Men det vore också intressant att diskutera, för det är förklaringen till sjunkande svenska kunskapsresultat. Vi ska ha bra skollokaler, och problemen ska givetvis åtgärdas. Men de som har ansvaret måste också bära ansvaret. Det finns dock andra saker på arbetsmiljöområdet som verkligen påverkar kunskapsresultaten, och det handlar om studiedisciplinen i våra skolor. Det borde vi tala om här i kammaren. 9 (MP): säger att jag inte bryr mig om ordning och reda i klassrummet. Han har nog aldrig pratat med någon av mina elever på folkhögskolan, för de skulle säkert säga emot. En lärare som får tid får också möjlighet att lösa situationer på plats i klassrummet. Det ska inte regleras på . Lärare ska få förutsättningar att göra sitt jobb. En sådan förutsättning är moderna lärmiljöer och bra arbetsmiljö. säger att jag förklarar skolans bristande resultat med problemen i lokalerna. Nej, det gör jag inte. Jag förklarar skolans bristande resultat med problem med utbildningsministern. har utsatt svensk skola för ett reformregn som för nio av tio lärare inneburit att de har fått ägna mer tid åt att fylla i papper och mindre tid åt att vara med sina elever. som Alliansen har styrt och varit ansvarig för skolan har tolv och ett halvt tusen pedagogiska medarbetare försvunnit från svensk skola. Färre medarbetare ska alltså använda mer tid till att fylla i papper, och då blir det mindre tid över till eleverna. Med mindre tid över till eleverna får vi sjunkande skolresultat. Det är klart att det inte underlättar om eleverna också blir trötta av att gå in i klassrum och andas luften där och om de får huvudvärk därför att man inte har fixat ventilationen. Om vi ska vända utvecklingen i svensk skola är en del av detta att skaffa bra skolmiljöer – moderna läromiljöer och bra luft i klassrummen. säger att det fungerar . När man får en anmärkning från fixar man det. Det är inte vad anmälningarna visar. Anmälningarna visar att problemen ofta har varit kända . är ett dåligt exempel eftersom det i har gått så långt att har fått lägga in vite därför att lärarnas arbetsmiljö har belastats så hårt. Systemet fungerar inte , och då måste man ha ett gemensamt ansvarstagande mellan stat och kommun. är en del av ett sådant gemensamt ansvarstagande. 10 Utbildningsminister (FP): Det blev plötsligt en bred utbildningsdebatt från sida, och då måste jag bemöta det. Lärartätheten i svensk skola är högre när det gäller utbildade lärare än vad den var 2006, när de rödgröna styrde. Den är högre. Personaltätheten när det gäller elevhälsovård, skolsköterskor och så vidare är högre än vad den var 2006, när de rödgröna styrde. Personaltätheten är inte lägre. Den är högre – bland de högsta i den industrialiserade världen. Resurserna är högre än vad de var 2006, när de rödgröna styrde. Ja, vi genomför omfattande reformer i det svenska utbildningsväsendet. Vi är det mest reformintensiva landet i . Just nu genomförs de största reformerna sedan folkskolereformen . Bakgrunden till det är att den gamla utbildningspolitiken slog helt fel. Det yttersta beviset för detta är PISA-resultatet . Det var den sista spiken i kistan för den gamla utbildningspolitiken, och det är därför nu byter utbildningspolitik. Vi kommer att behöva göra ännu mer. Lokalerna behöver rustas upp. På den punkten har rätt, och det följer påpekanden till kommunerna och till skolhuvudmännen att det måste ske. Men ansvarsfördelningen måste vi i denna kammare klara av att stå upp för. Så länge skolan är måste kommunerna ta ansvaret. Jag beklagar att skolan är , men det är inte jag som har kommunaliserat den. Det har ni i de andra partierna gjort. Det kan inte vara så att staten ska in och betala så fort kommunerna missköter sig och struntar i att göra något. Så fungerar inget ansvarsutkrävande i verkligheten. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2013/14:134 om skolans roll för att främja lärande för hållbar utveckling 11 Utbildningsminister (FP): har frågat mig om jag avser att ge ett tydligt uppdrag till att vidta åtgärder för att främja lärande för hållbar utveckling samt om jag tänker vidta några andra åtgärder för att säkerställa att nationella och internationella mål för lärande för hållbar utveckling nås. Jag håller med om att utbildningssystemet ska vara en del av arbete med främjande av hållbar utveckling. I de olika läroplanerna för förskola, grundskola och gymnasieskola framgår också tydligt att utbildningen syftar till att utveckla kunskaper och förmågor som bland annat bidrar till en hållbar utveckling i ett globalt perspektiv. Som ett exempel kan jag nämna läroplanen för . I den ställs det krav på att skolan ska ansvara för att varje elev efter genomgången grundskola har fått kunskaper om förutsättningarna för en god miljö och en hållbar utveckling. Genom styrdokumenten stöder skolans mål och riktlinjer en utbildning som ger kunskap och insikt inom de områden som omfattar de nationella miljömålen. De gäller för alla skolor, men det är huvudmännen som ansvarar för att utbildningen lever upp till de krav och ambitioner som framgår i läro-, kurs-, och ämnesplanerna samt för examensmålen i gymnasieskolan. har, som ett generellt uppdrag, till uppgift att stödja huvudmännen i deras utbildningsverksamhet, till exempel att implementera styrdokumenten. Därutöver hanteras utmärkelsen för hållbar utveckling, som interpellanten nämner i sin interpellation, numera av staten och . Syftet med utmärkelsen är att stödja och vara en inspirationskälla i det pedagogiska arbetet med hållbar utveckling, från förskola till vuxenutbildning. Mot bakgrund av detta kan jag konstatera att skolväsendet och på olika sätt redan arbetar med lärande för hållbar utveckling. 12 (S): Vi har kunnat se att svenska elevers kunskaper sjunker i viktiga ämnen, till exempel matte, naturvetenskap och svenska. kan vi se att vi inte lever upp till de styrdokument som finns för skolan när det gäller lärande för hållbar utveckling. Det gäller även internationella åtaganden, inte minst gentemot FN, där vi har lovat att vi ska ha lärande för hållbar utveckling i skolan. Man kanske inte tror att de här sakerna har ett samband, men det har de faktiskt. De dåliga kunskaper man kan se beror på att eleverna saknar relevans i undervisningen. Till stor del har man kunnat se en koppling här: Eleverna skriker efter relevans. De vill inte ha fiktiva exempel i undervisningen utan aktuella, viktiga frågor där de känner att de själva kan delta aktivt och göra någonting åt situationen, både i sitt eget privatliv – hur de själva lever – och i ett framtida yrkesval. De vill gå från åskådare till aktör. Det finns forskning på området som visar att man kan öka elevernas resultat, inte minst inom naturvetenskap, om de får denna relevans i undervisningen. från har forskat om detta och kommit fram till att resultaten ökar när relevanta samhällsfrågor kopplas till ämnet. Han har forskat om just lärande för hållbar utveckling och de exempel i där man har satsat på detta. Vi kan se att ungdomar egentligen inte är ointresserade av hållbar utveckling, tvärtom. visar att många ungdomar känner sig stressade av klimathotet och känner en uppgivenhet. De ser det som ett väldigt stort problem, men frågan är vad man ska göra åt det. Om man ger eleverna verktyg för att påverka omställningen till ett miljömässigt hållbart samhälle ökar elevernas självkänsla. De blir aktörer och känner att de kan göra något åt problemen, och ökar resultaten. Man får även förutsättningar att öka rekryteringen inom de ämnena. Vi kommer nämligen att behöva folk på arbetsmarknaden, inte minst när det gäller att ställa om samhället. Där finns många arbetstillfällen. Det finns alltså ingen motsättning. Regeringen har satsat mycket på entreprenöriellt lärande, det vill säga lärande för entreprenörskap. Trots att det bara nämns en gång i läroplanen satsas för att uppmuntra detta. Det finns även en kurs där lärare kan läsa 7,5 högskolepoäng i entreprenöriellt lärande. Lärande för hållbar utveckling nämns dock 33 gånger i läroplanen, det vill säga väldigt , och det ska integreras i tio ämnen. Ändå finns bara avsatta för att gynna detta lärande. Det är Skola för hållbar utveckling, som har nämnts. Det är ganska tydligt att regeringen säger att det är kommunerna som ska sköta detta. När det gäller entreprenöriellt lärande satsar dock regeringen aktivt. Det är inget negativt, utan tvärtom jätteviktigt och jättebra. Men de borde göra detsamma för lärande för hållbar utveckling och även gifta ihop det med entreprenörskap. Min fråga är: Varför gör regeringen ingenting? 13 (S): Tack, utbildningsministern, för svaret! Jag vill med det här inlägget understryka betydelsen av den interpellation som har framställt till utbildningsministern, inte minst frågan om kompetensutveckling inom det här viktiga området. Som miljöminister 2002–2006 var jag ansvarig för den lagstiftning som infördes för att implementera hela frågan om hållbar utveckling i det svenska utbildningsväsendet. Det gjordes i ett brett, internationellt samarbete efter det stora världstoppmötet i . var en ledande part i den utvecklingen. Det är naturligtvis med besvikelse som jag ser att frågan har försummats . Det är, precis som säger, självklart så att arbetet fortsätter på många sätt. Det finns med i läroplanen och i kursplaner att man ska arbeta med detta, men det finns inte något riktigt engagemang bakom frågan, precis som säger. Det hade inte behövt vara så. Frågan om hållbar utveckling är verkligen en fråga som går över blockgränserna och som jag är övertygad om att vi alla känner stort engagemang för. måste jag säga att jag känner stor glädje när jag ser att den samlade miljörörelsen är så engagerad i frågan om lärande för hållbar utveckling. Så var det inte . Det har vuxit en insikt också inom miljörörelsen om betydelsen av den här frågan. Det är tio aktörer som skriver i Dagens Samhälle och riktar sig till utbildningsministern. De ställer samma frågor som : Varför satsar inte regeringen mer på de här frågorna? Det finns, som säger, starka pedagogiska argument för att satsa på lärande för hållbar utveckling och att ha en mer relevant och engagerande undervisning. Men vad jag särskilt vill understryka är den betydelse som lärande för hållbar utveckling har i ett bredare perspektiv, inte minst för miljöpolitiken. Jag menar att det måste ses som en del av regeringens samlade ansvar för en politik för hållbar utveckling och för en god, effektiv och ansvarsfull politik för miljö och hållbar utveckling. Varför var detta en så stor fråga för 2004, och varför är det en så stor fråga för den samlade miljörörelsen? Det är därför att detta är ett av de absolut bästa instrument som vi har för att få till stånd en omställning i samhället mot en hållbar utveckling. I ljuset av de dramatiska utmaningar som vi står inför miljöpolitiskt, men också när det gäller till exempel säkerhet och en socialt hållbar utveckling, är detta mycket betydelsefullt. Detta är ett av de mest effektiva instrument som vi har, bredvid lagstiftning, ekonomiska styrmedel och annat, för om inte medvetenheten ökar brett i befolkningarna och i världen kommer vi inte att lyckas med detta, kommer vi inte att lyckas förankra en bra politik demokratiskt. Det är också därför som frågan står högt på agendan i många internationella sammanhang. Jag kan ha förståelse för när han säger att man inte kan lägga uppdrag på alla områden. har generella uppdrag att verka för att läroplanerna fungerar. Skolinspektionen har som generellt uppdrag att följa upp att det som ska göras görs – det står i dokumenten, och då kan man säga att det ska göras. Men precis som säger satsas det på andra områden, som entreprenöriellt lärande. Och detta är inte vilken fråga som helst. Detta är en av de absolut största frågor som vi har framför oss globalt. Den står högst upp på EU:s agenda och högst upp på FN:s agenda. Den står på och agenda. Det är en fråga som är mycket speciell. Därför skulle jag verkligen önska att vi skulle få den typ av satsning som efterfrågar, ett särskilt uppdrag till att inte minst satsa på kompetensutveckling på det här viktiga området. Jag tror att många skulle vara mycket engagerade, ännu mer engagerade , om de verkligen fick chansen att fördjupa sig. 14 Utbildningsminister (FP): Jag tror att debattörerna här missförstår vad det betyder att ge ett uppdrag till . Uppdrag till att ta upp entreprenöriellt lärande eller något annat ger vi i regel därför att vi tror att skolväsendet inte uppmärksammar de frågorna. Men det ni pratar om nu är en av huvuduppgifterna för skolväsendet som man utför . Skolväsendet i har . En av huvuduppgifterna är de ämnen vi talar om . hade räknat ut att termen hållbar utveckling nämns 33 gånger i den läroplan som jag har skrivit. Hur det nämns säger inte allt, men det är klart att det är framlyft oerhört tungt. I flera ämnen är detta numera oerhört centralt i kursplanerna. Det gäller geografi, biologi, fysik, kemi och en lång rad andra ämnen utöver det, som samhällskunskap. Det är i flera ämnen som detta är ett centralt innehåll. Det hjälper inte att ge några tusen eller någon miljon till och tro att det skulle förändra något. Detta är en av skolans huvuduppgifter, något man gör i skolan . Då hänger ni upp er på att det skulle vara ytterligare ett av hundra småuppdrag till och tror att det skulle förändra något. Men det gör det inte – det handlar inte om det. Detta är så att säga en av mänsklighetens stora överlevnadsfrågor. Det kan man se i läroplanen och den kunskap som vi har fått. gjorde som miljöminister ett jobb kring detta, och det har även andra miljöministrar och olika regeringar gjort. Detta är upplyft till en av de största frågorna. hänger ni upp er på att det skulle vara ytterligare ett uppdrag till för någon miljon och tror att det skulle ändra något. Men detta är ju något man jobbar med – det vet alla som har barn i svensk skola. Detta är ständigt återkommande teman i mängder av arbetsuppgifter de håller på med. Jag delar helt ert engagemang och er uppfattning att detta är viktigt. Men detta finns bland de huvuduppgifter som skolan håller på med runt omkring i . Några byråkrater ytterligare på är liksom inte lösningen. Beträffande lärarfortbildningen: Ursäkta, men lades lärarfortbildningen ned. Det är nu vi har lärarfortbildning. Lärarlyftet startade vi, och någon miljard lägger vi ned. Kurserna i NO, som ofta har just den här inriktningen, är bland de största kurser som finns. Det avskaffades , när ni satt i regeringen, och det är vi som har infört det. Påstå inte att skolan inte jobbar med hållbar utveckling, för det gör man ! Intresset är jättestort, och lärarna är intresserade av att fortbilda sig och lära sig mer, och det sker genom de satsningar vi nu gör. 15 (S): Det säger är rätt intressant. Det har gjorts undersökningar, och det finns en rykande färsk undersökning om hur det ser ut i skolan med lärande om hållbar utveckling. Det visar sig att väldigt många skolor upplever att de inte får tillräckligt stöd för den här viktiga frågan. De upplever att staten brister i det stödet. Vad de skulle önska är riktade statsbidrag, kompetensutveckling, tydliga direktiv och uppföljning. Man kan även se brister kommunalt, att detta är nedprioriterat på nivå. Bara var femte kommun ger medel för detta, och var fjärde kommun säger att de inte ger tillräckligt stöd. På punkt efter punkt i undersökningen kan man se att de upplever att det är nedprioriterat på statlig nivå – har inget uppdrag – och även på nivå. Vad detta vilar på är i första hand enstaka eldsjälars engagemang. Det är alltså lärare som brinner så mycket för de här frågorna att de lägger ned en stor del av sin fritid på det. Men en så viktig fråga får inte enbart vila på eldsjälar. Dels finns det inte eldsjälar i den omfattningen överallt, dels ska det inte i första hand handla om ideellt engagemang, utan detta ska vara en del av verksamheten. Det får inte vara så, när en eldsjäl försvinner, att det blir ett glapp som inte fylls med något annat. Detta borde finnas i alla ämnen på alla skolor, och egentligen borde alla lärare få någon form av kompetensutveckling för att kunna ta in detta i undervisningen. Det är självklart extra viktigt i till exempel naturvetenskapliga ämnen, men egentligen borde alla ämnen integrera de här perspektiven, för det handlar ju om hela planetens överlevnad. Vad som också är intressant, förutom den undersökning som visar att detta är nedprioriterat, är att det gjordes en enkätundersökning som skickades ut. Det var ledande miljöorganisationer och nationella aktörer på det här området som stod bakom enkätundersökningen. De ville ha svar på vad man gör från olika håll för att leva upp till skolans läroplan om lärande för hållbar utveckling och de internationella åtaganden som vi själva har tagit på oss, där vi har lovat att ha ett bra lärande för hållbar utveckling i skolan. När man skickade den enkäten till svarade att de inte har något uppdrag att vare sig planera eller genomföra specifika åtgärder för att implementera och följa upp lärande för hållbar utveckling. De sade alltså att de inte har något uppdrag på det här området. När samma enkät skickades till var svaret att skolor kan få stöd i att utveckla undervisningen för hållbar utveckling via . Svaren överensstämmer inte med varandra, vilket visar att regeringen måste ge uppdraget på ett mycket tydligare sätt. I min interpellation föreslog jag ett tydligt ställningstagande i regleringsbrevet för vad ska göra. Tyvärr finns det ingenting i regleringsbrevet. Det finns mycket som man kan och behöver göra: kompetensutveckling av lärare, erfarenhetsutbyte mellan olika skolor, ekonomiska resurser till stöd och till att kartlägga, analysera och sprida kunskaper på området, samverka med organisationer, ta del av forskning och samverka med berörda myndigheter. 16 (S): Vi vet nog vad det innebär att ge ett uppdrag, . Liksom säger visar flera undersökningar att det är väldigt ojämnt. Och som säger finns det ett stort engagemang. Det är otroligt roligt. Men det är också oroande att vi har en så pass ojämn utveckling av det här perspektivet i olika skolor. Om jag vore skulle jag vara bekymrad över att det finns ett så stort engagemang och så stor oro bland miljöorganisationerna, till exempel , som är nära skolorna i den här frågan. De jobbar tillsammans med skolorna. I det samarbetet ser man att det saknas mycket stöd och inte minst kompetensutveckling. Min erfarenhet, från när jag mötte många lärare och var ute på skolor och såg hur de jobbade med den här typen av frågor, är att det verkligen behövs professionellt stöd utifrån av olika slag. Vi har till exempel haft naturskolorna som har hjälpt till med miljöperspektivet. Men det behövs också när det gäller utbildning för hållbar utveckling, inte minst därför att det är ett nytt perspektiv som ska utvecklas. Regeringen kan lägga 24 miljoner på entreprenöriellt lärande och ge särskilda uppdrag, vilket jag precis som tycker är bra. I den diskussionen finns det dock en efterfrågan på att man i de satsningarna även beaktar frågorna om hållbar utveckling på ett tydligare sätt och att utbildningsministern och regeringen också visar på ett engagemang för att entreprenöriellt lärande kan ha med även det perspektivet. Det vore bra eftersom entreprenöriellt lärande handlar om att få in ett perspektiv i skolan precis som lärande för hållbar utveckling gör. Jag skulle vilja höra hur utbildningsministern ser på möjligheten att utveckla lärande för hållbar utveckling inom ramen för de satsningar som görs på entreprenöriellt lärande, till exempel Ung Företagsamhet. 17 Utbildningsminister (FP): Jag skulle vilja fråga debattörerna: Varför finns inte det som ni säger med i Socialdemokraternas skolmotion? Varför har ni inte lyckats övertyga ert eget parti? Varför har ni inte övertygat om att detta ska ske? Det beror på att han och de socialdemokrater som sysslar med utbildningspolitik vet att skolväsendet redan är fullt upptaget med detta. Jag kan göra en enkät till skolchefer på precis samma sätt som har gjort och fråga om de skulle vilja ha mer stöd i denna specifika fråga. Alla kommer att svara ja oavsett vad det handlar om; jag lovar. Man kommer alltid att vilja ha mer stöd. Det intressanta med enkät är att de svarar att de tycker att de nationella styrdokumenten är väldigt tydliga när det gäller hållbar utveckling. Det finns ingen otydlighet. Det var otydligt förut. På den gamla regeringens tid var styrdokumenten otydliga på den här punkten. är de tydliga. Det är vad skolcheferna svarar. Vill man ha mer stöd? Ja, om frågan ställs på det sättet vill alla alltid ha mer stöd i allting. Vi måste bedöma om det är en rimlig nivå på stödet. Min uppfattning är att det är det. Min uppfattning är också att skolorna jobbar frenetiskt med detta. Ni säger sedan att det är olika i olika kommuner. Svara då även på den andra frågan. Den första var: Varför har ni inte fått med ert eget parti? Den andra frågan är: Varför ska skolan vara om vi ska bestämma allting härifrån? Ni talar om att undervisningsmetoder i hållbar utveckling ska utvecklas på ett visst sätt så att det blir spännande. Ska ta över makten att bestämma om undervisningsmetoder? Ni är ute på ett gungfly. Ni bestämmer att skolan ska vara . Jag är emot det och tycker att den ska vara statlig. Jag vill styra mer. Det är dock bestämt, och det finns en majoritet i som tycker att skolan ska vara . Men så fort ni tycker att någonting ska förändras ska staten ändå gå in och styra i detaljfrågor om undervisningsmetoder. Det måste lärarna få ansvaret för att utveckla. Inom Lärarlyftet erbjuds nu fortbildning i alla ämnen, men det är totalt fokus på de naturorienterande ämnena och frågor som rör till exempel hållbar utveckling och miljö. Det är nästan högst prioriterat av allt, efter läsning. Det finns så många möjligheter inom detta som inte fanns när ert eget parti hade ansvaret. Berätta gärna varför ni inte får med ert eget parti. Varför pressar ni mig? Det är Baylan ni ska pressa. Varför får ni inte med honom på detta? Och varför ska staten gå in och styra precis allting när ni tycker att skolan ska vara ? 18 (S): Om det inte hade funnits ett problem på området hade vi inte haft den här debatten . Problemet är att undersökningar och forskning visar att det inte fungerar. Vi lever inte upp till läroplanen när det gäller lärande för hållbar utveckling. Vi lever inte upp till de internationella dokument vi har ställt oss bakom. Forskningen visar att undervisningen inte är upplagd på ett sätt som gör att eleverna känner att de kan påverka samhällsutvecklingen. Om man ändrade inriktningen och till exempel talade om konkreta samhällsproblem såsom problemen när det gäller konsumtion, resursfördelning och kemikalieproblem hade man ökat elevernas kunskap och möjlighet att göra bra ifrån sig i ämnena men även gett dem verktyg för att arbeta för en hållbar utveckling i samhället.