prot · H10992 · 2014-03-28 00:00:00 — 1 § Anmälan om ersättare vice talmannen anmälde att (M)skulle tjänstgöra som ersättare för (M) –. 2 § Anmälan om subsidiaritetsprövningar vice talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in: prot. 2013/14:22 för från skatteutskottet prot. 2013/14:32 för från finansutskottet 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:364 Till Interpellation 2013/14:364 beredning av budgeten av (S) Interpellationen kommer inte att besvaras inom föreskriven tid. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2013/14:370 Till Interpellation 2013/14:370 Grafikens hus i av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inplanerade externa engagemang för statsrådet. (M) Enligt uppdrag och rättchef Interpellation 2013/14:377 Till Interpellation 2013/14:377 Scenkonstpensioner och övergångsregler av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inplanerade externa engagemang för statsrådet. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2013/14:381 Till Interpellation 2013/14:381 Vanvårdsersättning till finska krigsbarn av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (KD) Enligt uppdrag Interpellation 2013/14:383 Till Interpellation 2013/14:383 Statens ansvar för kontanthantering av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 4 § Anmälan om granskningsrapport vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från : RiR 2014:6 Att överklaga till förvaltningsrätten – handläggningstider och information till enskilda 5 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Skrivelse 2013/14:201 till trafikutskottet EU-dokument KOM(2014) 181 till skatteutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 6 § Svar på interpellation 2013/14:249 om statsinkomster av räntesnurrebegränsningar 1 Finansminister (M): har frågat mig hur stor del av de i ökade bolagsskatteintäkter som jag räknade med i budgeten jag bedömer verkligen kommer in och vilken prognosen är för . har vidare frågat mig genom vilka åtgärder jag avser att öka storbankernas och aktieägares bidrag till skatteinkomster och produktiva investeringar . I budgetpropositionen skärpte regeringen reglerna som begränsar rätten till ränteavdrag avseende interna lån i företagssektorn. Detta gjordes för att skydda den svenska bolagsskattebasen mot skatteplanering med ränteavdrag. I budgetpropositionen förväntas begränsningen i avdragsrätten för interna lån öka skatteintäkterna med 2013. Åtgärden innebär att bolagsskattebasen breddas. som regeringen införde de förändrade begränsningsreglerna för ränteavdrag sänkte regeringen bolagsskattesatsen från till . Sänkningen stärker incitamenten för näringslivet att öka sina investeringar i . Det finns indikationer på att de nya ränteavdragsbegränsningarna har effekt. Data från betalningsbalansen tyder på att interna lån mot utlandet har minskat. En mer slutlig bedömning kan dock göras först när det finns data avseende taxeringsutfallet . Prognoser över skatteintäkter publiceras i vårpropositionen och budgetpropositionen. Den senaste publikationen avseende bolagsskatten publicerades i budgetpropositionen . Där uppskattades skatteintäkterna från bolagsskatten till . har i uppdrag att se över företagsbeskattningen. Den ska bland annat undersöka om det är lämpligt med mer generella regler som begränsar ränteavdragen. Några viktiga utgångspunkter för arbetet är att skydda bolagsskattebasen och att gynna företagande, investeringar och sysselsättning. 2 (S): Det kan vara viktigt att rekapitulera vad detta egentligen handlar om. blev det allmänt känt att en del av riskkapitalbolagen inom den offentligt finansierade verksamheten, såsom vård och skola, förutom att göra stora vinster såg till att via räntesnurror flytta dessa vinster till skatteparadis. Den fjärdedel svenska folket skulle ha tillbaka i bolagskatt kom alltså inte tillbaka utan hamnade i skatteparadis. Min fråga om finansministerns bedömning ska ses mot bakgrund av att vi socialdemokrater tyckte att den begränsning av räntesnurror som gjordes var en vettig tillfällig lösning. Till att börja med redovisade att det skulle ge 6 miljarder i intäkter, men när budgetpropositionen kom var det 8,8 miljarder. Det är svårt för oss i oppositionen att ifrågasätta hur man har räknat och vad det finns för prognoser och beräkningar bakom detta. Vi fick så att säga köpa grisen i säcken. Eftersom vi redan då tillämpade den princip som även finansministern tillämpar, i alla fall i teorin, om krona för krona, så accepterade vi de 8,8 miljarderna som en finansiering av en delvis sänkning av bolagsskatten. Resten, som finansministern ville lånefinansiera, sade vi nej till. Detta gör det besvärligt, inte minst för oss i oppositionen. Om det som säger stämmer känner vi att vi lurats in en situation att tillsammans med regeringen försvaga landets ekonomi. Eftersom det är över sedan jag ställde interpellationen borde det ha gått att ge svaret lite mer innehåll. Den statliga myndigheten sade först att det kunde bli 6 miljarder, men i sin senaste rapport säger man att det kan bli bara 3 miljarder. I så fall är 13 av de 16 miljarderna i bolagsskattesänkningen lånefinansierade. Då har lånat 13 miljarder i kommande generationers namn för att sänka bolagsskatten. Det jag är ute efter är om det finns någon annan prognos och syn än den har att de pengar som skulle komma av räntesnurrebegränsningen inte kommer in. I så fall vill jag ha den redovisad här och . Delar av finansministerns svar oroar mig. När det närmaste en prognos man har är indikatorer känner jag oro. Det finns antydningar, men några 8,8 miljarder kan man inte se. borde det ha gått att titta på just denna sektor. Det är av centralt intresse att det som finansministern påstod skulle komma in också kommer in. Vi socialdemokrater kommer att jaga de hål som finns i finansministerns budget. Vi har ett stort intresse av att statens saldo stämmer och att handkassan är räknad och kontrollerad . Vi drog nämligen både 1982 och 1994 dyrbara lärdomar av borgerliga regeringars sätt att hantera statens ekonomi. 3 Finansminister (M): Att säkra våra bolagsskattebaser är centralt. Sedan den socialdemokratiska regeringen ändrade reglerna och räntesnurrorna började växa har detta varit ett stort bekymmer. Vi har fått vidta omfattande åtgärder för att säkra att framför allt riskkapitalbolag men också andra bolag inte placerar sina ränteavdrag i och tar ut sina vinster i lågskatteländer. Denna ordning är ett betydande bekymmer, och vi har alltså vidtagit kraftfulla åtgärder för att ändra på den. Dessa åtgärder har blivit rätt hårt kritiserade av både jurister och näringsliv därför att de är långtgående och hårda. Vi har hävdat att de överensstämmer med den rättspraxis som finns i andra länder. Det har varit nödvändigt att lägga fast de här åtgärderna för att stoppa en uppåtgående tendens. Skatteavdelningens ekonomer – vi har en stor och kvalificerad avdelning för att göra skatteekonomiska beräkningar – har naturligtvis försökt bedöma effekterna av den här typen av åtgärder. Den bedömningen har alltså inte gjorts av vare sig den politiska ledningen eller några politiska medarbetare på utan av skatteavdelningens skatteekonomiska avdelning. Deras slutsats är att den bästa bedömningen är 8,8 miljarder. Den bedömningen är mycket noga avstämd med , och jag har också återkommit i finans- och skatteutskottet i frågan och noggrant redovisat grunderna för denna beräkning. väljer att kalla detta rövarkalkyl i , vilket är ett relativt grovt påhopp på de opolitiska tjänstemännen på . Vi gör inte rövarkalkyler när vi tar fram statens budget, utan vi gör bästa möjliga beräkning utifrån den statistik som vi har. och gör en likartad bedömning i den här frågan. Vi har noggrant stämt av våra beräkningar med dem och landat i de här siffrorna. gör en annan bedömning. Men har å andra sidan inte ansvaret för att göra de tunga bedömningarna på skattesidan på det sätt som skatteavdelningen respektive har. Vad vi ser är att de här åtgärderna förefaller ha bitit rejält. Utvecklingen av betalningsbalansstatistiken visar att koncerninterna nettoskulder från är nere med 152 miljarder och med 155 miljarder från . Det egna kapitalet i företagen har ökat dramatiskt. Det förefaller som om redan de åtgärder som vidtogs 2009 och 2010 började vända utvecklingen, och allt tyder nu på att det går åt det här hållet. menar att jag skulle kunna redovisa ett mer omfattande material genom en taxering som ännu inte har ägt rum. Taxeringen sker och redovisas . Därmed finns det naturligtvis en osäkerhet vid sidan av den statistik som vi har från betalningsbalansen på det här området. I grund och botten använder som ordförande i skatteutskottet begreppet rövarkalkyl i medierna när han kommenterar de bedömningar som opolitiska tjänstemän gör. Det tycker jag, om jag får säga så, är att föra den politiska debatten in på fel område. 4 (S): Det gick till andra inlägget innan lyckades få till att det nog egentligen var den socialdemokratiska regeringens fel att riskkapitalbolag profiterade på vård och flyttade vinsterna utomlands. Det blir lite tramsigt. Ansvaret ligger faktiskt hos er. Likadant är det med ansvaret för en budgetproposition. Den skrivs inte under av tjänstemän, utan den skrivs under av en regering, och det är en regering som måste stå för de bedömningar och de siffror som man lägger fram för den här kammaren. Det är det jag känner oro för. Som jag sade: Vi har 1982 och 1994 sett vad borgerliga regeringar lämnar efter sig i svarta hål. Därför vill vi vara säkra på att saldot stämmer och att handkassan är räknad och är korrekt. Det är därför vi tittar på de olika områden där det finns tydliga indikationer på att något inte står rätt till. Det som gör att vi ställer oss frågan är naturligtvis att en statlig myndighet, , säger att det fattas 5–6 miljarder i intäkter på bolagsskatten. Om har en annan åsikt får han väl säga det här i kammaren: Här har missförstått allt, de har fel, och de kalkyler som vi gjorde från början håller. Ingen skulle bli gladare än jag, mitt parti och svenska folket om de 8,8 miljarderna verkligen kommer in, så att inte finansministern har lånat ännu mer för att sänka bolagsskatten. Det är bara det som det handlar om: ordning och reda, att få reda på hur det egentligen står till. Här svarar finansministern att det ska göras en prognos i samband med vårpropositionen. Det kan inte vara många dagar tills den ska gå i tryck. Då vill jag höra den prognosen. Hur stor del av de 8,8 miljarder som skulle finansiera bolagsskattesänkningen bedömer regeringen kommer in? Vad kommer det i så fall att stå i vårpropositionen? Vi känner också till indikationer på andra sätt. De företag som sysslade med räntesnurror har också sparade förlustavdrag som de använder fortsatt och kan använda till. Vad jag kan förstå kommer det att innebära att man inte kommer att ta upp detta till beskattning framöver. Är den delen med i beräkningen om de 8,8 miljarderna? Och hur kunde det gå från 6 till 8,8 miljarder på så som och fram till det att budgeten presenterades? Det är det som gör att man ifrågasätter hur kalkylerna kommer fram. Det kanske snarare var så att den ökningen togs fram för att finansiera en bolagsskattesänkning. Sammantaget: Jag vill höra om finansministern kan garantera att de 8,8 miljarderna kommer in. Om inte enligt principen krona för krona, hur ska då de pengarna tas in i stället? 5 Finansminister (M): Låt oss till att börja med klargöra hur det ser ut med de offentliga finanserna i . Vi har fått nya prognoser från . Vi har alltså goda möjligheter att jämföra med de andra europeiska länderna. tillhör de länder som har lägst skuldsättning. Den har alltså minskat under krisen, som den genomsnittliga skuldsättningen i EU har ökat med i storleksordningen 15–. och har följt den utvecklingen och ligger nu på i offentlig skuldsättning. När det gäller finansiellt sparande har vi en situation som gör att vi lägger ett stimulanspaket på . I förrgår presenterade den finska regeringen ett åtstramningspaket på som, givet att den finska ekonomin är hälften så stor som den svenska, skulle motsvara ett besparingspaket på . är en av de ekonomier som bedöms som starkast i . I har regeringen också genomfört breda sparpaket. kan alltså som enda land fortsätta att stimulera ekonomin 2014. Då menar att det är ett uttryck för att svensk ekonomi är på fallrepet. Sedan måste jag återkomma till detta med rövarkalkyl. gör skatteutskottets ordförande bedömningen att skatteavdelningens skatteekonomiska enhet har gjort beräkningen på 8,8 miljarder för att finansiera bolagsskattesänkningen. Det är den bedömning som skatteutskottets ordförande redovisar i riksdag. Han menar att eftersom kalkylen skiljer sig från ESV:s är det en rövarkalkyl, som han säger i . Så fungerar inte svensk offentlig förvaltning. Myndigheter gör olika bedömningar. KI, och gör olika bedömningar i nästan varje prognos. Det är inte ett uttryck för att vi gör rövarkalkyler eller att gör rövarkalkyler där de tar ned eller tar upp inflationen för att höja och sänka räntan. Så fungerar inte offentlig förvaltning i , utan vi gör så bra bedömningar som möjligt. De är tillräckligt osäkra och svåra att göra ändå, utan att man för den skull ska lägga in anklagelser om politik i dem. Sedan vill jag också påpeka att när vi diskuterar budgethål vet vi alla var det stora budgethålet i svensk politik befinner sig. Socialdemokraterna har tappat den finansiering som man hade i sin budgetmotion. Det var 12 miljarder i jobbskatteavdrag och 3 miljarder i brytpunkt. Det är ett tapp på 15 miljarder. Man har kvar alla sina utgifter. Därmed har vi ett stort budgethål. Socialdemokraterna säger nu att de är beredda att ta bort hela egenavgiften för unga. Men det täcker bara 7 miljarder. Det återstår alltså ett stort hål att täcka. Det är rätt rimligt att väljarna med mindre än kvar till valet får ett besked om varifrån de miljarderna ska komma. Om nu har gjort bedömningen att skatteintäkterna är 8 miljarder lägre måste väl Socialdemokraterna utifrån bedömningar redovisa ytterligare 8 miljarder i skattehöjningar. Antingen tror inte Socialdemokraterna på bedömning eller också kommer de att redovisa 8 miljarder i ytterligare skattehöjningar. Ska vi förvänta oss att Socialdemokraterna i sin vårmotion lägger på 15–20 miljarder i ytterligare skattehöjningar? Eller är det helt enkelt så att på partipolitiska grunder vill misstänkliggöra kalkyler? 6 (S): För säkerhets skull får jag be finansministern att tänka på att ordföranden i skatteutskottet är en partikamrat till honom som heter . Jag är faktiskt bara vice ordförande. Annars kan det bli komplikationer i ert parti. Jag ställde en mycket tydlig fråga. Kan garantera att dessa 8,8 miljarder verkligen kommer in? Och är det bedömning att är helt fel ute, eftersom det skiljer 6 miljarder mellan vad nu säger och vad säger när det gäller bedömningen? 6 miljarder är väldigt mycket pengar. Det skulle räcka till exempelvis 12 000 lärare, och det skulle räcka till mycket annat, men i så fall försvinner det. Finansministern säger att jag påstått att det fattas 8 miljarder. Nej, det har jag inte gjort. Det är det som hela denna debatt handlar om. Jag vill veta vad finansministern anser. Jag vill ha svart på vitt. Jag har inte gått in på och tryckt på gillaknappen. Det är inte det som det handlar om. Men jag känner oro när en statlig myndighet säger att det kanske finns ett hål på 6 miljarder. Även om det naturligtvis är besvärligt för en minister att gå emot en statlig myndighet vill vi faktiskt veta. Då kan det vara lämpligt att finansministern talar om det. Om det finns ett hål där, finansministern, vill jag påpeka att ni faktiskt är i regeringsställning. Då kan ni inte säga att oppositionen får hitta på en finansiering. Det är ni som har lagt fram budgeten, och det är ni som är ansvariga. Återigen vill jag säga att vi tänker se till, efter tidigare erfarenheter, att saldot stämmer och att handkassan är räknad och kontrollerad . 7 Finansminister (M): Det är mycket centralt att vi för en seriös diskussion om offentliga finanser. Den måste ta sin utgångspunkt i sakläget. har bland de starkaste offentliga finanserna i industrivärlden. Vi är alltså inne i en lång lågkonjunktur, där som enda land har kunnat fortsätta stimulera ekonomin när , och andra länder har börjat skära ned. Ändå vill Socialdemokraterna göra gällande att har problem med de offentliga finanserna. Då borde väl den första slutsatsen vara att Socialdemokraterna själva har en gediget finansierad budget – det borde vara den mest självklara slutsatsen – och förslagsvis också en kraftigt överfinansierad budget som i sådana fall kunde täppa till de hål som de anser föreligger. vill smita ifrån ansvaret för räntesnurrorna. Det framgår alldeles tydligt i statistiken att denna typ av ränteupplägg börjar växa runt 2000 och sedan eskalerar i snabbt tempo. Det sammanhänger med de förändringar av lagstiftningen kring koncerninterna förvärv som den dåvarande socialdemokratiska regeringen genomförde. Det är det som blir startskottet för hela denna utveckling med räntesnurror i skatteparadis. Sedan har vi efter hård kritik fått vidta åtgärder i upprepade omgångar för att städa i detta. Jag ber om ursäkt för att jag kallade för ordförande i skatteutskottet. Vice ordföranden i skatteutskottet menar att om det finns en bedömningsskillnad mellan ESV och beror den på att gör rövarkalkyler. Det är vad han säger i . Jag tycker faktiskt att det är ett mycket märkligt uttalande. Vi har alltså en mycket kvalificerad avdelning med ett stort antal disputerade personer som försöker göra bästa möjliga bedömningar av vilka intäkter vi har. De är helt opolitiska. Då menar att detta är rövarkalkyler. Jag tycker att det är märkligt. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2013/14:259 om stigande oro för de offentliga finanserna 8 Finansminister (M): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att stärka de offentliga finanserna. Den finansiella krisen har medfört en lägre global tillväxt, vilket även påverkat . Tack vare regeringens åtgärder har svensk ekonomi uppvisat stor motståndskraft. Regeringen har i enlighet med det finanspolitiska ramverket använt finanspolitiken för att dämpa krisens effekter. Även om har bland de starkaste offentliga finanserna i EU har åtgärderna bidragit till ett försvagat sparande. Budgetutrymmet förväntas vara mycket begränsat . Nya reformer kommer att kräva finansiering krona för krona. Det kan exempelvis handla om åtgärder som säkrar skattesystemets effektivitet och legitimitet och motverkar samhällsekonomisk ineffektivitet. Det är också viktigt med en stram utgiftsgranskning och god utgiftskontroll. Vägen tillbaka till överskott i det finansiella sparandet på av bnp måste anpassas till hur arbetsmarknaden och resursutnyttjandet utvecklas. har utrymme att föra en ansvarsfull finanspolitik även på väg tillbaka till överskott. En för snabb återgång till överskott riskerar att normaliseringen av det ekonomiska läget bryts. är det viktigt att bygga upp skyddsvallar inför kommande konjunkturförsvagningar. Regeringens inriktning på finanspolitiken har fått brett stöd från såväl svenska som internationella bedömare. bedömer att regeringens politik har varit framgångsrik i ett internationellt perspektiv, trots att den internationella krisens djup och långvarighet ställt finanspolitiken inför svåra avvägningsproblem. Rådets samlade bedömning är att finanspolitiken i huvudsak är väl avvägd. Även , och ser regeringens politik som väl avvägd. Avslutningsvis vill jag också påpeka att regeringens politik har inneburit att resurserna till offentliga välfärdstjänster ökat , även efter att hänsyn tagits till pris- och löneökningar och till att befolkningen vuxit. 9 (S): Jag tackar finansministern för svaret. Det finns en stigande oro för de offentliga finanserna och för hur finansministern sköter detta och huruvida han lyckas eller misslyckas. Det är som konstaterar att underskottet i de offentliga finanserna väntas växa till 87 miljarder eller motsvarande av bruttonationalprodukten. Detta är det största underskottet sedan överskottsmålet infördes . Det beror på att den låga aktiviteten i ekonomin och ändrade skatteregler gör att den offentliga sektorns skatteintäkter ökar svagt 2013. stiger skatteintäkterna långsamt, då framför allt ett utökat jobbskatteavdrag tillkommer. Utgifterna stiger relativt måttligt. Men i kombination med svaga inkomstökningar leder detta till stora underskott, framför allt 2014. Ackumulerat för åren 2012–2015 uppgår underskotten till över 200 miljarder. Då har vi det mål som finansministern talar om att man följer – de finanspolitiska ramverken. Enligt kan detta starkt ifrågasättas. Målet om 1 procents överskott i genomsnitt över en konjunkturcykel nås inte . Man konstaterar också från att när det gäller ett av Maastrichtkriterierna, att underskottet inte ska överstiga av bnp, är avståndet till den gränsen inte betryggande. De ligger enligt alldeles för nära de kriterier som vi har att följa enligt Maastrichtkriterierna på . Det som skapar denna oro är naturligtvis att man har förvandlat ett överskott på 65 miljarder till ett underskott på 87 miljarder. Detta har skett som arbetslösheten har stigit sedan regeringen tillträdde. Den ligger nu på skyhöga . Vi har stora problem i den offentliga sektorn. Det har de gjort sedan regeringen tillträdde. senast fick vi den så kallade PISA-mätningen, som var en kraftfull varning. Ovanpå dessa bekymmer i den offentliga sektorn läggs nu oron för de offentliga finanserna. Min fråga var vilka initiativ finansministern tänkte ta för att vända den oroande utvecklingen. Jag noterade att finansministern skrev om svaret på frågan i sitt svar och inte vill ta till sig att detta är en oroande utveckling. De 65 miljarder i överskott som har förvandlats till 87 miljarder i underskott motsvarar 152 miljarder. Det är siffror som det naturligtvis är svårt för enskilda människor att ta till sig. Det är dock underskottet och framför allt utvecklingen som skapar oron. Extra stor oro uppstår, herr talman, på grund av att detta är en situation finansministern inte har kontroll över. Stora och ofinansierade skattesänkningar skulle ge dynamiska effekter, men de dynamiska effekterna uppstod aldrig. I stället uppstod ett växande budgetunderskott. Det skulle naturligtvis ha kunnat vara så att detta var inom ramen för finansministerns planerade politik. Då kunde man ha haft en diskussion om huruvida det var en klok eller oklok ekonomisk politik, och den diskussionen kan man givetvis ha. Det som är viktigt och det som skapar oro är dock att den situation vi befinner oss i är resultatet av finansministerns misslyckande. Tanken var att politiken skulle leda till sänkt arbetslöshet och därmed stigande skatteintäkter. När man inte lyckades med jobben – när man inte klarade av det – hamnade man i dagens moras. 10 (FP): Det är många av oss som sedan partiledardebatten har varit väldigt förvånade över att Socialdemokraterna har fixerat sig så vid budgetsaldot och den diskussion nu är exponent för. har sagt att kärnan i den socialdemokratiska ekonomiska politiken är jobben, jobben och jobben. Men fokuserar partiet på en helt annan fråga, nämligen budgetsaldot. Det är fadermord att göra detta i en lågkonjunktur. Det är som om man skulle driva en politik för att ha en balanserad budget i lågkonjunktur. Det strider mot vad era socialdemokratiska husgudar , , med flera har förespråkat och drivit som politik. Inledningsvis kan man konstatera att talet om är helt snurrigt.