prot · H109116 · 2014-05-28 00:00:00 — 3 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 98 M, 20 FP, 17 C, 18 SD, 18 KD För res. 3: 21 MP, 18 V Frånvarande: 15 S, 9 M, 4 MP, 4 FP, 6 C, 2 SD, 1 V, 1 KD SfU18 Mer fokuserad nedsättning av socialavgifterna för de yngsta Punkt 1 (Nedsättning av socialavgifterna för de yngsta) 1. utskottet 2. res. 1 (M, FP, C, KD) Votering: 154 för utskottet 153 för res. 1 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 21 MP, 18 SD, 18 V För res. 1: 98 M, 20 FP, 17 C, 18 KD Frånvarande: 15 S, 9 M, 4 MP, 4 FP, 6 C, 2 SD, 1 V, 1 KD Punkt 2 (Reform för mer effektiva åtgärder) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) Votering: 289 för utskottet 18 för res. 2 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 98 M, 21 MP, 20 FP, 17 C, 18 V, 18 KD För res. 2: 18 SD Frånvarande: 15 S, 9 M, 4 MP, 4 FP, 6 C, 2 SD, 1 V, 1 KD KU41 Privata utförare av verksamhet Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Det kommunala huvudmannaskapet) 1. utskottet 2. res. (SD) Votering: 289 för utskottet 18 för res. 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 98 M, 21 MP, 20 FP, 17 C, 18 V, 18 KD För res. : 18 SD Frånvarande: 15 S, 9 M, 4 MP, 4 FP, 6 C, 2 SD, 1 V, 1 KD UU9 Redovisning av verksamheten i , samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2012 och 2013 Punkt 1 (Reformer av institutionerna och remitteringar) 1. utskottet 2. res. 1 (S) 3. res. 2 (MP, V) Förberedande votering: 99 för res. 1 39 för res. 2 168 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 171 för utskottet 97 för res. 1 39 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 20 FP, 17 C, 18 SD, 18 KD För res. 1: 97 S Avstod: 21 MP, 18 V Frånvarande: 15 S, 9 M, 4 MP, 4 FP, 6 C, 2 SD, 1 V, 1 KD Punkt 2 (Jämställdhetsfrågor och klimatinsatser) 1. utskottet 2. res. 3 (V) Votering: 288 för utskottet 19 för res. 3 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 98 M, 20 MP, 20 FP, 17 C, 18 SD, 18 KD För res. 3: 1 MP, 18 V Frånvarande: 15 S, 9 M, 4 MP, 4 FP, 6 C, 2 SD, 1 V, 1 KD Punkt 3 Kammaren biföll utskottets förslag. 14 § (forts. från 12 §) politik för global utveckling (forts. UU12) 114 (FP): fattade beslut om en politik för global utveckling, då politiska beslut i och i EU får konsekvenser för fattiga människor i utvecklingsländer. Kärnan i PGU är att de politiska beslut som fattas ska ta hänsyn också till effekter på fattiga länder och människor. Alla politikområden har ett ansvar för att genomföra sin politik på ett sätt som tar hänsyn till effekter för utvecklingsländer och tar till vara alla möjligheter att bidra till målet. Vi har tidigare i dagens debatt hört att man har lite olika syn från oppositionen på hur väl regeringen har lyckats med det . Vad har då oppositionen att komma med för att kritisera regeringens arbete? Ett betänkande med i övrigt ungefär 14–15 sidor text, när man räknar bort innehållsförteckningen, avslutas med lika många sidor reservationer. Flera av synpunkterna skulle med lite god vilja från oppositionen ha kunnat hamna i den gemensamma texten. Mycket av det som står i reservationerna finns dessutom redan där. Jag tänker ägna denna stund åt reservationsdissektion. I reservation 1 ägnar man åt att tala om fördelarna med PGU, men kritiserar regeringen för att ha en dålig dialog och en brist på samordning. Man betonar behovet av tydligare mål och vikten av proaktivitet. Låt oss ta punkterna var för sig! Först och främst kan vi konstatera att får goda vitsord i bland annat för att utvecklingsfrågorna har en central plats i utrikespolitiken och för att engagerar sig i globala utmaningar. Här kan vi sträcka på oss. ses som ett av de ledande länderna inom EU och . som man betonar dialogen med civilsamhället lyfter man fram regeringens skrivelser som ett bra verktyg och pekar på ett av flera tillfällen till detta som regeringen ordnat. Behovet av ökad samordning har regeringen själv uppmärksammat genom den utvärdering man gav Statskontoret i uppdrag att utföra och som redovisades . Reservationen slår in öppna dörrar. Man berättar också i skrivelsen från regeringen att man avser att göra breda insatser som involverar flera departement. Det gör man inte på en kafferast. Man skriver även att förtydliganden av mål ligger inom det arbetet och att fortsatt aktivt arbete med samstämmighet är centralt. Jag vet inte om S, V och MP, som skrivit reservationen, har läst skrivelsen eller om de bara gör en reservation för syns skull. Alla önskemål är uppfyllda, vilket också återspeglas i utskottets betänkande, om än med något färre ord. I reservation 2 talar S om att människors möjlighet till arbete och egen försörjning skapar frihet och välstånd. Det är bra att ni tar till er arbetslinjen. Den har vi försökt pränta in länge hos oppositionen. Kul att ni är med . Sen berättar ni att bindande regler mellan länder krävs för att vrida utvecklingen i en hållbar riktning. Javisst, jag kan hålla med. Men vems regler är det? Vilket land sätter standarden? Vi riskerar att få betydligt sämre regler än om vi kräver likartade och bindande regler. I EU är vi ett litet land, och i världen ännu mindre. Hur stark är vår röst? Ni nämner även behovet av att arbeta mot skatteflykt och korruption. Det är bra. I skrivelsen finns flera sidor med exempel på hur skatteflykt och korruption ska bekämpas och vad regeringen gör i frågorna. Det är land-för-land-rapportering, internationellt skattesamarbete, instruktioner till med mera. Om ni vill hålla med regeringen i dess insatser så tackar vi, men ni behöver ju inte skriva en reservation för att hålla med. Reservation 3 från V och MP handlar om allt möjligt. Jag tar inte orden rödgrön röra i min mun, men det handlar om allt möjligt. Det är 169, hbtq, visselblåsarfunktion, barns rättigheter, kvalitet och utvärdering av biståndet, folkrörelsedialog, klimatavtal med mera. Jag gläder mig dock särskilt åt meningen om att bistånd ska stödja demokratiska processer. Den ska jag särskilt lägga på minnet när vi diskuterar länders olika syn på demokratiska processer i kommande debatter. Reservation 4 av MP och V handlar om handel. Jag håller med om att strafftullar är av ondo och att ensidiga subventioner inte skapar en konkurrenskraftig handel. Fri handel skapar bättre förutsättningar för en sund marknad och tillväxt, som i sin tur skapar välstånd. Jag är glad över att vi delar den synen. Jag var inte så säker på det innan jag läste er reservation. Reservation 5 av MP handlar om globala migrationsströmmar. Flykt är inte ett brott, skriver man. Det tycker jag är en bra formulering. Jag är tveksam till en ny Genèvekonvention, men jag ser däremot gärna möjligheten till olika typer av tilläggs- eller hängavtal för att öka tryggheten för dem som hamnar utanför skyddsnätet. Det är alltid en fara med att bryta upp en gemensam överenskommelse. Den kan ersättas av någonting som är sämre. Behåll det som fungerar skapligt och häng på, vid sidan om, det som behöver förbättras. I reservation 6 av anförs att migration kan bidra till positiva effekter i de länder människor migrerar till – kul, förvånande, men kul. Sedan blir resten av reservationen nattsvart. Snälla , kom gärna upp i talarstolen och berätta och ge oss i kammaren några exempel på i vad och hur ni ser de positiva effekterna av invandring. Jag har längtat efter det . De negativa behöver inte upprepa. Dem har vi hört till leda. Men ta gärna de positiva. Det skulle göra mig så glad . Reservation 7 av MP och V handlar om klimat och behovet av additionella satsningar på klimatåtgärder. Det är bra tänkt. Men för att finansiera det vill ni köra med kreativ bokföring, skriver ni, eller innovativa finansieringsmekanismer. Det är väl ungefär samma sak. Sedan kommer förslag som skulle sänka tillväxten och därmed möjligheterna till att ha råd med några satsningar över huvud taget. Hur tycker ni att man ska finansiera klimatpolitiken sedan ni sänkt ekonomin alldeles? Om allt fler hamnar under den föreslagna 20-dollarsgränsen blir det svårt att klara av klimatmålen framöver. Hur tänker ni där? 115 HANS (V) replik: Vi kan konstatera att i regeringsställning är nöjt med arbetet i samstämmighetspolitiken. Uppenbarligen fungerar det väl med att ta hänsyn till de fattiga i den borgerliga regeringens politikutformning. Låt mig ta en konkret fråga som borde ligga nära till hands, eftersom det handlar om utbildningspolitiken. Det är en fråga som trots allt självt varit ansvarigt för vid regeringsmakten. Där valde den borgerliga regeringen att införa en avgift för utländska studenter vid svenska högskolor och universitet under ledning av tidigare folkpartiledaren som minister. Införandet av avgiften innebar att vi kraftigt minskade antalet utländska studenter på svenska högskolor. Enbart första året minskade antalet utländska studenter . Det är inte så konstigt. Till exempel hemma i på tar man numera ut en avgift på terminen för en naturvetenskaplig utbildning. Det vi kan se är att den allra största minskningen inte utgörs av studenter från eller . De har råd att betala. Den absolut största minskningen är från länder i . Det är studenter från , , och som i det närmaste har slutat att komma till och studera efter att vi har kunnat ge människor i en möjlighet att få en akademisk utbildning som de sedan har kunnat använda i sina länder för att bekämpa fattigdom och utveckla sina ekonomier. är trots allt nöjd. Då undrar jag lite. När ni beslutade i att införa chockavgiften för utländska studenter vid svenska högskolor som har slagit så hårt mot just studenter från , de fattigaste studenterna på planeten, på vilket sätt tog ni hänsyn till de fattiga vid det beslutet? 116 (FP) replik: Först och främst tror jag inte att jag använde ordet nöjd någonstans i mitt anförande . Jag talade tvärtom om många saker som behöver göras framöver för att få det än bättre. Det är viktigt att konstatera att mycket av det man har gjort tjänar till att få en bättre samstämmighetspolitik. Det ska vi vara stolta över. Det innebär inte att vi är nöjda. Det finns mycket kvar att göra. Vad gäller avgifter på universitet är skolfrågorna inte min huvudfråga. Vad jag vill minnas fanns det möjligheter till stipendier och liknande för dem som ansökte om sådant för att kunna få en del av avgiften betald. Jag kan inte storlek eller omfattning av det hela, men jag vet att det var en av de skyddsåtgärder som sattes upp i samband med beslutet. Jag kan gärna ta reda på mer om vad det innebär framöver. 117 HANS (V) replik: Detta visar på problemet. Vi ska försöka få en regering och en rad departement att jobba samstämmigt. Det handlar om att få alla departement – till exempel Landsbygdsdepartementet, och Försvarsdepartementet – att tillsammans jobba för att understödja biståndspolitikens mål. Här kan inte visa att man har haft en samstämmig politik inom mellan olika företrädare. är trots allt, om jag inte missminner mig, biståndspolitisk talesperson för . Det borde ha funnits en viss samstämmighet mellan vad driver och vad hans tidigare partiledare gjorde när han drev igenom avgiften för utländska studenter. Visst införde man ett stipendium för utländska studenter från utvecklingsländer, ett stipendium som skulle finansieras med bistånd. Det innebar med andra ord att man skulle ta pengar från den svenska biståndsbudgeten för att finansiera svenska högskolor. På vilket sätt skulle det bidra till att minska fattigdomen? På vilket sätt utgick man från de fattigas perspektiv på utveckling när man valde att använda svenska biståndsmedel för att finansiera svenska högskolor i stället för att använda de resurserna i utvecklingsländerna, ? Det vi också konstaterar nu när reformen genomförts är att det har fått dramatiska konsekvenser. Det har inte fungerat med avgifterna. Just de som har valt att inte längre komma till är de studenter som kommer från de absolut fattigaste länderna. Där har stipendierna uppenbarligen inte hjälpt. Det har uppenbarligen inte fungerat. Konsekvenserna av er politik har varit att vi har stängt dörrarna på de svenska högskolorna för studenter från . Det är konsekvenserna, . Då kan man inte stå och säga: Vi tar hänsyn till fattiga vid beslutsfattandet. Det fanns uppenbarligen inte någon sådan diskussion när man fattade beslutet. säger plötsligt att han är nöjd med hur det fungerar. Trots det raljerar han över alla de förslag som vi kommer med från oppositionen för att stärka arbetet när det gäller samstämmighetspolitiken. Det fungerar inte, . Du får ta och bestämma dig. 118 (FP) replik: Jag vet inte om lyssnar på det jag säger eller om han har skrivit färdigt vad han tänker säga i replikskiftena. Först och främst ska vi konstatera vad gäller studenter från andra länder att vi såg ett behov att se över formerna för hur man skulle tillåta utländska studenter att kunna komma och vad det skulle kosta. Stipendiedelen var till för att vi skulle kunna se till att studenter från de länder där vi ansåg att det fanns ett särskilt behov eller särskilda möjligheter skulle kunna ha möjlighet att få den här typen av stipendier. Jag har inte sagt att jag på något sätt är missnöjd med de här bitarna. Vad jag pratade om när jag pratade om nöjdhet eller inte handlade mer om hur vi skulle utveckla samstämmighetspolitiken generellt framöver. Det finns många saker att göra i den, och det är ingenting som är fixt och färdigt vare sig i tidigare regeringar eller den här regeringen. Det är någonting som förändras med den utveckling som sker i världen. Vi måste vara öppna för att kunna göra justeringar fram eller tillbaka beroende på hur – mer eller mindre – nöjda vi är med det vi utför. Utifrån den skrivelse som vi behandlar känner jag mig ändå stolt över mycket av det som vi har gjort och över det beröm vi får från många delar av andra organisationer och institutioner i världen. Men där må vi naturligtvis ha lite olika åsikter. Jag tycker ändå att det är viktigt att lyssna på varandras synpunkter. 119 (MP) replik: märks det att det börjar närma sig valrörelse. Vi brukar ofta ha en samstämmighet, inte minst jag och , när det gäller många frågor inom biståndet, som mänskliga rättigheter och annat. tyckte jag att ditt inlägg handlade mycket mer om våra reservationer och små delar i våra reservationer än om vad egentligen tycker i frågan. Du tror inte på att vi ska ha en ny Genèvekonvention eftersom det skulle kunna bli en sämre sådan. Den risken finns, om man utgår ifrån att den Genèvekonvention som vi har ska skrotas och att vi ska ha någonting annat i stället. Men det vi behöver är att hitta en modell där de som redan ingår i den nuvarande inkluderas tillsammans med alla de nya migranter som vi ser i världen. Vi kommer att stå inför stora klimatflyktingströmmar. Jag är övertygad om det. Vi har dem , och de har inget skydd. I svensk lag har vi en artikel som innebär att vi kan ta emot miljöflyktingar, men vi använder den inte. De andra länderna har inte det. Jag skulle vara tacksam om vi gemensamt och samstämmigt kunde driva en sådan fråga också gentemot de andra länderna. Vi behöver inkludera de människor som inte har något skydd – de som flyr och som inte är förföljda av politiska skäl. Det är de andra som vi också måste ta hand om. Jag tror att jag får återkomma till klimatfrågan och finansieringen i nästa inlägg, för det blir för ont om tid . Men jag vill gärna veta hur du ska se till att vi också får ett skydd för de andra flyktingarna om du inte vill ändra . 120 (FP) replik: Jag tar formfrågorna först. Reservationstexterna som oppositionen skriver handlar om vad ni inte håller med majoriteten om; det är ju tanken med detta. Vad tycker framgår av majoritetstexten. Det är den vi står bakom. Om vi hade haft andra meningar skulle vi ha jobbat in dem i majoritetstexten på ett eller annat sätt. Det är viktigt att konstatera, som vi sade i föregående replikskifte, att världen förändras. Det är klart att det gäller att se till att politiken också kan ta hand om nya utmaningar. Jag vet inte om har lyssnat på statsministerns återrapporter från EU, men jag har jag har deltagit tagit upp frågan om flyktingströmmar – särskilt dem över – och vad vi på olika sätt behöver göra för att klara av dessa frågor. Jag tycker att det är oerhört viktigt att det finns med på något sätt i de förutsättningar som vi har att jobba med. När jag läser reservationstexten tolkar jag en ny Genèvedeklaration ungefär som att jobba fram en ny författning för EU, det vill säga att man aldrig vet vad som kommer att hända i slutändan. Därför var mitt förslag fortfarande att den gamla kanske kan hängas på nya saker snarare än att man river upp den gamla. Det är så jag har tolkat det. Det verkar väl mer oklart just nu om vi är med eller mot varandra där. Jag tycker att det är viktigt att känna att vi tar hänsyn till de nya flyktingströmmar som på olika sätt nu kommer att innefattas oaktat om det är ekonomiska flyktingar, klimatflyktingar eller vad det nu kan vara för någonting. Vi ser nya mönster och nya flyktingströmmar. Vi måste se till att vi finns med på arenan och att vi kan behandla detta på ett humant och människovärdigt sätt. Det tvekar vi inte det minsta om. 121 (MP) replik: gäller för alla, och inte bara för EU. Det jag menar är att vi behöver ha ett regelverk som också omfattar dem som inte omfattas av . Jag förstod inte heller nu på dig, , om du står bakom att vi utarbetar ett nytt regelverk som omfattar alla eller om vi ska göra det på något annat sätt. Du får väl återkomma i den delen. Sedan sade du någonting om kreativ bokföring. Vi vill självfallet inte ägna oss åt kreativ bokföring på klimatsidan. Vi talar om innovativa finansieringsmekanismer. Det står så här i reservationstexten: Exempel är globala skatter på internationell sjöfart och flyg eller finansiella transaktioner där intäkterna helt eller delvis går till finansiering av klimatarbetet i syd. Det står också att måste driva på för att höja EU:s ambitioner, att EU-målet om utsläppsminskningar bör höjas till till 2020 och att det behövs ett ökat åtagande för klimatfinansiering i utvecklingsländerna. Medlen kan återföras till syd genom demokratiskt uppbyggda fonder, i huvudsak den FN-ledda Gröna fonden. Det är viktigt att pengarna används på ett mål- och kostnadseffektivt sätt som passar in i mottagarländernas prioriteringar och utvecklingsstrategier. Är detta oklart? Jag förstår inte hur det här skulle kunna kallas för kreativ bokföring. När du står här i talarstolen låter det som att vi hittar på en massa galenskaper. Därför tyckte jag att det var viktigt att ta upp det som vi faktiskt har skrivit i vår reservation. Det som skiljer oss åt är att ni vill ta de här pengarna från biståndet. Det lilla som går till klimatåtgärder går via biståndet. Vi håller inte med om att det ska vara så, för detta är någonting som vi har utlovat: Klimatåtgärder och klimatpåverkanskonsekvenser ska vi finansiera utanför biståndet. Det ska inte ligga i biståndet. Men ni tar det från biståndet, till skillnad från oss. 122 (FP) replik: Först och främst gäller det flyktingar. Jag står självfallet bakom att vi inkluderar alla typer av flyktingar. Om vi sedan kallar det för en ny Genèvekonvention, ett påhängsavtal eller något annat är inte det viktiga. Det viktiga är att vi får ett regelverk som fungerar för de nya flyktingströmmar som vi ser. Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi tillsammans arbetar fram detta i ett brett anslag. Det står jag helt bakom, och det har jag gjort . Tveka inte om det! Jag har inte använt det ordet om er reservation; det var egna ord. Vi kan väl konstatera att om vi genom skattevägen minskar handel och minskar transporter – det som skulle bli innebörden av ökade skattepålagor – innebär det inte att vi får ökad tillväxt. Det innebär i sin tur att vi får mindre pengar att använda, som jag sade i mitt anförande. Vi får mindre pengar att använda till både klimatåtgärder och bistånd i övrigt. Jag tycker att det är viktigt att konstatera detta, och här skiljer vi oss säkert något åt: Handel och en friare handel ökar möjligheterna till ekonomisk tillväxt och ger därmed mer pengar i vår skattekista som vi kan använda till åtgärder av olika slag, bland annat när det gäller klimat och bistånd och mycket mer. Det är viktigt att vi inte hämmar denna utveckling. Vi har en debatt om här då vi ska tala om frihandelsavtal och ramavtal med mera. Vi kan återkomma till denna diskussion då. Men de pengar vi får in ska vi inte strypa genom ökade skatter, för då kommer totalbeloppet att minska för det vi kan använda till klimatåtgärder och annat. 123 (SD) replik: efterfrågade positiva exempel på migration. Eftersom han uppenbarligen inte hade någon lust att lyssna på mitt anförande tål det att upprepas. Jag lyfte i mitt anförande fram alla de positiva exempel som finns på människor som arbetar och sliter och bidrar till det svenska samhället och som också är besvikna på dagens invandringspolitik, reagerar på den och vänder sig till oss. Jag lyfte fram det positiva med en behovsprövad arbetskraftsinvandring. När det inte finns arbetskraft i kan vi ta hjälp utifrån. Det är ett viktigt och positivt komplement på den svenska arbetsmarknaden. Jag lyfte fram det positiva i den fria rörligheten, hur positivt det kan vara när människor från kan arbeta och studera i andra länder, när människor kan komma och arbeta och studera i och det viktiga utbytet däremellan. Jag lyfte fram vikten av flyktinghjälp på olika sätt. Jag har inga problem att lyfta fram det positiva med migration. Men regeringen och har stora problem att skapa de förutsättningar som krävs för att möjliggöra de positiva delarna i migrationen. Hur mycket vi än pratar om de positiva delarna av migrationen försvinner inte de utmaningar som vi står inför. Hur ska människor som lever i utanförskap, segregation och mångårigt bidragsberoende kunna få en ärlig chans att komma in i det svenska samhället när och regeringen vill fortsätta att föra den invandringspolitik som förs , med en hög nivå på invandring, som vi har en hög arbetslöshet och ett stort mått av utanförskap och icke fungerande integration? Det är min fråga till . 124 (FP) replik: Jag försökte lyssna väldigt uppmärksamt även , och pratade mycket om att det finns positiva saker men inte särskilt mycket om vad som är positivt. Jag tycker fortfarande att det saknas rätt mycket i argumentationen från . Jag förstår att man försöker tvätta sig ren från någon form av invandringskritisk ståndpunkt. Men sedan kommer det här med den höga nivån. Det är liksom det som är grejen: Det är för många invandrare, och det är fel invandrare. Förmodligen handlar det om både kvantitet och kvalitet, kan jag tänka mig. Det är viktigt att konstatera att det finns utmaningar. Det håller jag med om. Dem ska vi jobba med. Utmaningarna blir inte lättare att tackla när man får höra ord som bidragsberoende och siffror som florerar på nätet, i uttalanden och så vidare – siffror som inte har verklighetsbakgrund. Jag tycker att det är viktigt att konstatera att vi har både flyktingar och invandrare och att vi då måste se till att få dem att fungera och finnas i det svenska samhället på bästa möjliga sätt. Det är viktigt att vi ser till att de får arbete och så vidare. låter det från sida som att det finns ett begränsat antal arbeten och att flyktingarna därmed kommer och tar våra arbeten. Jag hörde inte säga det, men implicit låter det ibland så i retoriken från . Det är väldigt tråkigt. Vi är ett stort land ytmässigt, och vi är ett rikt land. Vi har många möjligheter. Vi måste jobba tillsammans och målmedvetet för att se till att få det att fungera på arbetsmarknaden, både för dem som har bott här och för dem som är nyanlända. Jag tycker att det är viktigt att vi håller oss till den diskussionen.