prot · H10954 · 2014-01-15 00:00:00 — Min fråga till dig är helt enkelt: Varför ska barnen i byskolorna behöva bli skjutsade långa vägar när kommunen har bestämt att lägga ned deras skola? Det gäller trots att de har lärare och föräldrar som är villiga och har en passionerad idé om hur de ska få skolan att ha en bra utbildning för deras barn. 108 (V) replik: Jag tackar för frågan. Det är en väldigt viktig och central fråga i debatten om hur vi ska organisera välfärden . Låt mig tydliggöra att lika konsekventa motståndare som vi är till vinstuttaget i välfärden, lika tydligt kan vi se att i delar av välfärden är det bra och positivt att kunna ha andra icke vinstdrivna alternativ. Det gäller kooperativen för personlig assistans. De är inte våra motståndare. De är våra vänner. äldreomsorg har ofta bra kvalitet men blir ibland utkonkurrerad av de stora jättarna. Jag var glad att var så fantastiskt tydlig i den här frågan. Jag såg mig om i salen när vi voterade om att allt skulle vara offentligt. Jag såg två röstkort i luften av 240. Det partiet är vi, och det tycker jag är bra. Men vinstintresset ska bort. Där kompromissar vi inte så enkelt, och helst inte alls. Jag har mött många vänsterpartister som är engagerade i både kooperativa vårdcentraler och i byskolor. Jag tycker att det är rimligt att dessa alternativ finns. Det är inte på något sätt vårt huvudmål att komma åt dem. Jag tycker att de har en funktion. Men det måste vara demokratin som bestämmer hur skattepengarna används. Jag kan inte se vem som annars skulle göra det. 109 (MP) replik: Det är det som gör att det blir så tydligt att vill föra kammaren och tittarna bakom ljuset. Du säger att ni gillar alternativen när du vet att dina partikamrater ute i kommunerna som de fattar beslut om att de inte längre vill driva byskolan kommunalt säger att den inte heller ska kunna tas över av de engagerade lärarna eller de passionerade föräldrarna som värnar att barnen inte ska behöva skjutsas långa vägar från byskolan. Det är det som är realiteten när du säger att man ska bestämma om detta lokalt. Du vill ta bort etableringsfriheten för skolor – den etableringsfrihet som är den enda garant som byskolorna har när man står inför problemet att kommunen gör en annan värdering av hur skolan ska organiseras i deras kommun. Alla vänsterpartister som jag någonsin har träffat i kommunala sammanhang säger med en röst: Nej, det här ska kommunen bestämma helt över! Jag är väldigt orolig över denna utveckling. Du är ute och talar jättemycket om att det bara är vinsterna som är problemet, men när vi tittar ute i landet på vad som är den stora diskussionen är det just byskolorna. Och där är tydligt: Man vill ta bort etableringsfriheten. Man hotar byskolorna i . 110 (V) replik: Någon fri dragningsrätt på skattepengar borde inte finnas, men det gör det. Det ska vara demokratin som avgör var skattepengar går någonstans. Men finns det massor med kommuner där styr där det finns kooperativ barnomsorg, till exempel, som vi är för. Vänsterpartister är ofta engagerade i detta i de här kommunerna. Men jag tycker att det är rimligt att man fattar demokratiska beslut om detta precis som om andra former av barnomsorg. 111 Näringsminister (C) replik: och jag har mötts i otaliga debatter som handlar om människors självbestämmande och om framtidens välfärd ska bestå av en mångfald av olika högkvalitativa aktörer eller om det ska vara likt en kolchos – storskaligt, enformigt och statligt styrt. Jag har till dagens debatt tittat lite på hur medarbetarna inom vården själva svarar i Jobbhälsobarometern, som genomförs av Svensk Företagshälsovård och Svenskt Kvalitetsindex, när det gäller deras arbete. Jag skulle vilja fråga om han är medveten om ifall det är i privat eller i offentligt driven vård som flest säger att de är nöjda med sin personalledning, flest upplever att de har möjlighet att påverka sina arbetsuppgifter, flest tycker att lönen är rimlig för arbetsuppgiften, flest tycker att de hinner med sina arbetsuppgifter, flest får den utbildning som de behöver och flest är nöjda med sin arbetsgivare. Påståendena gäller medarbetare inom vården, som sagt. Kan svara på om det handlar om medarbetare som är anställda inom offentligt driven vård eller privat driven vård? 112 (V) replik: Jag vet inte vilken undersökning som refererar till. Men när frågade sina medlemmar ville de hellre jobba åt kommunen. Jag inser att det finns problem i offentlig omsorg och välfärd, och vi vill göra någonting åt det. Vi har en politik för det. Vi har mer resurser, vi har rätt till fortbildning, vi har högre personaltäthet och vi har fasta jobb. Vi har heltider. Det är sådant som verkligen skulle göra skillnad. Men det vi ser är ett tydligt mönster med de privata. För att göra vinst har man lägre personaltäthet. Det är tydligt i äldreomsorgen. Ofta har man lägre löner, till exempel i skolorna, när det gäller lärare och privata skolor. Man har mycket mer otrygga anställningsformer. Hur duktiga de som arbetar med de här verksamheterna än är så påverkar detta möjligheten att göra ett bra jobb. Jag vill att alla ska ha den möjligheten. Jag vill också öka valmöjligheterna inom det offentliga. Jag var och besökte ett äldreboende i – Gerdas äldreboende. Det är ett kommunalt boende i det rödgrönt styrda som är prisbelönt. Alla jag talade med där bland de boende lovprisade boendet och personalen. Personalen har makt över sin egen vardag och de boende har makt över sin egen dag och hur den ska se ut. Så bra skulle jag vilja att all äldreomsorg var. Men om vi låter vinstintresset ta över ser vi vad som sker. Då planerar man med några få års horisont. Då blir det lägre bemanning, fler otrygga jobb och mindre intresse av att satsa på att utbilda personalen. Vinstintresset passar inte som drivkraft där. Därför är jag övertygad om att en i huvudsak offentligt administrerad och ägd välfärd kompletterad med en del alternativ som inte har vinstintresse är den bästa formen. Det är också så enkelt som att miljarder helt enkelt rinner i väg – miljarder som skattebetalarna har betalat för att våra barn och våra äldre skulle ha det bra. De hamnar i fickorna på riskkapitalet, och där hör de inte hemma. 113 Näringsminister (C) replik: målar alltmer in sig i ett hörn, och han blir snart ensam kvar i detta hörn. syn på privata företag grundar sig inte på kunskap och inte på erfarenhet från medarbetarenkäter, utan den grundar sig på kommunism och på fördomar. Alla de påståenden som jag räknade upp tidigare – flest nöjda med sin arbetsledning, flest nöjda med sin lön i förhållande till sin arbetsinsats och flest nöjda med sin arbetsgivare – var duktiga medarbetare inom privat driven vård ansvariga för. Med politik kommer de inte att få möjligheten att jobba kvar där. Min idé om framtidens välfärd handlar om högkvalitativa vårdcentraler – offentligt drivna, ideellt drivna och privat drivna. Det är inte driftsformen som är det viktiga, utan det är höga kvalitetskrav och viktiga och hårda kontroller. Men vi ska ha en mångfald av aktörer och en möjlighet för medarbetare att välja arbetsplats och en möjlighet för brukare att välja sin vårdcentral. 114 (V) replik: befarar att jag ska bli ensam i mitt hörn. Jag är inte lika orolig för det. Jag står där med en fast majoritet av befolkning som tycker att det är fel att ta ut privata vinster ur välfärden. Jag står faktiskt där med en majoritet av dina väljare också, . Det är alla de människor som inser att girigheten är en dålig drivkraft i välfärden och att alla skattepengar ska gå dit där de är avsedda. De har sett vad som händer med vårdskandaler och nedlagda skolor, och de vill ha en välfärd att lita på. Det är viktigt att se att när vinstintresset styr sker någonting annat än vad som händer när behoven styr. Till exempel hamnar de privata alternativen i regioncenter som sjukvården utarmas i stora delar av glesbygden. Om du vill ha en trovärdig landsbygdspolitik och släpper marknaden fri inom välfärden kommer du att dra resurserna till de storstäder som redan vinner. Det tycker jag att du ska fundera på, . 115 (SD) replik: gör gällande att man är ett EU-kritiskt parti eller motståndare till Europeiska unionen. På partiets hemsida står det att man är just motståndare till EU. Min fråga till är: Var någonstans var när riksdag röstade om att man skulle skriva in EU-medlemskapet i den svenska grundlagen? Jag vet att det som står i grundlagen inte är ristat i sten. Det kan ändras, om än med lite större svårighet än andra riksdagsbeslut. Men det är en otroligt viktig symbolfråga om man nu vill göra gällande att man är ett starkt EU-kritiskt parti. Ändå tog man inte strid när det gäller att skriva in detta i grundlagen. 116 (V) replik: Jag tror att jag var aktiv EU-motståndare innan du fick köra moped, . Det är så det ser ut. Jag är fortfarande självklart emot EU-medlemskapet. Diskussionen om grundlagen visar bara att ni fortfarande inte förstår hur EU fungerar. Det spelar ingen roll för EU:s makt över vad som står i den svenska grundlagen, för är överordnad den svenska grundlagen. Det är enbart en symbolfråga. Sverigedemokrater ägnar sig gärna åt symbolpolitik, men i realpolitiken är man inte lika konsekvent. När ni har suttit i har ni glatt röstat för mer makt åt EU, bara det gäller att hålla flyktingar borta från . Det har verklig betydelse. För människor som kommer att dö i har det stor betydelse till skillnad från den symbolpolitik som du ägnar dig åt. Jag ger inte mycket för det alternativet. 117 (SD) replik: Symbolfrågor är givetvis viktiga. Även de praktiska frågorna är viktiga. Det är som sagt inte ristat i sten vad som står i vår svenska grundlag om EU-medlemskapet, och det påverkar kanske inte heller den makt som EU utövar över . Men det försvårar ett utträde ur Europeiska unionen, om man nu vill ha det, . Men det är kanske inte mål att vi ska lämna EU. De skulle kanske vara ganska positiva till EU om det inte vore för att det inte är ett renodlat socialistbygge. I så fall hade man kanske sjungit och lovordat dagens EU. När det gäller agerar faktiskt väldigt mycket där, till skillnad från . Det kommer att bli tydligare nu när vi går in i EU-valrörelsen. Jag tycker att det är viktigt att visa att inte är det EU-motståndarparti som man ger sken av att vara. 118 (V) replik: Det är möjligt att agerar mycket i , men särskilt hög kvalitet är det inte. Det kan jag garantera efter att ha suttit där. Det kanske låter konstigt för , men det är rimligt att en grundlag beskriver hur verkligheten ser ut. Det stod till exempel länge i grundlagen att konungen äger att allena styra riket, trots att det inte var så. Det var kanske inte riktigt bra. Det bör stå i en grundlag hur det faktiskt är. Sedan påverkar det ingenting. Väljer vi att träda ut ur EU vid en folkomröstning gör vi naturligtvis det oavsett vad som står i grundlagen. Det stod inte heller att vi var med i EU när vi gick in i den europeiska unionen. Ni bevisar bara att ni inte begriper hur det här fungerar, och jag tycker att det är ganska konsekvent i alla fall. 119 Socialminister (KD) replik: Som har nämnts här har avhållit sin kongress. Ett av besluten var, som statsministern var inne på tidigare men som inte var lika villig att diskutera, att arbetstiden ska förkortas . En fjärdedel av arbetstiden ska bort. Det ville partiledningen inte göra, men beställningen från kongressen var tydlig. Det är politik för . En detalj i sammanhanget är att vänsterkongressen inte hann med alla debatter, eftersom tiden tog slut. Det här beslutet, , som du har till uppgift att förvalta innebär att vi ska korta arbetstiden . Lönen ska bibehållas, och det innebär att för varje timme kommer vi att få en löneökning på , vilket ju är alldeles fantastiskt. Jag tror att få skulle vara emot det om vi badade i pengar. Men är det så att vi inte badar i pengar. Jag vill minnas att i sitt anförande gjorde en ganska avsevärd uppräkning av många krav som kommer att kosta enorma resurser om de ska genomföras. Hur ska klara det? Med vilka pengar ska man kunna genomföra det när man tar varje upptänkligt utrymme för i anspråk genom att vi ska jobba mindre? Det finns inte en krona över till det som i övrigt vill göra. Hur ska du hantera detta, ? 120 (V) replik: Jag tackar för frågan, och jag uppskattar all uppmärksamhet runt vår kongress. Det är så, , att vi har kortat arbetstiden förut. Vi har gjort det . Andra länder har kortare arbetstid än vad har , och de har stor konkurrenskraft. Den tyska metallindustrin som jag nämnde förut är ett utmärkt exempel. Det man gör är framför allt att man använder en del av produktivitetsutvecklingen till att i stället korta arbetstiden. Man gör det stegvis. Det går inte blixtsnabbt, och det har det aldrig gjort när man kortat arbetstiden. Man måste ha en konsekvent plan för att göra det. Det är alltså ganska naturligt hur det går till. Varför gör man då det här? Jo, till exempel för familjens skull – för att man ska kunna hämta barnen utan att de är dödströtta när man går hem och alla är hungriga och griniga när man ska laga middag tillsammans, för att bägge ska kunna jobba heltid och för att man ska ha tid att leva tillsammans och vara rädda om varandra. Jag var på Toyota i . Där jobbar man . Man har gjort det . Alla är otroligt nöjda, såväl företaget som de som arbetar. Det är mest män på arbetsplatsen, eftersom det är en bilverkstad. En av de saker som de sade var: Vi blir lyckligare i min familj. Jag har tid att handla. Jag har tid att ha middagen klar. Jag har mer tid att vara med mina barn. Den sortens mål sätter vi för politiken. Ekonomin är ett viktigt medel, men den är i grunden ett medel för att ge människor goda liv. Då är kortare arbetstid ett verktyg för det. Till skillnad från vårdnadsbidrag och andra modeller kan det här också vara en stomme för att dela på hemarbetet och för att ge verklig jämställdhet mellan män och kvinnor. 121 Socialminister (KD) replik: Jag har ytterligare någon fråga innan behöver gå hem. Den handlar återigen om hur man ska klara av att fatta politiska beslut om att vi ska gå ned . Det är ju en sak om man på arbetsplatserna kommer överens om att använda det utrymme som skapas till att byta löneökningar mot kortare arbetstid. Men här vill Vänstern inte göra det valet, utan man säger att vi ska gå ned i arbetstid och bibehålla lönen, i praktiken alltså betala människor mer per tidsenhet för det arbete som de utför för att inte utföra arbete. Hur ska man då i klara att ersätta de narkossköterskor som går hem och alla de barnmorskor som inte finns på plats för att de har gått hem? Hur ska man ersätta de allmänläkare som inte finns på plats? Att går hem tror jag att vi klarar. 122 (V) replik: Ja, , flera avtalsområden har redan kortare arbetstid i . Ofta blir det tjänstemännen som kan få kortare arbetstid, men till exempel kvinnor som arbetar i yrken som sliter på kroppen får jobba full tid. Jag vill att det ska vara en rättvisa i det här där man stegvis går ned i normalarbetstid. Det har vi gjort förut. Det har gått väldigt bra att göra det. Du påpekar alldeles riktigt att det kommer att behövas fler människor på arbetsmarknaden. Vi kommer att behöva fler som arbetar i välfärden, fler som arbetar i skolan och fler som arbetar på många andra ställen. Vi kommer på sätt och vis att dela på jobben. Många av dem som inte får känna sig behövda, som inte har ett arbete och som inte känner att de får en plats kommer vi verkligen att behöva. Det är ännu en av poängerna med en kortare arbetstid att vi på ett mänskligt och civiliserat sätt faktiskt kan göra någonting åt den uppdelning som vi alltmer får mellan dem som jobbar alldeles för mycket och dem som inte jobbar någonting alls. Det är inte så illa, . 123 Socialminister (KD): Jag ska fortsätta det resonemang som jag förde alldeles här med . Det problem som uppkommer för är att han har en beställning som innebär att han ska klara det här eller att han ska klara att gå ned till 35 timmars arbetsvecka. och vill gå ned till 35 timmars arbetsvecka. har pratat om att vi kommer att behöva arbeta mer i det här landet. Det här går förstås inte ihop. På betydande områden har vi också brister när det gäller utbildad personal. Det här låter sig inte repareras i en handvändning, eftersom utbildningstiden för många är väldigt lång. har en besvärlig uppgift framför sig, och hans ekonomiska politik håller inte ihop. Det går inte att från talarstolen kräva allt gott till alla och säga att vi ska arbeta väsentligt mindre med bibehållen lön. Det går inte. Det håller inte ihop. Vi har haft en debatt så här långt som har ägnats en del åt offentliga finanser. försöker göra ett nummer av att skulle stå särskilt svagt och ligga särskilt illa till. Jag tror att den argumentationslinjen har ganska svårt att få fäste. När vi träffar våra kamrater från andra europeiska länder vet vi vilken situation de har. Man håller på att genomföra nedskärningar och vidta väldigt besvärliga åtgärder för att kunna hantera en ekonomi där man har levt över sina tillgångar under . Vi i befinner oss i en annan situation där vi genom ett ansvarigt förvaltande har en styrkeposition, en möjlighet att möta de nedgångar som sker i omvärlden genom att kompensera och satsa ytterligare på åtgärder som är angelägna. Vi ser också att förbättringar kommer. Vi måste fortsätta att vara tålmodiga och uthålliga och ta ansvar. Vi har hört diskutera äldreomsorg här. Han gör en fantastisk uppräkning av allt som han skulle vilja göra, men tyvärr har han ingen ansvarsfull finansiering av det. Jag tycker ändå att det finns skäl att ägna åt i ett internationellt avseende. Precis , , kom en genomgång där hade tittat på äldreomsorgen, och man kom fram till att är världens bästa land att åldras i. Vi har en utveckling där omvårdnad ersätter medicinering, som ju ger en massa medicinska komplikationer. Fallskador minskar och olämpliga läkemedel tas bort. Nya arbetssätt tillämpas när det gäller demenssjukdom och så vidare. Det går framåt. Det finns mycket mer att göra på äldreomsorgens område. Vi kan se av brukarundersökningar att när de äldre själva får svara är det nio av tio som säger att de är trygga med sin omsorg. Nio av tio med hemtjänst är nöjda. Bland dem i särskilda boenden är åtta av tio nöjda. Andelen väldigt nöjda ökar. Detta är bra. Det innebär inte att allt är färdigt. Mer måste göras, men jag tror att det är viktigt att vi ger en sanningsenlig bild av hur situationen faktiskt är. Jag tänkte ägna ytterligare åt vården och omsorgen. Jag tror nämligen att den som följer den allmänna diskussionen i , mediebevakningen eller, ännu värre, lyssnar på vänstersidans företrädare får en lite annan bild än den som faktiskt råder ute i äldreomsorgen och sjukvården. Kommuner och privata aktörer erbjuder genom engagerad personal en utmärkt äldreomsorg. Nöjdheten bland äldre ökar. Vi behöver göra mer, men nöjdheten ökar. Vården utvecklas genom att vi kan erbjuda alltmer och allt bättre vård. Kvaliteten förbättras och tillgängligheten ökar. Då och då inträffar det som vi inte vill se någonstans. Det förekommer brister och missförhållanden i vården och omsorgen. Det sker i regi och i privat regi. Dåligt ledarskap och dålig människosyn förekommer inte enbart i verksamhet som drivs privat eller enbart i verksamhet som drivs i offentlig regi. Missförhållanden kan uppstå i båda fallen men kan inte få avgöra om själva driftsformen är bra eller inte. Då skulle vi ju inte kunna ha vare sig privat eller offentligt utförd vård. Vi ska ta itu med problemen när de uppkommer. Vi ska bevaka och utöva tillsyn så att det inte sker. Men det kommer från tid till annan ändå att inträffa, för det är människor som utför, och ibland kommer vi människor till korta. En kommun är till sin natur inte mer skyddad mot vårdskandaler än vad företag är, vad Vänstern än vill säga. Vårt mål som förtroendevalda och ansvariga för medborgarnas delegerade uppgifter kan inte vara att bekämpa den ena eller andra driftsformen. Vi måste i stället se till att regler och tillsyn fungerar så att alla former av vård och omsorg är så bra och säkra som möjligt. Vi har som sagt en bra vård i oavsett huvudmannaskap. Vårdköerna i har blivit kortare. Vi har gett gömda och papperslösa rätt till vård. Vi har fler arbetade timmar i vården. Antalet vårdcentraler har ökat med . Vi har tagit fram en tydlig strategi för att bekämpa cancer. Vi har allt nöjdare patienter och allt högre kvalitet i vården. Vi finns bland de länder i världen som har det högsta antalet sjuksköterskor och läkare per 1 000 invånare. Vi har inte skurit ned. Vi har inte försämrat. Vi har satsat år . Jag har sagt detta förut här i kammaren, men det förtjänar att upprepas. har de samlade utgifterna på välfärdsområdet ökat med . Då har vi tagit bort inflationseffekterna. Det är alltså ytterligare på välfärdsområdet. För enbart hälso- och sjukvården handlar det om en ökning med . Vi satsar på vården. Det skjuts till mer resurser. Därmed inte sagt att det inte finns utmaningar, för det gör det. Jag har redan tidigare väckt frågan om vårdens organisering. Jag menar att staten behöver få en större roll och landstingen en mindre. Ett av mina skäl för förslaget är att det i ljuset av framtida utmaningar inte är ändamålsenligt att ha landet indelat i 21 landsting. Låt mig ge ett enda exempel, som vi alla möjligen kunde höra i . Det var ett reportage som handlade om robotar som utför en viss typ av prostataoperationer. Det är ett fantastiskt exempel på hur den tekniska utvecklingen går framåt. SBU har tittat på detta – SBU är ett för hälso- och sjukvården – och gjort en analys av detta. Man säger då att lite drygt hälften av landets alla prostataoperationer av ett visst slag genomförs med hjälp av robotar. Det skulle behövas sex robotar för att göra detta jobb i . har vi 19 sådana robotar. Varje landsting tar beslut för sin population, och sammantaget blir det 13 robotar för mycket. Varje robot kostar . Bristen på samordning och samarbete har alltså gett oss långt fler robotar än vi behöver till en kostnad av ungefär en kvarts miljard – pengar som hade kunnat användas på annat håll för att utveckla vården eller genomföra andra satsningar. Robotarna är bara ett i raden av tydliga exempel på det som har stått klart för mig . Vi måste se över frågan om organisering och huvudmannaskap, inte bara för att vården ska vara jämlik, vilket är väldigt centralt, utan också för att vi inte kommer att behöva mindre vård utan snarare mer. Befolkningskurvan talar sitt tydliga språk, och vi behöver organisera oss på ett så ändamålsenligt sätt som vi över huvud taget kan för att kunna möta de utmaningar vi har framför oss. Partiledardebatten var härmed avslutad. Talmannen meddelade att (M) anhållit om entledigande från uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna anhållan. 3 § Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Socialminister (KD), kultur- och idrottsminister (M), statsrådet (KD), statsrådet (M) och arbetsmarknadsminister (M). 4 § Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: EU-dokument KOM(2013) 937 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 5 § Ändrat huvudmannaskap för tillhandahållande av vissa kurser i läkares vidareutbildning betänkande 2013/14:SoU5 Ändrat huvudmannaskap för tillhandahållande av vissa kurser i läkares vidareutbildning (prop. 2013/14:31) föredrogs. 124 FINN (M): Det aktuella betänkandet, med titeln huvudmannaskap för tillhandahållande av vissa kurser i läkares vidareutbildning, framstår kanske inte som särskilt intressant annat än för de läkare som berörs. Inget kan dock vara mer fel eftersom en läkares kompetens är en av de viktigaste komponenterna för att patienterna ska få en så högkvalitativ vård som går att uppbringa med dagens medicinska kunskap.