prot · H109129 · 2014-06-23 00:00:00 — Vi har problem med ett faktum som trots av efterkrigsinvandring fortfarande tycks komma i skymundan i det offentliga samtalet. Det är att invandrare inte bara är invandrare utan faktiskt också kvinnor och män. har vi en bild av hur vi ska hjälpa invandrarna. Då blir det oftast problem också med själva åtgärden. Om vi tittar på hur de olika åtgärderna har fungerat, eller snarare inte har fungerat, ser vi att det kan finnas en viss historisk förklaring till denna könsblindhet i och med att det faktiskt var män som uttryckligen efterfrågades som arbetskraft. Jag berättade att min pappa kom hit . Han var en av dem som hade hört att det behövdes arbetskraft i – egentligen i , men det var här han hamnade. Det var oftast män som gjorde sig åbäket att förflytta sig över halva för att komma hit. De kom från , från , från och också från , mitt forna hemland. Men även kvinnor fanns med bland de första. behövdes det människor inom textilindustrin och möjligtvis som hembiträden. Där ser vi att kvinnorna fyllde upp en kvot. De lägst värderade och mest slitsamma jobben inom industrin blev ett område som dessa invandrade kvinnor hamnade i. Städning blev deras främsta lott. Vi kan se på dagens sjukskrivningssiffror med den alliansregering som skulle utrota förtidspensioneringarna, vilket har inneburit att många kvinnor lever i en limbo. De vet varken in eller ut. Kanske har de jobbat och slitit ut sig . Vi vet att det inom den här gruppen invandrade kvinnor är en högre belastning när det gäller dubbelarbete. I själva verket är det, trots tunga och förslitande arbeten, ett historiskt misstag att se dessa kvinnor som offer och inte som de kämpande och arbetande kvinnor de faktiskt har varit. Min mor är en av dessa, men vi har tiotusentals invandrade kvinnor som förtjänar upprättelse. Vi får inte se dem som gnälliga kvinnor som inte förstår att arbetslinjen även borde gälla dem. Jag vill tacka för möjligheten att framföra detta. Det här kommer antagligen att vara min sista debatt i . Jag önskar allihop en trevlig sommar! 110 (M) replik: Jag har en fråga till . Vad anser du är den stora orsaken till att utrikes födda kvinnor har en så stor klyfta i sysselsättningsgrad inte bara gentemot inrikes födda kvinnor utan också – och ännu större – gentemot utrikes födda män? 111 (MP) replik: Jag tackar för frågan. Det här området lämpar sig sällan för uttryck som jag tror och jag har hört. Det är viktigt att titta på de belägg vi verkar kunna utläsa ur olika utredningar. En sak handlar om att invandrade kvinnor är tredubbelt diskriminerade. Med diskriminering menar jag inte bara diskrimineringslagen utan att de hamnar i en situation med en ursprungskultur som man som första generationens invandrare tyr sig till eftersom man kanske inte har rotat sig i det svenska samhället. Precis som säkert vet tar rotningsperioden olika för olika människor och individer. Det här är inte en grupp man kan prata så tydligt om. För inrikes födda kvinnor är sysselsättningsgraden och för utrikes födda kvinnor . – under alliansstyret – har sysselsättningsgraden sjunkit mest för utrikes födda kvinnor. Anledningen som en del forskare pekar på är att det finns starkt patriarkala strukturer som gör att utlandsfödda kvinnor och invandrade kvinnor, precis som svenskfödda kvinnor, tar ett större ansvar för hushållsarbetet eller, om man vänder på det, att män tar ett mindre ansvar. Det är framför allt i gruppen utomeuropeiska invandrade kvinnor som vi ser dessa negativa siffror. 112 (M) replik: Det är väldigt intressant att vi hamnar i kulturella anledningar och sådant. Vänstern, Socialdemokraterna och säger att man vill ha en utredning om och verkligen gå till botten med kvinnors situation. Men man hade det – om utrikes födda kvinnors situation på arbetsmarknaden. Det man kom fram till var att det faktiskt inte finns någon kulturell förklaring. Det går inte att hitta någon kulturell förklaring till det stora gapet. Det var de klassiska sakerna, som jag tycker att socialdemokratin hade med sig i sitt folkhemsbygge, nämligen barnafödande, föräldraledighet och alla system man bygger upp. Det man insåg var att föräldraförsäkringssystemet delvis är uppbyggt så att det uppenbart tränger ut utrikes födda kvinnor från arbetsmarknadsutbildningar, sfi och de modellerna. Det har alliansregeringen nu åtgärdat. Det man också kom fram till var till exempel att en tredjedel av kärleksinvandrarna, vilket en stor grupp av de utrikes födda kvinnorna är, kommer rakt in i ett hushåll med försörjningsstöd. Är det inte rimligt att vi har samma regel som vi har för våra barn, nämligen att man ska skaffa jobb innan man bildar familj? Är det inte rimligt att våra offentliga bidragssystem och migrationssystem, som inte är humanitära – kärleksinvandring är inte humanitärinvandring – har det kravet? Det är samma tips som vi ger våra egna barn; man ska vara i försörjning innan man väljer att bilda familj. 113 (MP) replik: Oj, det var väldigt mycket på en gång. skissar egentligen upp ett system som finns i vårt södra grannland . Där infördes olika typer av krav innan man får kärleksinvandra, särskilt om man kommer från utanför EU. Man har bland annat krav på ålder. Det har jag i och för sig inte hört från tidigare, men det går naturligtvis att sätta olika ribbor. Som jag har uppfattat det kom man inte till något resultat genom kraven, utan det som hände var att uppmärksammades som ett väldigt märkligt samhälle som försökte sila mygg och svälja kameler. talade om kulturella skillnader. Jag gjorde det väldigt tydligt i mitt anförande att samma strukturer finns även bland svenskfödda. Kvinnor tar ett större ansvar för obetalt hushållsarbete, och svenskfödda män tar ett mindre ansvar för hushållsarbete. Det vet vi – det skiljer sig inte, för vi har patriarkala strukturer i många kulturer runt om i världen. Vi är inte undantagna här, och vi ska inte kulturrelativisera. Men det vore klädsamt om och kunde berätta hur de hade tänkt göra med de typer av åtgärder som han tar upp. finns det inte utrymme för att svara, men vårdnadsbidraget lyser med sin frånvaro i debatten. Det är väl en av de största kvinnofällorna, och det passar perfekt in i detta. Vi har skrivit om det i vår flerpartimotion tillsammans med . 114 (FP): Jag vill börja med att yrka bifall till propositionen och avslag på motionsyrkandena. Etableringsreformen, som trädde i kraft , är av avgörande betydelse för att påskynda invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Reformen innebär bland annat upprättande av en etableringsplan med insatser för att uppnå detta syfte. Det sker utifrån den nyanländes utbildningsbakgrund, tidigare arbetslivserfarenhet och behov av utbildning och andra insatser. Hänsyn ska också tas till den nyanländes familjesituation och hälsa samt till vad som är bäst för den nyanländes etablering i arbetslivet på . I etableringsplanen ingår även samhällsorientering. Alla författningsändringar som redan har trätt i kraft eller kommer att träda i kraft och som syftar till att ytterligare förbättra etableringsprocessen är välkomna. Att regeringen nu föreslår att en nyanländ invandrare som utan godtagbart skäl avvisar ett erbjudet lämpligt arbete inte ska ha rätt till fortsatta insatser enligt etableringslagen är mycket bra. Det är en signal till individen att arbetslinjen gäller framför bidrag och att delaktighet i det svenska samhället är mycket viktigt för integrationen. Detta ska gälla under förutsättning att han eller hon har arbete eller arbetssökande som huvudsaklig aktivitet enligt sin etableringsplan. Det är inte förenligt med etableringsuppdragets målsättning att en nyanländ invandrare kan välja bort egenförsörjning genom arbete för att i stället vara kvar i etableringsinsatser. Det motverkar syftet med insatserna och riskerar att undergräva legitimiteten för reformen. Arbetslinjen ska vara tydlig i integrationspolitiken. Den som blir erbjuden ett lämpligt arbete ska också vara beredd att ta det. Jag delar inte Socialdemokraternas argument. De anser att regeringens förslag till sanktioner när enskilda individer tackar nej till jobberbjudanden är ett litet problem i sammanhanget. Det stora problemet enligt Socialdemokraterna är snarare att de allra flesta nyanlända invandrare inte får något jobberbjudande. Det är just det som är skillnaden mellan alliansregeringen och Socialdemokraterna. Helhetssynen är lika viktig som vilka signaler samhället sänder till individerna. För mig och mitt parti är det en självklarhet att om man som nyanländ blir erbjuden ett lämpligt arbete ska man tacka ja till det. Jag har under mina i åkt runt i landet till följd av mitt ansvarsområde i : integration. Jag har varit på flera förläggningar och träffat många som deltar i etableringsreformen. Jag har även bjudit grupper som deltar i etableringsinsatserna hit till . Jag har inte träffat på någon som sagt: Nej tack, jag vill inte jobba. Tvärtom säger alla: Jag vill ha jobb så fort som möjligt för att kunna försörja mig själv. Folk flyr sina hemländer på grund av krig, elände, problem och mycket annat. De vill inte bli omyndigförklarade här i så som har varit fallet . De vill ha ett arbete, och vi måste se till att effektivisera våra regler så att folk inte hamnar i utanförskap. Regeringen föreslår också att en etableringsplan får förlängas för en nyanländ som deltar i etableringsinsatser på deltid på grund av föräldraledighet. Detta öppnar vägen för ett mer flexibelt system som är bra för alla parter. Det ska vi välkomna. Regeringen föreslår även att den sfi-bonus som infördes avskaffas. Målsättningen med sfi-bonusen är att förkorta tiden i utbildningen i svenska för invandrare så att deltagarna snabbare kan etablera sig på arbetsmarknaden. Jag vill här ge beröm till integrationsminister , inte därför att han är min partikollega utan för hans beslutsamhet att reformera de delar som är ineffektiva. När man inte når önskade effekter i samband med en regel eller reform måste man ändra på redskapen, vilket regeringen nu gör. Regeringen föreslår vidare att samhällsorientering ska erbjudas den som är familjemedlem till en utlänning som har beviljats arbets- och uppehållstillstånd för högkvalificerad anställning. Det är bra att ha fokus på detta. Den information som ingår i samhällsorienteringen är ett viktigt verktyg för en mer välfungerad integration. Det handlar inte enbart om etablering i arbetslivet utan det handlar också om att detta ger bättre förståelse för det samhälle man lever i. På så sätt skapas ökade möjligheter till delaktighet i samhällslivet. Att regeringen – för att skapa en effektivare validering av utrikes föddas kompetens – har samlat all bedömning av utländsk högskoleutbildning vid den nya myndigheten och högskolerådet är mycket bra. Av regleringsbrevet för Universitets- och högskolerådet framgår att myndigheten ska informera om högskolestudier i syfte att underlätta etableringen på arbetsmarknaden. Vi vet också att Arbetsförmedlingen driver projektet matchning, som startade och som syftar till att utveckla metoder för att matcha den kompetens som finns hos utländska akademiker med de behov som finns på arbetsmarknaden. Det är viktigt att vi tar till vara utrikes föddas kompetens och börjar se dem som resurser. 115 (S) replik: Bland dagens post hittar jag rapporten , som är en uppföljning av rapportserie. har ju gett ut rapporter som hette Utanförskapets karta. Den första kom ut . Den beskrev att det i fanns 128 bostadsområden som man klassade som utanförskapsområden. Den sista rapporten kom ut . Den beskrev naturligtvis hur det såg innan man vann valet. Sedan vann man valet och fick ta hand om integrationspolitiken, och då slutade rapporterna komma. Men den här nya rapporten visar faktiskt att antalet utanförskapsområden har ökat under och den borgerliga regeringens tid. har antalet utanförskapsområden växt till 186. Det är en definition som självt har satt upp. Det löfte som gavs till svenska folket i valrörelsen om att bryta utanförskapet kan man då säga är ett misslyckande. Min fråga blir naturligtvis: Är och du, , nöjda med utvecklingen med att bryta utanförskapet för utrikes födda under era ? Den här rapporten visar ju att antalet områden som ni kallar utanförskapsområden har ökat. 116 (FP) replik: Tack för frågan! Jag vill gå . Då fanns det tre utanförskapsområden. var det, precis som du säger, , 128. ökade det till 156 utanförskapsområden. Under de 16 åren var det alltså i genomsnitt 10–12 utanförskapsområden som utvecklades under socialdemokratin. Det stämmer att antalet utanförskapsområden har ökat marginellt. Men skulle vi ha fortsatt på samma sätt som under socialdemokratin skulle antalet utanförskapsområden under de här åtta åren ha ökat till över 220–230. har alliansregeringen under folkpartiledning, eftersom vi har det ansvaret, vidtagit många åtgärder som har bromsat utvecklingen och planat ut den. Jag kan bara ta , som jag kommer ifrån. Flera områden där har närmat sig riksgenomsnittet. Det är tack vare de åtgärderna. Det är tack vare etableringsreformen, tack vare sfi-bonusen till en viss del, tack vare de reformer som vi har vidtagit när det gäller aktivitetskrav för dem som är nyanlända. Till detta, herr talman, vill jag lägga till: Av de 250 000 som har fått ökad sysselsättning under alliansregeringen är faktiskt 180 000 utlandsfödda. Jag tycker att det är helt fel att påstå att vi har misslyckats. Vi har bromsat utvecklingen och planat ut den, och vi är på rätt väg. 117 (S) replik: Den här rapporten visar att antalet områden har ökat, och det är utifrån egna kriterier. Den visar också att förvärvsfrekvensen har minskat i de här områdena , alltså med borgerlig regering och som har styrt över integrationspolitiken. Den säger också att antalet elever utan fullständiga grundskolebetyg har ökat i de här områdena. Det känns lite knepigt, måste jag säga – när man gick ut så hårt i valrörelsen och sade att man skulle bryta utanförskapet och skulle ta ett stort tag om integrationspolitiken och att det skulle bli en annan tingens ordning – att antalet områden i regeringsställning har ökat. Det visar att risken att hamna i utanförskap inte har minskat med en borgerlig regering – inte nämnvärt. Antalet områden har ju ökat, och antalet människor som bor i de områden som ni pekar ut som utanförskapsområden har ökat . En följdfråga från min sida blir då: Vad är analys om vilka åtgärder man ska vidta för att bryta detta utanförskap, som man 2006 gick så hårt till val på att bryta och som den här rapporten visar att man inte lyckades med? 118 (FP) replik: När vi 2006 tog över regeringsmakten tog det mellan sju och för genomsnittsinvandraren att få sitt första jobb. För männen var det och för kvinnorna . Den statistiken kan man inte komma ifrån. – jag var med när rapporten om utanförskapets karta togs fram – har 37 områden försvunnit. Däremot har det tillkommit ytterligare 36 områden. När det gäller siffrorna går man alltid tillbaka . Siffrorna nu är inte eller 2014 – det säger jag för kännedom, så att du ska veta det, – utan de siffror som presenteras är , för man går alltid tillbaka . Det är först som det kommer en redovisning för tiden –2014. Områdena har minskat i antal, och gapet har minskat jättemycket, vilket är väldigt viktigt. Det är tack vare Alliansens åtgärder som vi har bromsat den utveckling som har varit . Vi har lämnat perspektivet omhändertagande och gått till perspektivet arbete, som är det som gäller. Det är därför vi säger att man ska tacka ja för att man ska bli eftertraktad. Jag har under mina integrationsresor, som jag kallar det, träffat många som har frågat: Varför har ingen ställt krav på mig? För mitt eget bästa skulle det ha varit bra om jag skulle ha startat med att arbeta. Vi har inte omyndigförklarat folk. I stället har vi tagit hand om dem. För dem som har varit utbildade har vi utnyttjat deras resurser. För dem som inte har varit utbildade har vi validerat deras yrken. är vi på rätt väg. Jag tycker inte att kritiken är befogad – tvärtom. Vi har planat ut antalet utanförskapsområden, tack vare och Alliansens åtgärder. 119 (C): I arbetsmarknadsutskottets betänkande, Insatser för vissa nyanlända invandrares etablering, finns förändringar av olika sorter och av olika dignitet. Likställandet av nyanlända med andra som står till arbetsmarknadens förfogande när det gäller att avvisa erbjudet arbete är en förändring. Möjlighet till förlängd etableringsplan för dem som arbetar deltid på grund av föräldraledighet en annan förändring. Familjemedlemmar till den som beviljats arbets- och uppehållstillstånd för högkvalificerad anställning, så kallat EU-blåkort, ska erbjudas samhällsorientering. Dessutom görs föräldraledighetslagen tydligare när det gäller särregleringen för adoptivföräldrar. Det är ingen förändring i sak utan mer ett förtydligande. Utöver regeringens förslag på området finns ett tillkännagivande där S, MP och V är överens med SD om att utvidga målgruppen för samhällsorientering. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet AU9 förutom i punkt 4. Etableringsreformen som trädde i kraft har förbättrat invandrares etablering på svensk arbetsmarknad. Etableringsplanen som upprättas direkt är en kartläggning av den nyanländes utbildningsbakgrund, tidigare arbetslivserfarenhet och behov av utbildning och andra insatser. Dessutom ser man hur den nyanländes familjesituation och hälsoläget ser ut. I detta tidiga skede ska även hänsyn tas till vad som är klokast på . När etableringsplanen görs ska den enskildes behov av insatser beaktas, och där ingår även samhällsorientering. Vissa justeringar har gjorts i etableringsreformen . Bland annat har ersättningssystemet för kommuner som tar emot nyanlända genomförts, vilket innebär att ersättningens görs beroende av kommunens prestation. Vidare har startpunkten för etableringsplanen för de personer som vistas i anläggningsboenden flyttats fram till dess personerna har blivit mottagna i en kommun. Etableringslotsar är ett viktigt inslag för de nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Men det är ett nytt inslag i denna del. har lämnat en rapport till där man har pekat på områden som behöver förbättras. Det handlar om att insatserna ska vara mer inriktade på arbetsmarknaden och att det behövs en ökad kontroll och uppföljning. Arbetsförmedlingen har fått i uppdrag att se över hur lotstjänsten fungerar och också att med andra berörda myndigheter redovisa aktiviteter och ledtider inom etableringen samt att särskilt analysera deltagandet i de arbetsmarknadspolitiska programmen. De ska återkomma med förslag på åtgärder som påskyndar och förbättrar mottagandet i syfte att påbörja etableringsprocessen. Det är också en utredning tillsatt som ska göra en översyn av Arbetsförmedlingen innefattande en analys av myndighetens förutsättningar att framgångsrikt kunna genomföra sitt uppdrag att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Det är ett uppdrag som särskilt ser fram emot. Alla är nog överens om att samhällsorientering är ett viktigt verktyg för en väl fungerande integration. Därför är det angeläget att nyanlända invandrare får möjlighet att få grundläggande kunskaper om det svenska samhället. När det gäller den utökning av vilka som ska omfattas av krav på att ta del av samhällsinformation är det en intressant allians som gemensamt tycker att personer ska sätta sig på skolbänken men även att personer ska gå från en skolbänk till en annan skolbänk för att få samhällsorientering. Vi anser att det är bättre att de får det inom det reguljära utbildningssystemet. Tre generationer tillbaka var det min farfars fars syskon som lämnade sitt hemland. De lämnade fattigdom, brist på möjligheter och sin familj för att pröva lyckan. För några gick det bra. En del blev kvar, och andra vände hem igen. För en del blev det inte riktigt som de hade drömt om. Skälen och bekymren är ungefär desamma nu som då, det vill säga att söka möjligheter till ett bättre liv för sina barn. Det är universellt. Vi behöver dem som söker sig hit. beskrev sin resa hit för närmare . Det är oerhört värdefullt, både att vi har här och att vi har många andra som kommer hit. Vi är ett rikt land som blir ännu rikare med de människor som söker sig hit och är med och bygger . Det är stora ord i slutet av en debatt om förbättringar och förtydliganden av nyanlända invandrares etablering i en värld som är lite mer komplicerad än när mina släktingar drog över till . 120 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 4. Vi diskuterar alltså arbetsmarknadsutskottets betänkande 9 som tar upp ett brett spektrum av integrationspolitiska frågor. Några av förslagen i betänkandet tycker vi sverigedemokrater är bra. Vi stöder regeringens förslag om att det inte längre ska vara möjligt för nyanlända med etableringsinsatser att avvisa ett arbete utan godtagbara skäl. Vi tycker att det är glädjande att det nu finns en majoritet i utskottet för förslaget om att utöka målgruppen för samhällsorientering, och vi välkomnar att regeringen sent omsider har insett att sfi-bonusen var ett feltänk och ett slöseri med skattebetalarnas pengar. Några ytterligare kostnadsdrivande finjusteringar av integrationspolitiken är vi dock inte beredda att gå med på i det här läget. uppfattning är att den svenska integrationspolitiska modellen med avancerad social ingenjörskonst som svar på djupgående strukturella problem har nått vägs ände. Vi tycker det är dags att stanna upp och förutsättningslöst ompröva och utvärdera större delen av den hittillsvarande integrationspolitiken. Vi är högst tveksamma till om kostnaden står i rimlig proportion till nyttan. Vi ser framför allt fyra huvudsakliga problem med den nuvarande integrationspolitiken: För det första: Den bygger på särlösningar och är diskriminerande mot infödda svenskar och i viss mån även mot invandrare som har vistats här . Genom den uppsjö av modeller för kvotering och positiv särbehandling som ryms inom det integrationspolitiska området menar vi att likabehandlingsprincipen åsidosätts i alltför hög grad. För det andra: Den nuvarande integrationspolitiken är kränkande mot invandrare genom att den sänder ut signalen att alla invandrare är någon sorts hjälpbehövande biståndsprojekt som inte kan klara sig utan särskilda gräddfiler och riktade stödåtgärder. Självklart ska invandrare få samma stöd och hjälp som övriga invånare i det här landet om de är i behov av det. Men varför skulle man i allmänhet behöva en massa extrastöd utöver att man som nyanländ får hjälp med grundläggande samhällsorientering, validering och språkträning? För det tredje: Den nuvarande integrationspolitiken är extremt kostsam. Bara har statens utgifter på integrationsområdet tredubblats. Skulle man lägga till även kommunernas och landstingens kostnader når man upp i smått astronomiska summor. Dessa medel hade i stället kunnat användas till att utveckla välfärden, förbättra företagsklimatet, skapa fler utbildningsplatser och fler jobb som hade kommit alla invånare till del, svenskfödda såväl som invandrade. En del av dessa pengar hade också kunnat användas till att rädda livet på några av världens allra mest utsatta flyktingar, de som inte har något annat val än att bli kvar i krisområdenas närhet. kom ännu ett rop på hjälp från UNHCR. Pengarna är slut. Människor måste avvisas från flyktingläger. Man har inte ens råd med mat och mediciner till de mest nödställda. För det fjärde: Måluppfyllelsen är obefintlig. har den mest omfattande och mest generösa integrationspolitiska lagstiftningen i världen. Svenskarna är enligt World Values Survey världens mest toleranta folk. Som jag nämnde har statens utgifter på integrationsområdet tredubblats . Trots detta uteblir resultaten. Trots detta har ett av de största sysselsättningsgapen och ett av de största kunskapsgapen mellan infödda och invandrade i den industrialiserade världen. Trots detta brinner våra förorter.