prot · H20921 · 2014-11-13 00:00:00 — Det är av det skälet som vi satsar på traineejobben. Här finns en alldeles utmärkt möjlighet att se till att detta blir verklighet, så kan vi pröva något nytt i stället för det som prövades och som inte befanns ha någon effektiv framgång. 57 (KD): Regeringen vill avskaffa människors rätt att välja vårdcentral genom vårdval. kom en rapport från , som jag antar att statsministern har tagit del av. bekräftar att vårdvalet har ökat tillgängligheten inom vården, någonting som har varit ett stort problem . Det är ett stort framsteg. föreslår också att vårdvalet ska utvecklas för att bli ännu bättre. Jag utgår ifrån att har fått regeringen att tänka till. Jag antar att det även för er framstår som väldigt oklokt att försöka avveckla det vårdval som menar borde utvecklas. Jag undrar därför: På vilket sätt kommer regeringen att ta vara på förslag om ett vidareutvecklat vårdval? 58 Statsminister (S): Jag tror att har läst rapporten lite väl fort. Man kan läsa den också på ett annat sätt. Den visar rätt så tydligt att tillgängligheten förbättrades innan vårdvalet infördes. Den påvisar också att det har blivit fler vårdcentraler, ofta i områden där det finns mindre vårdbehov, men färre vårdcentraler där det finns komplicerade och tyngre vårdbehov, ofta i fattigare områden. I rapporten påtalas också att den likvärdiga vården inte är någon likvärdig vård, därför att tillgängligheten i vården är beroende av om du har en lätt eller om du har en tyngre sjukdom, om jag ska uttrycka det enkelt. Här finns, precis som säger, all anledning att läsa rapporten och dra slutsatser. En viktig principiell slutsats för vår del är att det inte i första hand ska vara företagen som avgör om man ska starta en vårdcentral eller inte, utan det borde rimligtvis finnas ett demokratiskt inflytande över den processen. 59 (KD): Jag har läst och jag har förstått. De som har tagit del av regeringens förslag när det gäller avskaffat vårdval säger någonting annat. Handikappförbunden, , , , , sjukgymnasterna, personalen och patienterna är emot regeringens förslag om att avskaffa vårdvalet, eftersom man ser att det skulle försvåra för vården att ha patienten i centrum. Alla säger inte nej. Det finns några som tycker att regeringen har ett bra förslag. Det finns rödgröna landstingspolitiker som jublar. Äntligen ska de få ta bort det vårdval som gett patienterna alldeles för mycket att säga till om. Jag förstår att regeringen gärna vill hålla sig väl med rödgröna landstingspolitiker, men har ni funderat något på om det skulle finnas något annat sätt att göra detta på än att avskaffa människors rätt att välja vårdcentral? 60 Statsminister (S): Det är ju inte det som det är fråga om, att avskaffa människors rätt att välja vårdcentral. Det som gäller är huruvida företagen ensidigt ska få bestämma om man ska öppna en vårdcentral eller inte. Ska det finnas ett lokalt inflytande över den processen? Vi menar att det bör göra det. Det innebär att inte behöver vara orolig. Inom de landsting där det finns en stark majoritet för detta kommer så att ske. Då får man själv bestämma det. Skulle man i något annat landsting tycka att det finns en annan ordning som är bättre måste man rimligen få välja det. Det kommer per automatik inte att innebära att man inte kan välja vårdcentral. I det fallet får demokratin avgöra det. Frågan står mellan å ena sida de som tycker att marknaden ska styra detta helt och hållet eller å andra sidan de som tycker att marknaden mycket väl kan finnas där under demokratisk kontroll. 61 (S): Ännu finns det ingen vinter i sikte, men det står inte på. Härligt, tycker vissa. Förfärligt, anser andra, inte minst alla tågpendlare och godstransportörer, eftersom vinter ofta är synonymt med signalfel, isbelagda växlar, förseningar och inställda tåg. Den fråga som många av oss ställer, inte minst här i kammaren, på åhörarläktaren, på arbetsplatser och i näringslivet är om det kommer att bli ännu en kaotisk järnvägsvinter med stora förseningar och inställda tåg. Kan vi lita på att järnvägen fungerar när vintern väl anländer? Jag vill därför fråga statsministern vilka åtgärder regeringen har för avsikt att vidta för att skapa ett robustare och mer pålitligt järnvägssystem så att man undviker kaos . Vilket är statsministerns besked till landets alla tågpendlare och godstransportörer? 62 Statsminister (S): Just transporterna – som tidigare här har diskuterats när det gäller – är ju en av de absolut viktigaste faktorerna för att vi ska kunna ha en arbetsmarknad som fungerar på riktigt. Därför finns det i det här fallet flera sätt att lösa det på, att vi får större tillgång till transporter på lång sikt på järnväg och på annat. Inte minst måste vi få det som vi har att fungera. Av det skälet har regeringen tillfört för att förbättra järnvägsunderhållet. Infrastrukturministern har också kallat till sig de olika aktörerna för att höra sig för hur man förbereder för kommande vinter. Hur är det med växlarna? Hur är det med kontaktledningarna? Allt detta har gåtts igenom på ett systematiskt sätt. Efter de svar som infrastrukturministern har fått har hon uttryckt att hon känner en tillförsikt inför kommande vinter, men hon kan självfallet inte garantera att det inte blir förseningar, om det blir en extrem vinter med extremt mycket snöfall. Men det kommer att bli betydligt bättre. Etiska riktlinjer för svenska företag utomlands 63 (MP): Vi möts regelbundet av nyheter om hur olika företag agerar utomlands. agerar de som goda förebilder, men ibland också som det rent motsatta. Bland dessa företag har det funnits både privat ägda och offentligt ägda. uppmärksammades företag som använder sig av förmånliga skatteregler i andra länder för att undvika att betala skatt i . Vi har också fått exempel på företag som köper råvaror i områden där människors rättigheter kränks. har det i FN, i EU, i enskilda länder och inom näringslivsorganisationer arbetats med att ta fram etiska riktlinjer för företags agerande utomlands. Men det har snarare varit rekommendationer än bindande regler. De har visat sig inte vara fullt tillräckliga för att undvika de dåliga exemplen. Avser statsministern att ta några initiativ i det internationella arbetet för att uppmärksamma och stärka företagens möjligheter att ta socialt och miljömässigt ansvar i den globala ekonomin? 64 Statsminister (S): Tack för frågan! Det är ett av de områden där regeringen tänker vara offensiv. Skälet till det är att vi måste se och förstå att vårt land är en viktig del i en global kontext som är helt annorlunda än för bara 20–. Därför har jag introducerat det som jag kallar Global new deal. Det innebär att vi måste ha en helt annan diskussion på global nivå. Vi måste diskutera hur vi får till en utveckling av den globala ekonomin som gynnar alla människor och missgynnar ingen. Det ska ske utifrån ekonomisk hållbarhet, ekologisk hållbarhet och inte minst social hållbarhet. Vi måste se till att regelverk som sluts inom exempelvis , , IMF och andra stöder den typen av utveckling. Vad gäller dem som smiter från skatten kan jag säga att min uppfattning är att man ska göra rätt för sig. Också företag ska betala skatt. Nästa fråga är om det man gör i landet är olagligt. Om man tar emot skattemedel, inte minst härifrån, är det rimligt att man också betalar skatt. Utvecklingen av den svenska arbetsmarknaden 65 (C): Vi har uppenbarligen olika bilder av läget i den svenska ekonomin och på den svenska arbetsmarknaden. Jag och många med mig tycker att det är bra med 340 000 nya jobb, den högsta sysselsättningsgraden och den lägsta långtidsarbetslösheten i EU. Statsministern tycker inte det. Statsministern har dock ställt nya jobb i utsikt till följd av regeringspolitiken, men där verkar det råda delade meningar. Om vi läser budgetpropositionen, som lagt fram, ser vi att där bland annat står: De skatteförslag som lämnas och aviseras i denna proposition kommer att bidra till att sysselsättningen och bnp dämpas. Det är en bild som jag och Alliansen delar. Det är klart att om man höjer skatterna på jobb och företagande blir det färre jobb och färre företag, och den mycket framgångsrika utveckling som haft riskerar att brytas. Är det statsministerns ord eller är det finansministerns ord som gäller vad beträffar utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden framöver? 66 Statsminister (S): Det är regeringens ord, och då är statsministerns och finansministerns ord desamma. Det går inte att läsa ett recept till hälften och tro att det blir något, vare sig bullar eller mat. Man får läsa hela receptet. En tydlig utvärdering av den förra regeringens politik har visat att det var dyra åtgärder som infördes – arbetsgivaravgiften för unga och annat – och de har därför ifrågasatts. Javisst, det kan ha gett en del jobb, men det blev alldeles för dyrt. Då är rimligen sanningen den att om man tar bort det kan det bli en liten effekt i den riktningen, men när vi talar om skatter är det helt avgörande att vi talar om både skatters intag och vad de används till. I ett tidigare replikskifte gav jag det enskilda exemplet att om 80 000 människor går arbetslösa trots att företag och andra arbetsgivare skulle vilja anställa men inte hittar rätt utbildad personal är det en väl så viktig uppgift att se till att de arbetslösa får utbildning. Det är en av de åtgärder vi vidtar för de pengarna. Det kommer att leda till högre sysselsättning och lägre arbetslöshet. 67 (M): Statsministern har tidigare lovat att bygga Förbifart eftersom den är så otroligt viktig för jobb och tillväxt i hela . Efter valet ändrades det till att gälla ifall och inte ville omförhandla. har det gått snart sedan svarade. De vill inte omförhandla. Det finns inget behov av det. som gått har kostnaderna tickat på, per dag. Statsministern gav vetorätt i frågan, och svaret var tydligt. Vad händer nu? Varför återupptas inte bygget av Förbifart ? 68 Statsminister (S): Som jag sade tidigare tyckte regeringen att det var rimligt att avvakta de nya politiska ledningarna för och så att de fick möjlighet att ge uttryck för sin uppfattning om ett så stort projekt innan det gick vidare. Därför fanns det all anledning att göra det uppehållet. Det är en legitim anledning. Därefter måste det hela processas och alla inblandade parter – , och staten – diskutera om förutsättningarna för projektet är ändrade eller inte. När det behandlats formellt, vilket ännu inte skett, är det min uppfattning att vi inte ska förhala projektet helt i onödan. Men det måste få ske en formell, korrekt behandling av ärendet så att alla parter får uttala sig. Sedan får vi se hur vi går vidare. 69 (SD): Omröstningen om statens budget närmar sig, och den är kanske mer intressant än på mycket . Det har sin bakgrund i att regeringen valt att inte förankra sin politik hos en majoritet av . har man försökt göra ett stort nummer av att isolera tredje största parti, men det kan inte sägas ha varit särskilt framgångsrikt mot bakgrund av den uppkomna situationen. Genom att agera på det sättet har statsministern försatt regeringen och landet i stort i ett mycket prekärt läge. Jag tycker inte att det är ett ansvarsfullt agerande. Min fråga till statsministern är därför hur statsministern ser på situationen och hur statsministern tänker agera om regeringens budgetproposition inte går igenom i . Väljer statsministern i så fall att avgå? 70 Statsminister (S): Vi fick regeringsmakten efter ett val som resulterade i ett nytt parlamentariskt läge. Vi tar det ansvaret. Vi lägger fram en budget i riksdag som vi tror på och som vi anser har ett starkt innehåll vad gäller utveckling. Det gäller såväl ungdomarna, skolan och människorna som vill gå till ett jobb som för att rädda klimatet och stärka välfärden. Det , som säger sig värna om , nu gör är att ägna åt osäkerhet. Det är inte för väl utan antagligen för det strålkastarljus som verkar ha hamnat i. Det är sverigedemokrater som avgör hur de ska rösta, huruvida de ska rösta på att ta arbetslösa ungdomar ur arbetslöshet och in i arbete, om vi ska sänka skatten för pensionärerna så att den blir mer lik den som löntagarna har, om vi ska satsa på äldreomsorgen och på sjukvården. Det är beslut att rösta precis som de vill. Psykisk ohälsa bland unga 71 LAWEN REDAR (S): Min fråga avser situationen för unga. Alliansregeringen efterlämnade drygt 140 000 unga i arbetslöshet. Många av dem befinner sig i långtidsarbetslöshet, och vi vet att det råder hårdare krav i skolan. Det har lett till en markant ökning av den psykiska ohälsan bland unga. Min fråga till statsministern är därför vilka satsningar regeringen avser att göra för att få bukt med ohälsan, särskilt den psykiska ohälsan, som ökat bland unga. 72 Statsminister (S): Dels vill vi öka satsningen på just det området inom sjukvården. Vi vill uppmärksamma det på ett helt annat sätt. Detsamma gäller skolhälsovården. Det kräver ett brett åtgärdsprogram. Det långsiktigt viktiga är att ungdomarna har framtidstro, och av det skälet koncentrerar vi stora resurser på just ungdomar. I skolan ska jag veta att jag har en mycket bättre chans att klara den. Jag får stöd och hjälp när jag behöver det redan i tidiga åldrar. Jag har bättre möjligheter att ta mig igenom så att jag kommer in på gymnasieskolan. Om jag ges stöd att klara gymnasieskolan blir jag stark på arbetsmarknaden. Jag har större möjligheter att få en bostad eftersom det byggs bostäder. Alla dessa faktorer samlat har ett mycket viktigt symbolvärde och anger inriktningen för vår ungdomspolitik. Helheten är det viktiga. Ungdomar ska känna framtidstro och ha framtidshopp. Det löser inte marknaden. Det löser politiken. Ansvaret för den svenska polisen 73 (M): Jag hoppas att min fråga är övergripande nog. Den handlar om svensk polis och ansvaret för den. Polisen står inför sin största omorganisation . får en ny samlad polismyndighet som ska ersätta dagens 21 myndigheter, allt för att svensk polis ska bli effektivare, klara upp fler brott, göra medborgarna nöjdare. Jag är en varm anhängare av omorganisationen och trodde nog att varje justitieminister skulle vilja inkassera den åsyftade politiska poängen med en effektivare polis. Men före sjösättningen av reformen, i samband med statsministerns regeringsbildning, flyttade statsministern över ansvaret för polisen till den nya inrikesministerposten. Justitieministern är befriad från ansvar för polisen. Det behöver inte vara fel, men omflyttningen av ansvaret reser en del frågor. Jag vill veta vad statsministern har för bevekelsegrunder till förändringen av ansvaret. 74 Statsminister (S): Det är helt riktigt. Förändringen av polismyndigheterna är påbörjad. Vi har varit ense om att den är bra. Naturligtvis ska den nu sjösättas och ges bästa möjliga förutsättningar. Min bevekelsegrund för att göra denna omflyttning är att vi tror att det är bättre att vi samlar kompetens som har att göra med både polisiära uppgifter och andra närliggande uppgifter för att få en samordning av även de myndigheterna. Det är en sak att samordna de tidigare polismyndigheterna till en myndighet. Det är ett svar. Det andra är att vi behöver ha mer av samordning för att stärka rättssäkerheten och det arbete vi har att göra mot brottslighet och därmed också stärka landets inrikessäkerhet. Framtiden för fas 3 75 (S): Nästan 35 000 arbetslösa befinner sig i fas 3. Detta har blivit en slutförvaring där människor arbetar heltid utan att få lön. De enda som egentligen har tjänat på detta är vissa företag som helt och hållet kunnat försörja sig på fas 3 och gjort miljonvinster. Det finns en tydlig skiljelinje här vad gäller om man ska behålla fas 3 eller inte. Trots det finns det nu en oro bland alla dessa människor som är i fas 3. Vad kommer att hända? Kommer man att tvingas fortsätta? Ska fas 3 kanske till och med behållas? Därför skulle jag gärna vilja att statsministern svarar på vilken regeringens linje är när det gäller fas 3. 76 Statsminister (S): Linjen är att fas 3 ska avslutas successivt. Det kommer inte att ske , utan det kommer att ta . Men avsikten är att människor som befunnit sig i långtidsarbetslöshet, eller ibland haft bra arbetsuppgifter men dåliga villkor och begränsade utbildningsmöjligheter, ska få möjlighet till bra och meningsfulla arbetsuppgifter enligt kollektivavtalsenliga villkor. Många av de här människorna behöver också utbildning. Det är därför vi satsar så brett på utbildning. Vi behöver ha många olika utbildningsmöjligheter. För en del kanske folkhögskola är det rätta svaret. För andra är det utbildning tillsammans med praktik. Det är därför vi tillför dessa extratjänster i välfärden. De ska syfta till att ge meningsfulla arbetsuppgifter enligt kollektivavtalsenliga villkor. Vi tänker även ge människor som finns i fas 3 framtidshopp och framtidstro. Arbetsgivaravgiften för unga och anslaget till försvaret 77 (M): Vi upplever tyvärr ett alltmer oroligt omvärldsläge. Jag tänker såklart på men också på vårt eget närområde. Mycket talar för att vi ser ett nytt normalläge. I valrörelsen fanns det en samsyn mellan Socialdemokraterna och Alliansen i de här frågorna. Försvarsberedningen enades om att öka anslaget till försvaret med 5,5 miljarder . Alliansen presenterade därtill en extra närtidssatsning. Socialdemokraterna gick ett steg längre och lovade att ramen skulle ligga över det som Alliansen presenterat. Allt detta skedde före valet. När nu budgeten kom ganska noterade jag att regeringen anslutit sig till den ram som Alliansen hade presenterat före valet, men med en skillnad: Man gjorde också en höjning av ungdomsarbetsgivaravgifterna, vilket för försvaret innebär en årlig kostnad på . Hur kunde plus 900 miljoner före valet i realiteten bli minus 300 miljoner efter valet? 78 Statsminister (S): Jag delar uppfattningen att vi antagligen har ett nytt normalläge i vår närhet, med ökad spänning och ökad oro. Det är inget tillfälligt läge. Däremot finns det inget direkt militärt hot, men det är ett nytt läge. Det är av det skälet som försvarsministern nu utifrån Försvarsberedningens slutsatser arbetar fram en inriktningsproposition som ska föreläggas riksdag – jag kan inte säga något datum. Försvarsministerns och regeringens hela inriktning är att se till att få en helhetslösning där vi kommer brett överens över gränserna. Där finns även frågan om ungdomsarbetsgivaravgifter med. Detta måste ses i sin helhet. Vad behöver det göras för förstärkningar av beredskap, personalförsörjning och materiel? Låt oss diskutera det i samband med den propositionen, så är jag helt övertygad om att vi kommer överens om den nivå som ska vara rätt för . Det är viktigt att vi hittar en bred överenskommelse, inte minst i detta läge. 79 (S): Jag träffar väldigt många pensionärer och människor som är på väg att gå i pension. En fråga som ofta dyker upp är oron för den egna ekonomin. Här inne vet vi att det är många faktorer som påverkar pensionerna. kom med en ny rapport som pekar på att väldigt många yrkesgrupper, inte minst många tjänstemän, aldrig kommer att orka jobba fram till 65. Det är någonting som kommer att påverka deras pensioner resten av deras liv. Min fundering är vilket besked statsministern har till landets pensionärer och blivande pensionärer. 80 Statsminister (S): Det här är en viktig fråga för arbetsmarknaden. Hur får vi fler människor att orka ett helt arbetsliv? Det har betydelse för landets samlade inkomster. Självfallet har det också betydelse för de individer som arbetar hur mycket de lyckas skrapa ihop till pensionen. Regeringen har varit väldigt tydlig efter de tragiska dödsolyckorna med byggnadsarbetare och de fyra dödsolyckor som skedde före det. Till dödsolyckorna kan läggas att många människor inte orkar utan stressas sönder och får sluta för . Vi ska ha en nollvision för dödsfall. Vi ska också ge mer resurser till , vilket gör det möjligt att arbeta mer förebyggande. Vi ska ge mer resurser till arbetslivsforskning, vilket gör att vi kan ta fram lösningar för att undvika att människor slits ut i sitt arbetsliv. Avslutningsvis kommer vi att lägga mer resurser på samarbete mellan parterna. Jag är helt övertygad om att det är parterna som ska finna de bästa lösningarna för att människor ska orka ett helt arbetsliv. Jag tackar statsministern och övriga deltagare i frågestunden och förklarar härmed statsministerns frågestund avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . § 9 (forts. från § 7) Svar på interpellationerna 2014/15:35, 36, 56, 73, 74 och 97 om flygplats 82 (M): har vi precis lyssnat på statsministerns frågestund. Innan tog vid fick min partikamrat veta att vi skulle kunna få svar av statsministern i frågan om . Det svaret lyser dock med sin frånvaro. Vi fick inte något svar. Mycket har redan sagts i interpellationsdebatten. Det är ändå viktigt att än en gång påtala att är en nationell angelägenhet. Alla regioner hänger ihop, och däribland min egen hemregion . är ett nav. pendlar många människor till och från . Som tidigare nämnts finns peakar. Det sker i största utsträckning på morgnar och kvällar, och det är jätteviktigt för vårt näringsliv. som vi har diskussionen om talas det om byggandet regionalt. Det är väldigt tomt på lösningar. Om man har ambitionen att ta bort en del i någonting som stöder ett näringsliv och som är oerhört viktigt för att det ska fungera måste man först lägga till någonting innan man kan ta ifrån. Det kommer ingen annan lösning. Det man säger är att ska ta över. är redan trångbott och har samma peakar. Som min partikamrat påtalade handlar det om att kunna arbeta utåt. Exportlandet är väldigt beroende även av utrikestrafik. har vi inte miljöpartisten från den tidigare debatten på plats i kammaren. talade om målkonflikter. Men man måste se hela bilden. Det går inte att stänga en del och bromsa utveckling för näringslivet. Därför återstår frågorna: Vad vill regeringen med ? Vilka effekter anser infrastrukturministern att en stängning av ger i form av jobb som försvinner, jobb som ni säger er värna så mycket? Var finns debattörer ute i landet från S-sidan? Jag ser nu att står på tur. Det ska bli intressant att höra hans inlägg. 83 (S): Först har jag en reflexion om diskussionen. Det har varit en väldigt lång och detaljerad diskussion om en fråga som kommer att diskuteras om en eventuell begäran inkommer och om det i sin tur eventuellt skulle kunna leda till att några förslag kommer fram. Det är viktigt att ha med sig det i grunden. Några förslag om att lägga ned finns inte. Regeringen har inte lagt fram några förslag om att lägga ned . Diskussionen är intressant och säkert viktig. Men det är bra att ha utgångspunkten med sig att det inte finns något beslut eller förslag om beslut att lägga ned . Med det sagt är det många som kan vittna om bra förbindelser mellan och övriga landet. Det gäller inte minst för företagens möjligheter att finnas och verka i alla regioner. Med den utgångspunkten är det viktigt att se diskussionerna om i ett större infrastruktursammanhang. Vi behöver bra flygförbindelser. Men vi behöver också bra och framför allt bättre och mer pålitliga tågförbindelser. De behoven ska inte ställas mot varandra utan ses som delar och komplement i ett sammanhållet trafiksystem. Därför är det viktigt att Brommadebatten sker utifrån hur vi får bättre förbindelser till i stort. Det är också viktigt att se andra perspektiv. Det är klart att den nya majoriteten i funderar över sitt uppdrag och sin stads förutsättningar. Det gäller ur transportperspektivet, miljöperspektivet och bostadsperspektivet. Vi måste kunna se och diskutera alla de sakerna . var inne på den frågan och krävde egentligen att politiker också skulle ta ansvar för hela landet. Jag tror inte att man ska lägga det uppdraget på politiker. Det är däremot viktigt att regeringen tar ansvar för hela landet. Jag som skåning känner mig trygg utifrån min hemregions förutsättningar att det är jobb och utveckling som står i centrum för regeringens politik.