prot · H10959 · 2014-01-23 00:00:00 — Jag oroar mig för vad som händer nu när det dras ned på landsbygdsprogrammet och regeringen inte har några planer på att täcka upp för det. Kan landsbygdsministern garantera att de mål som har lagts fast i bredbandsstrategin uppnås och att de av befolkningen som inte har tillgång till bredband inte företrädesvis behöver vara människor på landsbygden? Kan landsbygdsministern också garantera att näten blir robusta? 75 Landsbygdsminister (C): Min uppfattning är att tillgänglig peng används mest effektivt om man engagerar lokala föreningar, organisationer och entreprenörer. Pengen är alltid begränsad, oavsett hur stor den är. Då gäller det att utnyttja den på bästa möjliga sätt. Min uppfattning är att det görs bäst genom att man engagerar lokala krafter, som ofta är organiserade i ett lokalt föreningsliv. Därför kan den utbyggnad som sker i stora delar av vårt land göras med framgång. Jag bara förutsätter att nätet blir robust, stabilt och kompatibelt med andra nät. Upphandlingen av lastbilar till försvaret 76 (S): Jag har en fråga till försvarsminister , och den utgår från en artikel i som publicerades och handlar om den avbrutna upphandlingen av tunga lastbilar till försvaret som skulle göras tillsammans med . Den avbrutna affären kan få stora konsekvenser, som till exempel en skadeavgift på och osäkra eller försenade leveranser till försvaret. Inte minst kan oklarheterna kring regler och lagstiftning sätta käppar i hjulet för vidare upphandlingsarbete inom det nordiska försvarssamarbetet, Nordefco. Tidningen publicerar en intervju med generaldirektören för FMV, och hon menar att regeringen har ett stort ansvar i det som skett eftersom regeringen inte har varit tillräckligt noggrann när man fattat beslut om samarbete och inte angett när avsteg från kan göras. Min fråga till ministern är om hon anser att regeringen har slarvat vid beslutsfattandet och om det går att åtgärda misstaget och lindra konsekvenserna. 77 Försvarsminister (M): Som vet är materielförsörjning en viktig fråga, och vi har haft en hel del diskussioner kring hur vi kan förse Försvarsmakten med rätt materiel på ett så effektivt sätt som möjligt. Då är en av de möjligheter som vi har sett att göra detta i samarbete med andra och inte minst i samarbete med våra nordiska grannar, och i detta fall just den upphandling som tar upp som handlar om lastbilar. Generellt sett innebär det att om man ska göra en upphandling tillsammans med ett annat land måste man ibland välja vilken väg man ska gå. Utvecklingen av detta – vi har inte sett slutet , och det är under granskning – visar att det kan finnas ett behov av att bli tydligare med vilka upphandlingsregler man ska välja och hur man ska göra i ett sådant här samarbete som kan gälla två eller flera länder. 78 (S): Tack, ministern! Jag är inte helt nöjd med svaret, för min fråga handlar om vilket ansvar regeringen har i detta fall och hur beslutsfattandet har gått till. Jag har svårt att tänka mig att det är brist på kompetens i , för det ordnar man säkert. Men jag funderar hur ideologiskt betingat ett sådant här beslut är, om man håller fast vid till vilket pris som helst och tror på marknadskrafterna. Det leder till osäkerhet och till rena felaktigheter. Konsekvenserna är ganska omfattande. Det handlar om att tillgodose försvarets operativa förmåga och kunna göra det på ett gott sätt. Det handlar inte minst om det som försvarsministern själv var inne på, om långsiktigt samarbete i Nordefco, som vi är överens om är strategiskt väldigt viktigt . Det handlar naturligtvis också om de diplomatiska förbindelserna mellan och . Min fråga kvarstår: Hur ser försvarsministern på konsekvenserna? Går det att lindra dem? 79 Försvarsminister (M): Det ligger självklart både i vårt och i intresse att hitta en lösning på den här frågan. Vi måste också avvakta resultatet av granskning innan man kan bestämma vad man ska göra just i detta exempel. Om jag ska säga något generellt om exemplet är det att jag hoppas att vi är överens om – det har vi varit tidigare i alla fall – att det är bra att samarbeta även på materielanskaffningsområdet. Normalt sett har praxis internationellt varit att man väljer ut ett land som är huvudansvarigt för den gemensamma upphandlingen. När vi har gjort upphandlingar tillsammans med andra länder har det ibland varit från och ibland utifrån det andra landets upphandlingslagstiftning. Det viktigaste för mig nu är att Försvarsmaktens behov av dessa lastbilar kan tillgodoses , och vi hoppas få ett besked från så att vi kan se hur vi ska gå vidare med just denna upphandling. Svenska medborgare fängslade i 80 (KD): Jag har en fråga till statsrådet , och det är en allmän fråga. Det gäller en artikel i om de två svenska medborgare som sitter fängslade i . Det här är alltid känsliga frågor. Men jag känner att allt vad I viljen – om man själv var fängslad utan att ha fått en rättegång . Jag tror att vi alla som anhöriga skulle reagera. Anhöriga har börjat höra av sig. och har alltså varit 14 månader i fängelse utan rättegång. Jag vet inte anledningen till att de var i , men de skulle skydda en norsk kvinna som hade en vårdnadstvist. Hon var orolig och rädd för mannen, sägs det, och därför hade hon dessa två personer från ett säkerhetsbolag med sig. bidrar med stöd till rättssystemet i , och det är ytterligare en anledning till att ta upp den här frågan i . Därför frågar jag vad statsrådet kan göra i detta fall. 81 Statsrådet (M): Jag tror att alla frågeställare förstår att man som statsråd förbereder sig på alla möjliga olika tänkbara frågor man kan få under en frågestund som inte tillhör ens eget ansvarsområde. Jag medger att detta inte är en av de frågor jag har förberett mig på. Jag tror att få saker vore så olämpliga att börja spekulera i som vad gör just på detta område. Jag är rätt övertygad om att vi följer den tradition vi har, att gör precis det som är lämpligt och möjligt att göra för att hjälpa svenska medborgare som befinner sig i sådana här situationer. Jag tänker inte ens försöka spekulera i exakt vad vi gör i detta fall. 82 (KD): Eftersom ger bistånd till det tunisiska rättssystemet, och bidrar till att utbilda domare för att de ska lära sig hur vi jobbar i ett rättssäkert system, ger det ytterligare lite input för att måste vara med och bevaka vad som händer i det tunisiska rättssystemet. En möjlighet är då att följa detta ärende och se hur de tar till sig den kunskap som vi vidareförmedlar genom våra biståndsmedel, som jag tror är . Jag ser med stor tillförsikt på att regeringen gör sitt arbete, men jag tycker ändå att det känns viktigt att lyfta fram att 14 månader är utan rättegång. Vi har inte sett några bevis, och låt då bevisen mot dessa svenska medborgare komma fram. Jag tycker att det är viktigt att påpeka detta. 83 Statsrådet (M): Jag förstår helt poäng, och jag tar med mig frågan. Åtgärder för att förbättra statens ekonomi 84 (S): Jag vänder mig till statsrådet . Jag har precis dragit ut en handling som finns på hemsida där man kan se att det i underlaget för budgeten redovisas ett beräknat lånebehov, alltså ett underskott, på ca 45 miljarder. Jag har fått veta att redovisade ett planerat underskott på 78 miljarder. I vilket fall som helst är det väldigt mycket pengar. är det så att staten inte på något sätt är fattig – man har tillgångar. Då vill jag fråga: Innebär det här att man kommer att sälja fler statliga företag eller kräva större utdelning från statliga företag, eller en kombination av de två sakerna, för att förbättra statens ekonomi? 85 Statsrådet (M): Det enkla svaret på frågan är nej. Jag ska försöka utveckla det lite grann. Det finns ett fåtal länder i som har möjlighet att genom ekonomisk politik stärka den ekonomi man har. Att det är ett fåtal länder beror på att det är ett stort antal länder som inte har det förtroendet. Om till exempel skulle försöka stimulera sin ekonomi skulle räntorna gå upp, och det grekiska folket skulle spara pengar. Då skulle man gå miste om den stimulans man var ute efter. I är det , och eventuellt något land till som kan detta. En rekommendation som IMF ger för att dra ur krisen är just att vädja till de länder som har den möjligheten att gå med ett litet underskott och stimulera ekonomin för att föra ur krisen. Här drar sitt strå till stacken. är en liten nation i , men det är ändå rimligt att vi gör vad vi kan för att förbättra situationen i såväl som resten av . 86 (S): Jag vill ställa en följdfråga med ett följdresonemang. Vi vet ju alla att man kan sälja ut saker och ting, även som privatperson, men att det bara hjälper för stunden. Vi vet också att man i det här fallet kan kräva en högre avkastning av exempelvis ett statligt bolag. Det innebär per automatik att man ger det sämre förutsättningar att kunna verka eftersom de ekonomiska resurserna inte är oändliga. Jag vill tacka för svaret, som jag har uppfattat som att man varken kommer att öka andelen försäljning av företag eller öka kraven på avkastning. 87 Statsrådet (M): Avkastningskrav och utdelningspolicyer lever ett eget liv. De ska fastställas på basis av långa konjunkturcykler och så vidare. Det vi har gjort med de statliga bolagen är att sänka ett antal avkastningskrav, till exempel för . Vi har spekulationer om SJ, som vi kommer att handha det här året. Det här handlar om ränteläge, inflation och sådana saker och syftar till långsiktiga spelregler för att göra bolagen så bra som möjligt. Däremot har den borgerliga regeringen en ambition att minska det statliga ägandet, men som vi sett går detta i ett ganska måttligt tempo. Vi får se under innevarande års valrörelse, när vi kommer till ett valmanifest, vad vi har för avsikter däröver. Men det ska inte kopplas ihop med det underskott som frågeställaren diskuterar. Den grundläggande militära utbildningen 88 (M): Jag tror att det här är tidningarnas dag – jag har också en fråga om en artikel, fast i en annan tidning. Den går till försvarsminister . är det skiftet i försvaret från plikt till frivillighet skedde på allvar. Jag tror att det var som de första GMU-soldaterna ryckte in, alltså de som gör grundläggande militär utbildning. GMU kan man nu göra på många platser i landet. Jag tror att det var väldigt länge sedan, om någonsin, man kunde göra en militär utbildning på så många orter i som man kan . diskuteras ofta hur pass robust systemet är. Många ställer sig frågan huruvida man kommer att kunna rekrytera tillräckligt många och om intresset är tillräckligt stort. ÖB skrev om detta i . Jag undrar hur försvarsministern bedömer intresset för den frivilliga rekryteringen framöver. 89 Försvarsminister (M): Tack, , för att du uppmärksammar den här frågan! Den är naturligtvis helt avgörande för att Försvarsmakten ska kunna lösa sina uppgifter, inte minst . Det är väldigt stora förändringar försvaret har genomgått på personalförsörjningsområdet. Min bild är att rekryteringen går väldigt bra. Det finns ett stort intresse när det gäller att göra den grundläggande militära utbildningen. Det går också bra att anställa de soldater som vill bli heltidsanställda. Det finns ett stort intresse. Själva rekryteringen går bra. Det som är den stora utmaningen är att behålla personalen. Det är också det vi i regeringen har pekat på, både när det gäller Försvarsmakten och , som det man nu måste ägna ytterligare energi åt. Det är också därför vi stärker förbandsanslaget när det gäller pengar som går till personal, övningar och utbildning. Utmaningen att behålla personal och inte bara locka den till sig innehåller flera delar. Dem återkommer jag till i nästa inlägg. 90 (M): Jag tyckte det var roligt att läsa ÖB:s artikel. Det är många som vill kommentera personalförsörjningen och bedöma den, men till syvende och sist är det nog Försvarsmakten själv som har bäst förutsättningar att göra det. ÖB pekade på att man nu i alla fall bedömer att man kommer att klara de uppställda målen. Det tycker jag är en pusselbit som ofta saknas i den diskussion vi för. kom med en rapport. De pekar på att det finns vissa brister när det gäller olika bemanningar i insatsorganisationer. För en del kanske de här två bilderna inte riktigt går ihop. Hur kan ÖB säga att rekryteringen går bra medan har en delvis annan infallsvinkel? Jag undrar om försvarsministern kan kommentera det. 91 Försvarsminister (M): Ja, det är två bilder som kanske inte riktigt ser exakt likadana ut när man lägger dem bredvid varandra. Jag kan kommentera som handlar om just tillgänglighet och bemanning och som jag kommer att återkomma till i ett omfattande svar till . Den handlar om detta. Kan Försvarsmakten fylla upp de beställningar, åtaganden eller uppgifter som regering och riksdag har lagt på den när det gäller inte minst insatser? Det man framför allt har fokuserat är då internationella insatser. Min bild även här är att Försvarsmakten har lyckats lösa de uppgifter vi har gett den. Vi har bakom oss av att ha personalförsörjt två stora insatser – på och i . Men vi har också förmågan att göra kortare, snabbare insatser. Det nya personalförsörjningssystem som vi nu har motsvarar väldigt väl det behovet. Regeringens syn på riskkapitalbolag i välfärden 92 (S): Jag skulle vilja ställa min fråga till med anledning av den senaste tidens debatter om riskkapitalbolag i välfärden och den splittring som vi har sett i regeringen. Man kan se att det just nu finns två väldigt olika linjer i regeringen. Å ena sidan har vi socialministern och näringsministern, som i princip inte vill utesluta någon form av ägare så länge de lever upp till de krav som ställs i övrigt. Å andra sidan har både utbildningsministern och finansministern uttryckt att de inte vill se riskkapitalbolag som ägare av företag i välfärden. Det är svårt att se vilken linje regeringen faktiskt har, så min fråga är helt enkelt: Hur ser regeringen på riskkapitalbolagens möjlighet att driva välfärdsföretag? 93 Statsrådet (M): Tack för frågan, ! Den ligger mig varmt om hjärtat. Regeringen är enig i sitt tilläggsdirektiv till . Jag kan förstå att detta kan uppfattas som provocerande, men där ställer man tydliga krav på bolagen: De ska vara varaktiga och långsiktiga, och kvalitet är ett av ledorden. Vi skriver också att bolag som i sin investeringspolicy har som regel att sälja av sin verksamhet inom ett fåtal år förmodligen inte är lämpade som ägare i välfärdssektorn. Detta ska nu utredas rättsligt för att borra i aktiebolagslagen. Det kommer att ta tid; i samråd med utredarna har vi kommit överens om att det är rimligt att man lämnar ett betänkande . 94 (S): Tack så mycket, , för svaret, även om jag inte tycker att du riktigt svarade på frågan. Jag ställde den till eftersom han har regeringens uppdrag att svara på de allmänpolitiska frågorna. Den här frågan rör ju många olika politiska fält. Jag upprepar min fråga: Hur ser regeringen på riskkapitalbolags möjlighet att driva välfärdsföretag? 95 Statsrådet (M): I och med att riskkapitalbolag inte är en sträng definition utan kan vara lite av varje har vi undvikit att använda det ordet i vårt tilläggsdirektiv. Vi tycker att varaktighet är ett bättre ord. Vi tycker att det är olämpligt och orimligt att företag som har en mycket kort investeringshorisont – riskkapitalbolag eller andra typer av bolag – ska agera i den här sektorn. Som mycket riktigt påpekade förut: Även kommunala bolag har uppvisat ett kortsiktigt beteende. Kommunalt bolag är alltså inte heller lämpligt som ägarform i välfärden. Konsekvenserna av SJ:s neddragningar 96 (S): Min fråga handlar om de kraftiga neddragningar som SJ har aviserat . 400 personer ska bort från skilda verksamheter. Ett antal kontaktcenter – det vill säga fysisk möjlighet att köpa biljetter och få information – avvecklas, bland annat i , som har en mycket utsatt situation på arbetsmarknaden. Min första fråga till handlar om järnvägspolitiken. Stora neddragningar inom SJ, , – tror statsrådet att de kommer att leda till en bättre verksamhet och service inom järnvägssystemet? Min andra fråga är: Tänker staten ta ansvar för dem som blir arbetslösa på grund av SJ:s beslut? Känner staten ett sådant ansvar? 97 Statsrådet (M): Jag börjar med den andra frågan. Jag vet att redan den dagen SJ fattade beslut var i kontakt med Arbetsförmedlingen, och i för att med detta besvärliga faktum göra livet så gott som möjligt för de personer som inte längre har arbete. Låt oss gå tillbaka till varför SJ fattade detta beslut. Beteendeförändringen hos konsumenten har blivit stor. Av biljetterna hos SJ är det numera som säljs utanför SJ:s egna butiker och i huvudsak på nätet. Dessutom får man konkurrens på linjerna –och –. SJ säger självt att det måste sänka sina priser ganska kraftigt för att vara en konkurrenskraftig spelare. SJ är inget självändamål, utan det handlar om att medborgarna ska få en bra produkt. Här får man ett betydligt lägre pris på en attraktiv sträcka, och det är alldeles utmärkt. Jag tror att SJ genom detta kombinerat med investeringar i X 2000 blir en framgångsrik aktör på den konkurrensutsatta järnvägen. 98 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed tackar jag deltagarna i denna frågestund och särskilt statsråden. 9 § (forts. från 7 §) Svar på interpellationerna 2013/14:208, 209, 210, 211, 222 och 223 om riskkapitalbolag i skola, vård och omsorg 99 (S): Den här debatten har varit väldigt informativ och klargörande. Vi har en regering där olika partier öppet går ut och talar om vad de har för uppfattning. Sedan kommer de fram till en gemensam lösning, och därefter talar de om det. Det intressanta med detta är att när inte den ideologiska skallen får tänka utan den praktiska verkligheten kommit i fatt inser de någonstans: Här har vi ett problem, och vi måste göra någonting åt det problem som uppstått. Det har inte bara gällt välfärdsföretag. Det har också handlat om energiföretagen. Det kommer allt fler regleringar för energiföretagen. Det har gällt telebranschen och flyget. senast var det taxi det kommer att komma en proposition om för att begränsa de problem som uppstått med anledning av avregleringen. Men det ska alltid ha varit näst intill kriminalitet i dessa branscher för att regeringen ska reagera. Det är i någon mening talande. Man håller fast vid dessa dogmer. Det är bara den fria marknaden som kan lösa de stora väsentliga problemen i vårt land. Denna debatt visar att det finns stora brister och att marknaden är en väldigt bra vän men en väldigt dålig herre. Det är därför som man ska vara väldigt tydlig när man gör liknande reformer. Vi har gjort våra historiska misstag. Vi socialdemokrater försöker att stå upp och säga: Det var fel det vi gjorde , men vi försöker nu rätta till det. Det vore väldigt välgörande om regeringen hade samma klarhet på den punkten. 100 Statsrådet (M): Jag vill börja med att tacka alla deltagare i debatten. Också jag tycker att den var klarläggande. Jag har inte bemött tidigare, så jag får göra det nu i mitt slutanförande. börjar med att moralisera över hur moderater använder sin tid i talarstolen och hur man diskuterar. Jag har svårt att kommentera det annat än med ett bibelcitat. sade en gång: Låt den som är utan skuld kasta första stenen. Så går jag till frågan om man kan ändra sig, . Jag har uppfattningen att om verkligheten förändrar sig är det rimligt att politiken förändrar sig. Att ha en annan uppfattning verkar väldigt konstigt. Om saker och ting blir helt annorlunda omkring en, ska man då stå fast vid dogmer? Jag tycker inte att man ska raljera över människor som ändrar sig, utan man ska uppskatta detta. Vi har ändrat oss, och det är inte mer med det. Det har vi gjort i och med att verkligheten ändrat sig och att de krav och förhoppningar som medborgarna har på service har förändrat sig. Det är då rimligt att politiken förändrar sig och att vi i huvudsak försöker tillmötesgå det som sker. Det är naturligtvis inte så – och jag vill inte ens säga det – att vi tycker att marknaden löser alla problem. Det vet också om. Ett exempel på detta är de inskränkningar som vi nu gör i ett av tilläggsdirektiven till utredningen. Där säger vi att företag som har en policy att sälja av företag inom en kort tidsrymd förmodligen inte är lämpade som ägare. De bolagen gör säkert mycket nytta på andra områden. Men de passar inte på just välfärdsområdet. Jag hoppas att de som har lyssnat på debatten ändå har insett att regeringen är enig och har kommit med ett tilläggsdirektiv, och frågan ska nu utredas. Min uppfattning är – och det får väl andra bedöma – att oppositionen är väldigt oenig i frågan. Här får två ståndpunkter blötas, och så ska det vara i en demokrati. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: EU-dokument KOM(2014) 6 Förslag till och rådets förordning om ett europeiskt nätverk för arbetsförmedlingar, arbetstagarnas tillgång till rörlighetstjänster och ytterligare integration av arbetsmarknaderna Motioner med anledning av skr. 2013/14:54 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet 2013/14:Fö2 av (SD) 2013/14:Fö3 av och (MP) 2013/14:Fö4 av m.fl. (V) 11 § Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2013/14:238 Arbetsvillkor inom flygtrafiken av (V) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:239 Arbetslösheten av (S) till statsminister (M) 2013/14:240 Åtgärder mot svag tillväxt av (S) till finansminister (M) 2013/14:241 Skattesänkningarnas misslyckande av (S) till finansminister (M) 2013/14:242 Utfasning av miljöskadliga subventioner av (V) till miljöminister (C) 2013/14:243 Kemikalier i vårt dricksvatten av (S) till miljöminister (C) 12 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2013/14:347 Kontroll av utlåningsföretag av (S) till statsrådet (M) 2013/14:348 Stängningen av resebutiken i av (S) till statsrådet (M) 2013/14:349 Ansvaret för snöskoterfrågor av (S) till miljöminister (C) 13 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2013/14:325 Regelverk och finansieringsprinciper vid utbyggnad av bredband av (S) till landsbygdsminister (C) 14 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.