prot · H10998 · 2014-04-09 00:00:00 — Därför ska det förstärkta regelverket och tillsynen göra det besvärligt för den oseriösa företagaren. Snabblåneföretagen har skyldighet att upplysa låntagaren om att samma regelverk gäller som för andra lån. Det handlar alltså om att upplysa kunden om aktuell ränta och om skyldighet att göra en kreditprövning. Dessutom kommer sanktioner att tillgripas om något företag överträder det uppsatta regelverket. har möjlighet att ta ut sanktionsavgifter av de företag som bryter mot regelverket. De skärpta regler vi nu ska besluta om kommer att träda i kraft , men företag som är verksamma kommer att kunna söka tillstånd för fortsatt verksamhet . En rad åtgärder har vidtagits på området snabblån. skärpte regelverket 2011 för bland annat sms-lån genom konsumentkreditlagen, och vi kan se att det har haft effekt. Precis som föregående talare tog upp har antalet obetalda snabblån varit högt hos kronofogden. Det steg från 33 2011 till 53 2012. Men det har därefter sjunkit till 49 000. Det är en hög siffra, men den visar ändå att lagändringen har varit nödvändig och att den har effekt. Den uppåtgående trenden är nu bruten. Förslaget i betänkandet skärper tydligt kraven på företagen i snabblånebranschen. Det är ännu en skärpning av lagstiftningen kring snabblånen. Det är en skärpning som vi tror och hoppas ska ha god effekt och begränsa överskuldsättningen orsakad av snabblån. Det är en skärpning som kan leda till ett sunt företagande men också till en sundare privatekonomi för alla dem som riskerar att hamna i en skuldfälla. Det är en lagstiftning som ytterligare skyddar kunden. Dock har finansmarknadsministern varit tydlig med att ytterligare åtgärder kan komma att vidtas om inte önskad effekt uppnås. Därför yrkar vi avslag på de motioner där det föreslås ytterligare åtgärder för att i stället avvakta effekten av denna nya regelskärpning. I detta anförande instämde (M). 33 (S) replik: Det är 49 000 ärenden hos kronofogden. I vart femte ärende handlar det om en ung människa . Regeringen och Alliansen talar om konkreta åtgärder och sundhet. Berätta, , om de konkreta åtgärderna! Och vad är sundhet när det gäller de här frågorna? 34 (M) replik: Det handlar om att vi har skärpt reglerna för sms-lån . Det handlar om att man inte ska kunna ta ett sms-lån på vägen hem och sedan fastna i en hög ränta som man inte ens vet vad den är och dessutom inte ha någon ångerrätt. Man skärpte reglerna . har man åtta dagars ångerrätt, precis som för alla andra lån. Det är viktigt. Snabblån är naturligtvis en riskbransch, men vi ska också veta att snabblånen kan fylla en viktig funktion. Och om det inte finns reglerade seriösa snabblån finns det snabblån på en annan och mycket otäckare marknad. Men vi ser ändå att det behövs en ytterligare skärpning här, och vi vet att det finns oseriösa företag som inte vill göra bra och hederliga affärer utan som faktiskt tvingar in människor i skuldfällor. Ni har helt rätt i att det finns en problematik här. Men detta är en skärpning, och räcker inte den här tillskruvningen får man självklart skruva hårdare. Men att slå igen den här marknaden helt och lämna det till en annan ännu osundare och svart marknad tror jag vore en mycket farligare väg. 35 (S) replik: Den skärpning som hänvisar till gjordes 2011. hade vi 33 000 ärenden. var det 53 000 ärenden. Och 2013 var det 49 000 ärenden. Var det någon effekt? Behövs det inte lite mer? Varför orkade den finska regeringen och den finska skärpa det här? Berätta varför inte den här regeringen och allianspartierna orkar ta tag i det här på allvar? Det här är väldigt allvarligt. Den som är satt i skuld är icke fri. Det här drabbar många unga människor. 36 (M) replik: Ingen behöver tala om för mig att den som är satt i skuld inte är fri. Jag är lika rädd för skuldfällor som vilken socialdemokrat som helst. Det är därför vi måste ha sunda, bra och hederliga regler för snabblån som ändå finns och inte lån på svarta marknaden som människor i stället tar i förtvivlan för att de behöver ett snabblån. Det här är enormt viktigt. Och finansmarknadsministern har varit i och påtalat att man kommer att gå vidare om detta inte räcker. Men vi ser ändå att trenden är bruten. Det är inte en ökande trend vad gäller skuldsättning hos kronofogden. Dessutom har marknaden och kronofogden börjat samarbeta. Hur sätter man bra etiska regler inom sin marknad, så att man får bort dem som bedriver en verksamhet som varken är seriös eller hederlig? 37 (V): När det gäller insatser för att stärka konsumentskyddet görs det en hel del bra saker. Till exempel görs verksamhet som handlar om konsumentkrediter nu tillståndspliktig, och den ställs under tillsyn. Det är positivt. Det är också mycket positivt att får utvidgade möjligheter att ingripa när de upptäcker brister i kreditprövningar. Bland annat ska verket kunna ta ut en sanktionsavgift av en näringsidkare som inte gör ordentliga kreditprövningar. Men anser inte att det är tillräckligt. Vi har ett särskilt yttrande i betänkandet. Vi skulle i första hand vilja se att dessa snabblån försvinner för gott. Vi hade önskat att regeringen mycket tidigare hade kommit med ett lagförslag som inneburit att man förbjuder sms-lån och andra snabblån. Men detta har vi inte fått gehör för. Därför anser vi att regeringen , till ett förbud är på plats, bör vidta åtgärder för att komma till rätta med de höga räntorna. Från Socialdemokraterna och andra partier finns en reservation som går i rätt riktning och som bland annat tar upp stopp för ockerräntorna. Det tycker jag är bra. Jag anser, herr talman, att det är ett steg i rätt riktning. tycker att reservationen i sig är mycket intressant. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2013/14:UbU15 Vuxenutbildning föredrogs. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 10 § Nationella patent på engelska betänkande 2013/14:NU15 Nationella patent på engelska (prop. 2013/14:53) föredrogs. 38 (S): ska vi behandla betänkandet om nationella patent på engelska, som är den stora frågan i betänkandet, men också några andra frågor från den allmänna motionstiden som rör patenträtten. Låt mig inledningsvis säga att vi delar regeringens bedömning när det gäller de flesta frågorna i betänkandet men att vi har en reservation gemensam med och som jag här och yrkar bifall till. Jag ska strax återkomma till den. Förslaget att göra det möjligt att nationella patentansökningar kan inlämnas och beviljas på engelska är en förenkling som är välkommen från stora delar av näringslivet och som också har efterlysts av till exempel . Förslaget innebär att de sökandes kostnader för att ansöka om ett svenskt patent blir lägre genom att översättningskostnaderna begränsas. Det är en kostnad som inte alls är obetydlig för framför allt forskningsintensiva företag som har engelska som arbetsspråk och för företag som tänker söka patent i flera länder. Detta förslag har alltså vårt fulla stöd. Vi står också bakom utskottsmajoritetens förslag till beslut kring frågorna i punkterna 3, 4, 5 och 6 i betänkandet. Det handlar om övriga patenträttsliga och upphovsrättsliga frågor, om litterära och konstnärliga verk och om vissa immaterialrättsliga frågor. Däremot, herr talman, delar vi inte utskottsmajoritetens uppfattning när det handlar om patentskyddet, som behandlas i punkt 2 i betänkandet, och det är på denna punkt vi har en gemensam reservation med och som jag alltså yrkade bifall till inledningsvis. Vår uppfattning är att regeringen bör återkomma till med förslag för att stärka uppfinnares, innovatörers och företags möjligheter att skydda sina patent. Det är särskilt viktigt för de små och medelstora företagen och för de enskilda forskare och forskargrupper som jämfört med stora globala företag har begränsade möjligheter att skydda sig mot patentintrång och försvara sina rättigheter. En konsekvens av detta är tyvärr att alltför många avstår från att skydda sig, vilket jag tror att vi alla tycker är mycket olyckligt. Vi är väl medvetna om komplexiteten i frågan om hur ett bättre patentskydd kan skapas. har dock alltför stort fokus legat på möjligheten att skapa en statlig försäkringslösning, en lösning som skulle bli mycket kostsam för staten. Däremot borde det rimligen finnas möjligheter att se över om det går att utveckla stödet inom det juridiska området, liksom att ytterligare analysera behovet av kompetensutveckling, finansieringslösningar och rådgivning. Regeringen har faktiskt här lämnat ett uppdrag till och . Det är bra, men jag tror ändå att ett tillkännagivande till regeringen på den här punkten är angeläget. Bakgrunden till det är att vi fullt och fast delar regeringens uppfattning att immaterialrätten och de immaterialrättsliga skydden får en allt större betydelse som strategiska verktyg för värdeskapande och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Av det skälet tycker vi att det är viktigt att göra detta tillkännagivande. 39 (V): Det vi ska debattera är patent på engelska – propositionen och det betänkande som utskottet har presterat. Jag ska börja med att läsa ett stycke ur vårpropositionen. Det står så här på s. 66: Små och medelstora företags affärsstrategiska hantering av immateriella tillgångar bör stärkas. Utredningen enhetligt patentskydd i EU och en ny patentlag ska lämna förslag till en ny patentlag (dir. 2012:99). För att ytterligare förenkla för företagen föreslår regeringen i propositionen Nationella patent på engelska (prop. 2013/14:53) att nationella patentansökningar ska kunna behandlas och beviljas på engelska. Därmed blir översättningskostnaderna i samband med patentansökningar lägre, vilket främjar forskningsintensiva svenska företag med engelska som arbetsspråk. delar den uppfattningen och tycker att det är bra att detta kommer. Men i betänkandet tas även andra delar upp, bland annat punkt 2, Patentskydd, som gick igenom på ett bra sätt, så jag kan därför vara kortfattad. Det är av avgörande betydelse att forskare, företagare och uppfinnare kan skydda sina rättigheter mot intrång från andra. Den möjligheten ser väldigt olika ut beroende på bland annat storlek på företag. Framför allt har små och medelstora företag och enskilda uppfinnare svårigheter att värna sina rättigheter mot patentintrång. För många är det en fråga om tid, alltså utdragna rättsprocesser, och kostnader för dessa. Därmed söker man i många fall inte patent. Det är mot bakgrund av det och vad regeringen skriver i vårpropositionen som regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med förslag på hur uppfinnare och små och medelstora företag kan ges bättre patentskydd än . Det finns beskrivet i reservation 1 under punkt 2 som jag står bakom. Jag står bakom övriga reservationer från men yrkar alltså bifall bara till reservation 1. 40 (M): Jag tänkte inleda med att konstatera att mina kolleger har haft vänligheten att sätta upp mig för ett anförande i den här debatten. Jag kan lugna herr talmannen och närvarande ledamöter med att jag inte kommer att ta alla dessa minuter i anspråk. Vi debatterar regeringens proposition Nationella patent på engelska. För enkelhetens skull för vi dock debatten på svenska. När det gäller själva propositionen har inga motioner väckts, men i betänkandet behandlas även 34 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden inom området för immaterialrätt. Jag vill, herr talman, inleda med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. En välfungerande patentprocess lägger grunden för ett innovativt . Patentansökningarna till , , minskade förvisso under senare halvan av i absoluta tal. I mitt eget hemlän, , har dock ansökningarna ökat , och enligt en som visar vilka städer i världen som har störst antal patent per capita placerar sig min hemstad som nummer fyra. antog regeringen en nationell innovationsstrategi för att skapa bästa möjliga innovationsklimat med sikte på 2020. Patenträtten utgör en mycket viktig del i detta. Ett starkt och konkurrenskraftigt patentsystem är en avgörande förutsättning för många olika sektorer och branscher. Från politiskt håll måste vi därför skapa förutsättningar för att patentprocessen blir smidigare, snabbare och billigare. Vi har vidtagit flera viktiga åtgärder för att göra det enklare att försvara sina patent. Det handlar framför allt om moderna och tydliga regler, men också om en rättssäker och effektiv domstolsprövning. föreslog regeringen därför att en ny patent- och marknadsdomstol inrättas där prövningen av immaterialrättsliga, konkurrensrättsliga och marknadsföringsrättsliga mål kan koncentreras och bli mer enhetlig. Den nya domstolsordningen föreslås träda i kraft . Att ansöka om och försvara sina patent är ofta förenat med stora kostnader. fattar beslut om dagens betänkande att nationella patentansökningar även ska kunna behandlas och beviljas på engelska. måste en patentansökan skickas in på svenska, vilket ofta kräver ett omfattande översättningsarbete. Detta gäller inte minst för forskningsintensiva företag som har engelska som arbetsspråk och för företag som vill söka patent i flera länder på ett och samma språk. Dagens proposition är också fråga om likställighet. Ett nationellt patent som har beviljats av PRV måste, som nämnts, meddelas i sin helhet på svenska. Den som redan har ett europeiskt patent, meddelat på något av de officiella språken engelska, tyska eller franska, kan dock få detta validerat i och därmed få det gällande här på samma sätt som ett svenskt patent. För att underlätta detta utarbetades den så kallade Londonöverenskommelsen som trädde i kraft . Den innebär att anslutna länder avstår från tunga översättningskrav vid valideringen av ett europeiskt patent. För att få ett europeiskt patent validerat i räcker det med att den del som omfattar själva skyddsomfånget, det vill säga patentkraven, översätts till svenska. Patentbeskrivningen kan däremot lämnas in på engelska. Det betyder att svenska patent, utarbetade på engelska för en internationell marknad, drabbas av stora översättningskostnader eftersom de måste lämnas in på svenska, medan den som har ett europeiskt patent slipper detta, eftersom det då räcker med att översätta själva patentkraven. Detta är givetvis inte rimligt, och därför likställer vi nu regelverken. Beräkningar pekar på att kostnaden för att översätta en patentansökan kan uppgå till ca . Att ansöka om ett svenskt patent kan därför ses som omotiverat kostsamt. Förslaget innebär att vi förbättrar villkoren för svenskt företagande, vilket främjar forskning och innovationer. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Jag nämnde tidigare att det har väckts ett antal motioner. Jag tänker inte kommentera dessa närmare, eftersom vi har debatterat dem ett antal gånger. När det gäller den socialdemokratiska motionen konstaterade att regeringen redan har vidtagit åtgärder. Det är väldigt bra, och jag instämmer med , så jag säger inget mer om detta. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Idéer, kreativitet och kunskaper är det viktigaste kapitalet i en modern ekonomi. En välfungerande patentprocess leder till fler arbetstillfällen, tillväxt och ökade skatteintäkter, och det gynnar alla. Det ska vara lätt för svenska företag att ta steget ut i , vilket kräver harmoniserade regler och mindre krångel. Dagens betänkande och det kommande EU-patentet är därmed konkreta exempel på hur vi arbetar för att riva handelshinder på EU:s inre marknad, göra det lättare för våra företag att växa och därmed lägga grunden för ökad tillväxt och fler jobb både i och i . Den politik vi fattar beslut om i gör skillnad, och den politik vi fattar beslut om här i gör skillnad. Det är något att komma ihåg när vi går till såväl EU-val som till riksdagsval . 41 (FP): inbegrips nationella patentansökningar i ganska omfattande översättningsarbeten, vilket ofta blir kostsamt för företagen. Detta förslag syftar till att begränsa översättningskostnaderna, vilket ska främja forskning och innovation och öka tillväxten. Forskningsintensiva svenska företag och företag som avser att söka patent i flera länder kan söka patent på samma språk och får en förenklad hantering. gäller samma förutsättningar när man söker patent i andra länder som också avstår från krav på översättningar. Utredningen i denna fråga har remissbehandlats utan större invändningar. Det finns ett antal olika myndigheter som företag kan behöva lämna in en patentansökan till, nämligen (), det europeiska patentverket () eller (). Ett patent handlar om att definiera ensamrätt på en uppfinning. Här kan nämnas att definitionen patent inte gäller för exempelvis ett datorprogram eller en mjukvara, då det inte anses vara en uppfinning. Däremot är tekniska lösningar som är innovativa inom databranschen det. Denna gränsdragning ligger på PRV att definiera. PRV, som ska stödja små och medelstora företag gällande immaterialrättsliga frågor, har numera interaktiva e-tjänster och en söktjänst i arkivet Svensk patentdatabas med uppgifter och dokument fram . När det gäller upphovsrättslagen, som syftar till skydd av konstnärer och skribenter, finns det olika internationella konventioner, avtal, direktiv och fördrag. för den intellektuella äganderätten, , lade till ett fördrag 1996 för att uppdatera skyddet, speciellt gällande digitala nyttjanden, och tillträdde fördragen . En upphovsrättsutredning har sett över vissa frågor i upphovsrättslagen, och just nu bereds de på . Här ingår frågan om huruvida upphovsmakarens ställning som avtalspart bör stärkas och i så fall på vilket sätt. Även på EU-nivå görs en översyn för modernisering av upphovsrätten. Här finns motioner som berör många viktiga och komplexa frågor som handlar om kultur och skapande, och innovationer i den sfären, och den komplicerade problematik som existerar med internet. Även digital handel med varor och tjänster, nedladdningar och piratkopieringar berörs. Att skydda och hitta ersättningssystem för upphovsmakarna på ett sådant sätt att det fortsätter att finnas ett flöde av nya verk av alla sorter så att kulturen inte utarmas är av största vikt. Mycket arbete pågår både i och internationellt. Jag som har tre skapande döttrar inom design, konst och musik hoppas att det fantastiska med nätet, där en hel värld ligger för våra fötter i form av information av alla de slag, ska kunna kombineras med ett upphovsrättsligt skydd som är övergripande och sunt nog för att de och alla andra kreatörer ska kunna och vilja fortsätta med sitt skapande. Jag yrkar avslag på motionerna och bifall till utskottets förslag. 42 (C): Jag kommer ihåg en kvinna som jag läste om i tidningen . Hon hade uppfunnit en ersättning till snus i form av örtsnus. jobbade jag extra på en bensinmack hemma i , och jag kommer ihåg att hennes produkter låg i ett enkelt ställ bakom kassan. Hon kom då och då in på bensinmacken för att fylla på stället med sina produkter. Men det dröjde inte speciellt länge innan den stora tobaksjätten i tog fram en liknande produkt, men med ett annat namn och med tjusigare förpackning. På macken installerade man kylar, och jag kunde märka att deras örtsnus började säljas ännu mer. Vad jag vet hade kvinnan med ursprungsidén inte en chans att ta striden mot det stora företaget. Hon hade helt enkelt inte de ekonomiska musklerna. När vi skyddar våra uppfinningar och våra produkter med patent tror vi att vi ska ha ett bra skydd mot intrång och kopiering. Men tyvärr är inte så alltid fallet. Många företag får sina patent kapade, och många företag har svårt att göra något åt det, då man – som i exemplet med kvinnan som jag nämnde tidigare – inte har tillräckligt med ekonomiska muskler för en tvist eller en rättegång. Jag kan till viss del sympatisera med att det skulle vara bra med en statlig försäkring för alla små företagare som inte har egna pengar för att klara av en strid vid patentintrång, men det blir alldeles för dyrt för staten. Därför är det så viktigt att företagen söker sig till den privata marknaden och försäkringsbolag. Dessutom ser regeringen över detta , och har PRV och ett uppdrag från staten att jobba med att hjälpa företag med finansiering och råd och hur man till exempel hanterar sina immateriella tillgångar på ett affärsstrategiskt sätt. Många svenska företag har världen som sin marknad och en internationell verksamhet där språket är engelska. Därför känns det väldigt bra att stå här och yrka bifall till regeringens proposition, som innefattar att de företag som söker patent i också kommer att kunna göra det på engelska. Det är praktiskt ur flera synvinklar. En fördel är att företaget kanske ska utvidga sin patentansökan i , eller utanför , och då sparar företaget pengar på översättningskostnader som ofta är väldigt höga. Är det dessutom så att man söker flera patent blir det en stor kostnadsbörda med just översättningen för många företag. Om företagen kan spara pengar på översättningskostnader kan de i stället använda dessa till sin huvudverksamhet, det vill säga att jobba med innovationer och forskning. är det så att åtal för patentintrång endast får väckas av allmän åklagare om åtal av särskilda skäl är påkallat från allmän synpunkt. Vad betyder det? I min mening är det alldeles för vagt. Patentintrång är ett brott och borde behandlas därefter. För att markera att patentintrång är just ett brott som polis och åklagare bör ta sig an i större omfattning måste lagen förtydligas. Det är viktigt att reglerna är tydliga och visar när en åklagare kan väcka åtal mot patentintrång. Många företagare känner sig hjälplösa, då det är oklart vad lagen egentligen avser. Därför känns det positivt att regeringen nu kommer att tillsätta en utredare som ska analysera reglerna om åtal och åtalsprövning när det gäller patentintrång. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 11 § Elnätsföretagens intäktsramar betänkande 2013/14:NU16 Elnätsföretagens intäktsramar (prop. 2013/14:85) föredrogs. 43 (S): Vi ska nu debattera näringsutskottets betänkande 2013/14:NU16, där regeringens proposition Elnätsföretagens intäktsramar behandlas. Låt mig inledningsvis börja med att yrka bifall till den socialdemokratiska reservationen i betänkandet. är på många sätt och i många avseenden ett elberoende land. Vårt geografiska läge och därav följande klimat, det svenska näringslivets struktur och ett i övrigt relativt sett högteknologiskt samhälle är några av de omständigheter som medverkar till detta. Förutsättningen för jobben såväl i det svenska näringslivet som inom offentlig verksamhet är beroendet av el, och en säker leverans av el är avgörande. Av den svenska industrin är en stor och avgörande del det som i dagligt tal kallas elintensiv industri. En lång rad viktiga och avgörande samhällsfunktioner inom exempelvis vård och omsorg är helt beroende av en trygg och säker elförsörjning. I ett sådant samhälle är ett robust och välfungerande elnät avgörande. Elens infrastruktur, som ju elnäten är, avgör om tjänsten kan levereras. Just därför blir frågan om de ekonomiska spelreglerna och förutsättningarna för investeringar i landets elnät viktig. Det blir också viktigt för alla oss konsumenter men naturligtvis också för dem som äger elnäten. Elnäten kan lite slarvigt delas upp i tre nivåer: stamnätet, regionnäten och distributionsnäten eller, som man ibland också säger, lokalnäten. Stamnätet, som ägs av det statliga affärsverket , berörs inte i denna proposition. Det gör däremot de som äger regionnäten – i huvudsak, åtminstone , tre stora aktörer. När det gäller distributionsnäten finns det en mängd ägarbolag, i det närmaste 170, många av dem kommunala bolag. Elnäten är, som nämnts, ett naturligt monopol. För att konsumenterna ska ges rimliga förutsättningar och för att ägarna av ett naturligt monopol inte ska kunna utnyttja sitt ägande på ett orimligt sätt krävs att prissättningen regleras på ett rimligt sätt. görs detta när det gäller elnäten genom en på förhand bestämd så kallad intäktsram.