prot · H10984 · 2014-03-14 00:00:00 — I stället skapade man en konflikt, och så hamnade vi i den situation som vi alla i denna kammare beskriver relativt entydigt. Viktigt är då det samlade europeiska och globala svaret. Två uttalanden har gjorts av G7-länderna. Det är EU-länder, , och . Det är viktigt att den internationella enigheten har manifesterats på detta tydliga sätt. Vi har fått starka slutsatser både från mötet med EU:s utrikesministrar och från stats- och regeringschefernas möte. går vi in i nya möten . De mötena kommer att formas av det som inträffar , och . Det finns fortfarande en möjlighet för att gå med på en diplomatisk process som innebär att man drar sig tillbaka, att man förhandlar med regeringen i och att man accepterar internationella observatörer. Jag tror att vi alla hoppas att så ska bli fallet, men om så inte blir fallet hoppas jag att vi får lika starka slutsatser från EU som vi har haft under de tidigare mötena. 59 (FP): Tack så mycket, ! Jag är mycket nöjd med det svaret. Jag har en följdfråga på detta. Jag besökte själv Majdan i och talade med såväl aktivister som politiker och diplomater i . De är oerhört oroade över att omvärlden genom sitt agerande på något sätt signalerar att nu är förlorat. ser vi hur agerar på steg för steg, mycket systematiskt och uppenbart välplanerat. Genom den massiva propagandan och mobiliseringen har satt sig i en situation – med folkomröstningen och med motioner i duman och annat – där det finns en risk för att det blir svårare att byta färdriktning och ta ett steg tillbaka. Man har bundit upp sig. Hur ser utrikesministern på möjligheterna att få att ändra sitt beteende givet den besvärliga sits man själv har satt sig i? 60 Utrikesminister (M): Vi hoppas självfallet att man lyssnar på omvärlden och att det leder till att man är beredd att ta steg tillbaka. Jag säger detta som vi inte ser några tecken på det, men låt oss inte ge upp hoppet. Och låt oss försöka så mycket vi kan. Sedan är det väldigt viktigt att vi är tydliga i vårt stöd till . Det gäller stödet till den territoriella integriteten alldeles oavsett den militära, och därmed politiska, kontroll som utövar och med all sannolikhet kommer att utöva framöver – jag vet inte hur det kan bli. Men vi ger inte upp stödet för den territoriella integriteten. Ännu viktigare är det ekonomiska och politiska stöd som vi ger till ett demokratiskt försök att nu ta itu med sina ekonomiska problem, bygga ett rättssamhälle som är bättre än det man har haft, bekämpa korruption och öppna upp sig för det europeiska samarbete som också ser som nyckeln till detta. Detta är, tror jag, alldeles avgörande på när det gäller vilket resultat den här krisen kommer att få för framtid. 61 (C): Tack, utrikesministern, för informationen! Det är ingen hemlighet att vi i riksdag är väldigt samlade när det gäller vad som har hänt och hur vi ska agera. Jag vill också uttala beröm för regeringens och utrikesministerns tydliga diplomati när det gäller att stå upp för folkrätten, internationell rätt och det ukrainska folkets rätt att själv bestämma. Det är helt klart en rysk aggression. Målet för den är inte entydigt uttalat här och . Därför är det naturligtvis viktigt att perspektivet, även om vi nu befinner oss nära en folkomröstning på , ser tiden framåt. Ett val som ska komma är naturligtvis vitalt för att säkra en president som är fullt legitim för hela efter det att den gamle flydde landet. Det är naturligtvis viktigt att det också i EU:s agerande finns ett perspektiv som är betydligt längre och stärker under den tiden. Många har sett vad som hände i och vad som skedde efter det, och de fasar för att det ska bli en motsvarande normaliseringsprocess. brukar ju kunna splittra även EU. Därför är det viktigt att man håller ut i det arbete som EU måste kunna enas bakom. En kosmetisk förbättring kan inte leda till att vi avskriver våra tydliga signaler. Jag vill bara höra lite tydligare från utrikesministern vad det är för krav på förbättringar av situationen som gäller för att man inte ska gå vidare i steg två och steg tre. Vad är det som krävs? 62 Utrikesminister (M): Jag tror att vi är alldeles eniga om att det är väldigt viktigt att vi är klara och tydliga, för att nu klargöra vår ståndpunkt, för att klargöra konsekvenserna för om de går vidare eller inte accepterar detta och också för framtiden. Georgienkrisen var annorlunda på många sätt, men det råder ingen tvekan om att det som inträffade därefter – jag tror att vi skulle ha varit tydligare i efterhand – var att började proklamera doktrinen om att man med militärt våld hade rätten att ingripa i andra stater till, som man säger, skydd av ryska medborgare. Den doktrinen är fundamentalt oförenlig med grundläggande principer för fred och säkerhet. Det är möjligt att vi i Europeiska unionen skulle ha tagit den debatten tydligare och skarpare . Vi trodde kanske inte att den skulle komma att tillämpas på det sätt som har skett. Då är det viktigt att vi lär oss av det misstaget och är mycket tydliga – kanske inte för att det bidrar till att lösa dagens konflikt i varje tänkbar del, men för att det också handlar om att förhindra kommande konflikter . Om våldet går segrande ut ur denna konfrontation är det dess värre inte sista gången våld används på den europeiska kontinenten. 63 (C): Då är det naturligtvis viktigt att se att tiden framåt kan innehålla snabba förändringar. Jag utgår från att utrikesministrarna när ni träffas också diskuterar inte bara steg tre utan också följande steg som kan bli nödvändiga om diplomatin inte lyckas. Här är det också viktigt – för att anknyta till diskussion tidigare – att det inte blir en fråga för bara EU och utan att det är en fråga för världen. Det är viktigt att försöka ha den breda samsyn som också säkerhetsrådet, med undantag för och någon till, har visat. 64 Utrikesminister (M): Det är en viktig punkt som tar upp, och jag kanske borde ha berört den tidigare också. har ju vid det här laget haft tre möten. De har inte lett till något på grund av den ryska positionen, men det är viktigt att demonstrera för världen vad det handlar om. Inte minst tror jag att det är viktigt att sända signalen till att det finns vad kallar kärnintressen, core interests. Ett europeiskt core interest är faktiskt att gränser ska respekteras och att man inte har rätt att med militärt våld ingripa i andra länder. Där spelar diskussionerna i en viktig roll. 65 (SD): Tack, utrikesministern, för föredragningen! Vi är överens om att aggression mot är helt oacceptabel, men det är viktigt att omvärlden ställer krav på en inklusiv regering i som respekterar rättigheter för alla i , även minoriteter. I ljuset av detta måste jag säga att jag är oroad över att det i den nya regeringen finns företrädare för det mycket extrema partiet Svoboda. Företrädare för Svoboda har rakt ut erkänt att de är nazister, och de värderingar som uttrycks visar att partiet Svoboda är både homofobt och antisemitiskt. Vid försök att ordna prideparader i har paraddeltagare slagits blodiga, och har Svoboda eller allierade högerextrema partier stått för attackerna. Svobodas nuvarande partiledare har i ett tv-sänt tal sagt att judisk maffia från styr . Svoboda vill även införa inrikespass med en nationalitetsparagraf, vilket anses syfta till att identifiera bland annat judar, och Svobodas chefsideolog sägs ha uttalat att Förintelsen var en guldålder i den europeiska civilisationen. När utrikesminister i P1-morgon fick frågan vad han anser om Svoboda vägrade han kritisera Svoboda och menade i stället att den politiska ledningen i förtjänar vårt starka stöd och att han inte ser någon som helst risk med Svoboda i regeringen. Det kan jag inte tolka på något annat sätt än att stöder Svoboda i regeringen. Jag kan bara upplysa utrikesminister att vi i har uteslutit en medlem som har utryckt sympatier för Svoboda, så om hypotetiskt skulle vilja ansöka om medlemskap i kan jag redan nu meddela att den ansökan skulle bli avslagen, med motiveringen att vi inte kan ha medlemmar som uttrycker sympatier för så extrema åsikter som Svoboda står för. Jag vill därför igen fråga utrikesminister vad han anser om partiet Svoboda i regeringen i och de extrema åsikter som finns representerade där. 66 Utrikesminister (M): Kriser som detta har sina både allvarligare och mer överraskande inslag. Denna nyblivna allians mellan och lämpar sig kanske för lite djupare reflexioner . Men i övrigt tyckte jag inte att det fanns något i sak som var av värde i detta inlägg. Till största delen var det uppbyggt på rena felaktigheter och samma typ av propaganda som brukar vältra sig i. 67 (SD): Jag tycker att det är beklagligt att utrikesminister fortfarande inte kan ta avstånd från den typ av värderingar som finns representerade i Svoboda. Jag måste säga att det är en ganska naiv bedömning av utrikesministern. Vi måste kunna ställa rimliga krav på den nya regeringen i och ta avstånd från sådana åsikter som jag just redovisade, utan att man för den skull faller in i den felaktiga propaganda som driver mot eller för den delen den felaktiga propaganda som ofta drivs av . Vill inte utrikesminister att den nya regeringen i ska stå upp för allas lika värde, inklusive den rysktalande befolkningen, hbt-personer och judar? Tycker utrikesministern att det är lämpligt att uttala att Förintelsen var en guldålder? 68 Utrikesminister (M): Jag tror att , om hon läser på, vet att har uttalat sig mycket tydligt på den här punkten, om allas rättigheter, om stödet för europeiska fri- och rättigheter. Jag tror inte heller att någon seriös bedömare har ifrågasatt detta. är en regering som tydligt ansluter sig till de demokratiska idealen och till de mänskliga fri- och rättigheterna. 69 HANS (V): har i denna kammare varit en tydlig och konsekvent försvarare av folkrätten. Det gäller också . Vi tar självklart avstånd från agerande på , som tydligt står i strid med folkrätten. Vi anser, precis som i andra fall, att folkrättsbrott inte får passera utan konsekvenser. Vi anser vidare att det är självklart att den folkomröstning som planeras på är illegitim. På de områdena har jag egentligen inga frågor till utrikesministern. Däremot har jag frågor när det gäller regeringens syn på utvecklingen i . Det är sant som utrikesministern har sagt att vi översköljs av propaganda, rykten och rena lögner om vad som händer i . Men det finns trots allt några fakta som vi måste förhålla oss till. Det är ett faktum att det i den nya ukrainska regeringen sitter flera olika partier med olika bakgrund. Partiet Svoboda är ett av de partierna. tillhör vice premiärministern, jordbruksministern, miljöministern och den tillförordnade försvarsministern detta högerextrema parti. sade tidigare att på denna punkt inte skiljer sig från andra europeiska länder. Jo, det gör . Man kan titta på systerpartier runt om i . Det är inget av dem som sitter i regeringsställning. Inget parti av den här kalibern har samma politiska inflytande. Därför skulle jag ändå vilja ställa en fråga, utrikesministern. När nu EU går in med ett fördjupat politiskt samarbete med den nya regeringen i och när man går in med ett kraftigt ökat ekonomiskt stöd, hur ska man hantera det faktum att fyra regeringsmedlemmar tillhör partiet Svoboda? På vilket sätt kommer de att hanteras i den fortsatta dialogen mellan EU och den nya regeringen? 70 Utrikesminister (M): Jag noterar med tillfredsställelse det som har att säga om den grundläggande enighet som vi har i vår hantering av denna kris. Det är viktigt att säga, även om det finns punkter där vi har avvikande bedömningar. Det är riktigt att den ukrainska regeringen har en mycket bred bas. Vice premiärministern är av judisk härkomst, om jag inte missminner mig, och jag tror att det finns två sådana. Även det illustrerar bredden i den nationella basen i den ukrainska regeringen. Det är en mycket bred samlingsregering som är född ur raseriet över det som inträffade under president . När vi sluter ett associeringsavtal, som jag hoppas att vi kommer att göra , kommer detta att innehålla politiska bestämmelser. Det finns också åtaganden som liksom andra länder har när det gäller skyddet av de demokratiska fri- och rättigheterna. Det gäller och för skydd av dessa. Det är klart att vi kommer att vara lika vaksamma på dessa frågor gentemot som vi är gentemot andra länder när det gäller att leva upp till de åtaganden som landet har i dessa synnerligen viktiga hänseenden, där vi nog trots allt bedömer att förutsättningarna för att kunna leva upp till detta faktiskt har förbättrats genom de förändringar som har skett. 71 HANS (V): Jag är trots allt ganska förvånad över hur har hanterat den typ av frågor som utrikesministern får här i kammaren och som han har fått i medierna gång på gång. Varför är det så svårt att lyfta fram problemen med ett parti som Svoboda? Deras värderingar ligger långt ifrån i alla fall de flesta riksdagsledamöters i denna kammare. Det är sant att det finns mycket propaganda. Men vi kan konstatera vad svenska , som knappast är ett organ för den ryska regimen, säger om Svoboda. Så här skriver till exempel om Svoboda: har Svoboda tagit sig från den politiska marginalen till regeringen. Namnet är bytt. Symboler med uppenbara kopplingar till nazismen är borta. Men idéerna är desamma. sade att han bedömde att den nya ukrainska regeringen var övertygade demokrater. Gäller det också de fyra ministrar som tillhör Svoboda? 72 Utrikesminister (M): Det är inte min uppgift att recensera partier och deras historia i alla detaljer i alla länder, inte heller enskilda personer som jag inte känner. Det ska jag inte ge mig in på. Men jag ska absolut recensera och ställa krav på politik. Jag känner ett antal av ledamöterna i regering. Dem uttalar jag mig gärna och med stor tydlighet om. De tillhör de ledande personerna i det som är det nya . Jag är också mycket tydlig när det gäller den politik som jag vet att har uttalat sig för och som jag utgår från att de kommer att föra. Det är den enda rimliga basen för politik. Jag är mycket väl medveten om – förmodligen mer än de flesta – olika tragiska, brutala och hemska skeden i den ukrainska politiken och de spår som detta har satt även i den moderna tiden. Men i den europeiska modellen ingår att vi ställer tydliga krav på demokratiska fri- och rättigheter. Och som jag sade: Jag tror att förutsättningar , efter de förändringar som har skett, att leva upp till dessa krav faktiskt är bättre än vad de var tidigare. 73 (KD): Jag tycker att det är viktigt, efter det som har varit uppe här, att säga att EU tydligt har uttalat att måste förbättra skyddet för minoriteter. Det har varit mycket tydligt, och det står och även alliansregeringen bakom. Jag skulle här vilja betona att EU ska vara en tydlig och stark röst för EU:s värderingar framöver. Men just nu har vi hotet från , som är den stora frågan , som jag ser det. Sedan Lissabonfördraget kom på plats har EU utrikestjänst. Den vill vi nu ska bli tydlig. Den ska ta för sig i utrikespolitiken. Vi vill visa på diplomatins väg, eftersom samarbete mellan länder bygger vår säkerhet. Det är just säkerhetspolitiken som jag skulle vilja komma in på, eftersom verkar ha en helt annan syn på hur man bygger säkerhet. visar att man inte vill gå samarbetets och diplomatins väg. Långsiktigt är min fråga: Vilka konsekvenser tror utrikesministern att detta kan få för hur EU:s ledarskap diskuterar frågan om säkerhet och samarbete och säkerheten i vårt närområde? Vilka säkerhetspolitiska frågor måste upp på agendan som kanske har legat lite i bakgrunden? 74 Utrikesminister (M): Låt mig först vad gäller minoritetsskydd säga: Det är viktigt. Den fråga som vi har engagerat oss mycket i vad gäller minoritetsskydd i är framför allt Krimtatarernas situation. Den har varit föremål för internationellt engagemang . Frågan är förvisso inte löst. Den är nu inne i ett ännu mer akut skede genom situationen på , och jag hoppas att den också är föremål för kammarens uppmärksamhet. De vidare frågor som ställer är synnerligen bra. Jag tror att det är för tidigt att ha fullständiga svar på dem, men den diskussionen måste komma. Och den ska vi föra med viss utförlighet och gärna också med viss tydlighet. Den får gärna kanske ta lite tid, för det här kan leda till rätt omfattande slutsatser. Jag finner själv att det, efter det som har inträffat, är svårt att beskriva i termer av en strategisk partner till Europeiska unionen. Det är den officiella beteckning som vi har haft hitintills. Jag tycker inte, för att uttrycka mig försiktigt, att den ligger riktigt rätt i munnen efter det som vi har upplevt . 75 (KD): Tack, utrikesministern, för det! Vi är överens om minoritetsskyddet – det tycker jag är väldigt bra – och att det förmodligen behövs en ny säkerhetspolitisk agenda i EU. En fråga som kommer upp på mötet gäller energidiplomati. Det är kanske ett nytt begrepp. Jag vet inte om jag har hört talas om det tidigare. Men det gäller just det här med energiberoende. Det är en del av säkerhetspolitiken. Hur kan vi, så att säga, skydda våra befolkningar? Vi är 500 miljoner inom EU, och vi i är där 9 miljoner. Hur kan man få en större säkerhetspolitisk diskussion om just energiberoende? Vilken väg anser utrikesministern att vi bör gå när det gäller det? 76 Utrikesminister (M): Jag tror att vi kommer att ha en diskussion angående fokusering på försörjningssäkerhet. I det sammanhanget är betoningen framför allt på beroendet av gasleveranser via pipeline. Det berör inte i någon större utsträckning. Men vi har anledning att vidga detta. Energipolitiken har många dimensioner. Klimatpolitiken kommer in i detta. Också av andra skäl företräder vi ståndpunkten att en övergång till mer av förnybara energikällor har betydande fördelar också utifrån de försörjningsperspektiv som kanske dominerar den omedelbara debatten med anledning av krisen just . 77 HANS (M): Jag tror precis som utrikesministern att det är viktigt att visa ett starkt stöd för i detta läge, nu och framgent, på samma sätt som det har visats stöd för de frihetskrafter som har funnits i . var jag tillsammans med mina politiska familjemedlemmar i min europeiska familj på kongress i . Där var bland andra Klytjko från och även Tymosjenko. Tymosjenko nämnde namnen på några få personer och uttryckte ett tack för de insatser som de hade gjort. från var en av dem, för hon hade verkligen kämpat för att få ut Tymosjenko ur fängelset. var en annan person som Tymosjenko nämnde, eftersom hans twittrande håller vaket. Jag tror att vi behöver den här typen av åtgärder. Jag träffade även ryska politiska företrädare där. De påminde om – och det är något som har saknats under den timma som vi har haft nu – att det också finns ryssar som är emot det som sker. Det finns ryssar som är för fred. Det är viktigt att vi uppmärksammar att de finns och att det finns den typen av krafter i . Det pågår en propagandaoffensiv av rätt hårt slag. Den riktar sig inte bara mot . Vi kan se att den även är riktad mot andra länder, till exempel. Vi ser också hur våra baltiska vänner uttrycker oro för konsekvenserna av den här propagandaoffensiven. tog upp det här med 2008 och kanske bristen på fasthet och långsiktighet, som konsekvensen av vad man gjorde i . Utrikesministern var själv inne på det, nämligen att det gäller att nu vara mycket tydlig. Jag utgår från att EU:s utrikesministrar kommer att vara det , som en konsekvens om den illegala folkomröstningen genomförs. Avslutningsvis, herr talman! Det finns en stor verktygslåda med saker man kan göra om det värsta skulle inträffa. Jag skulle bara för egen del vilja peka på att en sak skulle kunna vara ett europeiskt vapenembargo mot den . 78 Utrikesminister (M): Detta håller jag självfallet med om. Ett vapenembargo borde självfallet införas vad gäller leveranser från Europeiska unionens länder till . Men låt mig ta tillfället i akt att säga något, eftersom nämner . Vi ska inte glömma bort en sak. Vi är ett land som, om vi går tillbaka i tiden, har haft mycket stora förhoppningar och förväntningar på utvecklingen i . Det gäller inte minst mig själv. Jag minns relativt prominenta företrädare för denna kammare som i inledningen av min tid som utrikesminister anklagade mig för att vara alltför mjuk, alltför optimistisk och alltför förstående för den ryska utvecklingen. Jag tycker att det var rätt att vara förhoppningsfull i fråga om , för det landets utveckling är så viktig. Jag tycker som . Vi ska inte heller i detta skede glömma att är 140 miljoner människor och inte bara en. Det har växt fram en modernisering i det ryska samhället. Och det finns – det vet vi – väldigt många i detta ryska samhälle som känner en akut olust, för att uttrycka saken försiktigt, över det som sker. Det är viktigt att vi fortsätter att bygga broar inte bara till de individerna utan också till det som vi hoppas ska växa fram och som ska göra det motiverat att vi en gång hade de höga förhoppningar och de stora förväntningar som vi hade på detta lands omvandling. 79 HANS (M): Ja, precis, och det gör att det finns all anledning att just fundera på tonaliteten och exakt vilka verktyg man ska använda , om det värsta inträffar med den illegala folkomröstningen. Jag tillhör dem som tror att ett handelsembargo som sådant egentligen inte är önskvärt. Jag tycker att det finns en styrka i det man upplever i till exempel huvudstad, . Det är turistbussar med ryska turister. Det är bra att de är här och får se hur det ser ut och att påståendena om att det travar fascister på jävas av hur det verkligen är. Däremot finns det annat man kan göra. Vapenembargot är just en sådan sak. Jag läste för tid sedan en bok som hade titeln . Den handlar om oligarkers pengar som finns i . Det finns också möjlighet att slå mot den typen av finansiella stora placeringar, som till exempel finns i den brittiska huvudstaden. Det är finkalibrerade åtgärder som inte drabbar den breda allmänheten av ryssar, där det naturligtvis finns de som är för kriget men också de som är emot det. 80 Utrikesminister (M): Jag håller med om allt detta. Det kommer att bli viktigt, men det är inte alldeles lätt att kalibrera våra åtgärder gentemot . Vi har anledning att upprätthålla kontaktkanaler, inte minst parlamentariskt. Annars finns det en risk att den ryska propagandan kommer att beskriva alla ledamöter i denna riksdag förmodligen som halvfascister och alldeles säkert som revanschister. Man ligger rätt nära det , ska jag säga. Den direkta kontakt som vi kan ha, trots konflikten och trots motsättningarna, är viktig för att kunna bemöta grovheten i väldigt mycket av den propaganda som vi utsätts för. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Aktuell debatt: Situationen i 81 (SD): Situationen i och agerande är en av de största kriserna i på mycket . Detta kan också få säkerhetspolitiska konsekvenser i vårt närområde. tyckte därför att det var högst angeläget att situationen får debatteras och genomlysas i . Jag vill börja med att uttrycka mitt djupa deltagande i sorgen över alla de människor som fick sätta livet till i de våldsamma sammandrabbningar som förekom på Majdan. Det gäller de demonstranter som föll offer för brutala skjutningar av krypskyttar men också exempelvis de poliser som dödades av extremister. All våldsanvändning som förekom på Majdan måste fördömas. militära aggression gentemot är oacceptabel och kränker suveränitet att självt avgöra sin framtid och inkräktar på dess territoriella integritet. Vi tycker att det är en komplicerande omständighet att den nuvarande interimistiska presidenten i inte är folkvald. Det är oroande att det finns ett extremistiskt parti som Svoboda representerat i regeringen i , som vår utrikesminister märkligt nog inte vill ta avstånd från. Vi ställer oss kritiska till den språklagsändring vad gäller det ryska språket som den nya regeringen i tog initiativ till. Detta anser vi dock inte på något sätt legitimerar en militär aggression från sida.