prot · H20942 · 2014-12-19 00:00:00 — Det finns en majoritet i för att svensk högre utbildning inte ska kosta pengar för studenter från tredjeland. Då är min fråga till : Hur kommer du att jobba för att lyckas övertala resten i Alliansen om att det är ett bra förslag att låta studenter som kommer från få ta del av svensk högre utbildning på samma villkor som studenter som kommer från ? 119 (C) replik: Tack, , för din frågeställning! Precis som du säger och som jag sa i mitt anförande är det otroligt viktigt att vi har ett internationellt samarbete och att vi har möjlighet att få kunskap från andra länder. Det kan handla om distansutbildningar så att vi kan ta del av den kunskap som finns vid andra universitet eller om att svenska studenter åker utomlands och tar del av kunskap där som de kan ta med sig tillbaka. Du lyfter fram frågan om avgifter. Precis som du säger tycker att det egentligen inte är en särskilt bra lösning med avgifter. Vi tycker att det skulle vara avgiftsfritt för alla, men som jag nog tror att har blivit medvetet om under får man i ett samarbete ibland göra lite eftergifter. Som sagt är det vår inställning, men vi står bakom den politik som Alliansen nu för fram. 120 (MP) replik: Det är skönt att höra att ni fortfarande inte tycker att det en bra lösning, , för det tycker inte vi heller. Vi kan se hur antalet internationella studenter tyvärr inte kommer i kapp det antal som vi hade före införandet av avgifter för internationella studenter. Jag vill än en gång säga att det finns en majoritet i riksdag för att öppna svensk utbildning för alla. Jag hoppas att du och jag kan trycka på ja-knappen när det förslaget läggs fram. Det är skönt att veta att fortfarande står fast vid den ståndpunkten. Sedan har jag en annan fundering. har vi kunnat se att svensk högre utbildning har centraliserats. Två campus lades ned under föregående period, Campus i men också SLU i . Jag vill att hela ska leva, och det tror jag att också vill. Då undrar jag hur kommer att driva en bra politik så att vi får utbildningsplatser ute i landet, och inte bara distansutbildningar. Det är jättebra att man kan läsa utbildningar på distans, men det finns också de som har behov av att träffa studiekamrater och som kanske vill ta chansen att studera på någon ort som ligger närmare än i . måste man ofta flytta ganska långt bort för att kunna ta del av svensk utbildning. Min fråga till och är: Hur ska vi tillsammans kunna få utbildning i hela landet som inte bara bedrivs på distans? 121 (C) replik: Tack så mycket, , för din fråga! Det är skönt att nu börjar se resten av . Den politik som vi har sett har ju varit ganska storstadsfokuserad, så det är glädjande att ni börjar se att det finns en värld även utanför . Som du säger är det mycket viktigt att vi har utbildningar över hela landet i olika former. Distansutbildningen, som du nämnde och som jag också nämnde i mitt anförande, är en viktig del. har arbetat för att vi ska kunna få en jämn fördelning av anslagen. Till exempel när det gäller forsknings- och innovationspotten har vi sett att lite mindre lärosäten har fått en större andel sett till sin storlek och omsättning. Men det är en fråga som vi absolut kommer att jobba vidare med. Det är väldigt skönt att veta att nu också ser att hela landet måste leva. 122 (FP): Det mesta kloka har sagts av kollegerna i utbildningsutskottet. När man reflekterar över denna budget och detta betänkande, vilket jag yrkar bifall till, som omsluter drygt 63 miljarder kan man tro att det är väldigt stora skillnader mellan allianspartierna och regeringspartierna. Men det är inte sant. har utbildningsministern lämnat kammaren, men han diskuterade en stor utgiftspost som över huvud taget inte behandlas i budgetförslaget, nämligen budget. Det finns inte en krona i den här budgeten till ökade lärarlöner , och det är faktiskt den budgeten som vi behandlar. På utbildningsfältet, som är brett i betänkandet, har vi hört om räkna-läsa-skriva-garanti, fler behöriga lärare, fler speciallärare inom högre utbildning, skolforskningsinstitut, yrkesvux och fler platser på . När man som ledamot sitter och lyssnar i kammaren undrar man: Vem kom på de här insatserna? Vem har genomfört dem i ? Jo, det är faktiskt och alliansregeringen. Att ni regeringspartier sedan väljer att öka anslagen inom några av de här posterna må så vara, men kom inte och påstå att ni lägger om skol- och utbildningspolitiken, för det gör ni inte. När det gäller motivet för att ha mer vuxenutbildning, mer yrkesvux eller vad det nu kan vara – jag har särskilt lyssnat till Socialdemokraternas – är det matchningsläget, den höga arbetslösheten och den höga ungdomsarbetslösheten. Före utbildningsutskottets debatt här hade arbetsmarknadsutskottet sin debatt. Vi försökte åtminstone att inte överdriva, negligera och blunda för arbetslösheten och ungdomsarbetslösheten utan fokusera på den faktiska ungdomsarbetslösheten, på dem som varken studerar eller arbetar; de som i arbetskraftsundersökningen ligger på 7–9,. Det är dem som vi ska erbjuda extra vuxenutbildningsplatser och yrkesvux. De som gått hela vägen hos Arbetsförmedlingen ska erbjudas insatser. Den i huvudsak positiva utvecklingen som Arbetsförmedlingen och till och med budgetpropositionen från regeringen pekar på borde rimligtvis styra prioriteringarna även i detta betänkande. Det går inte att bara lägga i lite mer jäst i lussedegen och anslå mer och mer pengar, trots att pengarna borde satsas på någonting annat. har bidragit till yrkesvuxpengar. Vi har stöttat kommunerna. Det här är min femte skolbudgetdebatt i kammaren, och varje gång missar vi det som i alla fall har pekat på, nämligen ansvarsfrågan och huvudmannaskapet. Det kan låta som att kammaren är ytterst ansvarig för skolan. Det kan låta som att kammaren är ytterst ansvarig för lärarnas löner. Men vi har en kommunaliserad skola, och det är klart att det påverkar våra diskussioner och ambitioner lokalt och nationellt. Vi har satsat på folkhögskolekurser. De folkhögskolekurser som Arbetsförmedlingen anvisar har inte utnyttjats fullt ut. Och när det gäller yrkesvux eller vuxenutbildning: Varför säger inte Socialdemokraterna någonting om att kommunerna aldrig använde den förra regeringens statliga anslag som de fick ta del av? Vissa använde anslaget från den förra regeringen, men de drog in de lokala insatserna till vuxenutbildningen. Hade fått fortsätta att styra hade vi varit tuffare i budgetpropositionen och sagt: Vi villkorar de nationella medlen. Det ska inte vara möjligt att en regering satsar mer pengar från den nationella nivån som kommunalråden drar in motsvarande. Då blir det inget mervärde av extrautbudet av vuxenutbildning, yrkesvux eller folkhögskolesatsningar. Avslutningsvis: Vi vill reformera svenskundervisningen för invandrare och nyanlända. Vi tycker att den inte håller måttet och kvaliteten. Skolinspektionen bekräftar återigen att undervisningen kan jämföras med en grundskola där många studerande upplever att de behandlas som barn. Vi har stora bekymmer med obehöriga lärare, dålig flexibilitet och otillräcklig individualisering av svenskundervisningen för invandrare. Vi i har sagt att vi helt vill avveckla sfi i dess nuvarande form och att det ska arbetas fram en helt ny språkutbildning inom ramen för den ordinarie vuxenutbildningen. Jag har svårt att uttolka vad regeringspartierna vill på detta viktiga område. 123 (KD): Enligt vetenskapsakademi publiceras mer än var tionde forskningsartikel i världen av en kinesisk akademiker. är fortfarande forskningsvärldens gigant men har tappat från av världens ledande forskning. , och utmanar genom medvetna forskningssatsningar och ekonomiska framgångar. Kartan över världens starkaste forskningsnationer håller snabbt på att förändras. Tyngdpunkten för världens forskning förflyttas alltmer mot . Den bipolära forskningsvärlden, bestående av och , har blivit multipolär med många nya starka aktörer. Växande ekonomier i vår omvärld konkurrerar nu på allvar i jakten på de bästa forskarna och morgondagens innovationer. Det här är en otroligt positiv utveckling, men det är också en utveckling som ställer höga krav. Om och EU ska lyckas skapa globalt konkurrenskraftiga forskningsmiljöer måste vi samarbeta och investera för framtiden. För att vi ska kunna vända utvecklingen och på allvar lämna den ekonomiska kris som drabbat många EU-länder bakom oss är det helt avgörande att långsiktigt satsa på åtgärder som skapar kunskap, innovation och tillväxt. Bredden i svensk forskning är stor men spetsen fortfarande alltför trubbig. Ett litet land som kan inte vara bäst på allt. Därför är det viktigt att den excellenta forskningen som genererar den spetskompetens som krävs för att vara världsledande prioriteras. Det är genom kvalitet vi kan bidra med kunskap till vår omvärld och genom ökade ambitioner också öka vår ställning som kunskapsnation på den globala arenan. I betänkandet konstaterar utskottet att svensk forskning håller hög kvalitet men att det finns tecken på att forskningen tappat något i konkurrenskraft. Därför behövs det insatser för att säkerställa kvaliteten i svensk forskning. Ett nytt system för fördelning och omfördelning av anslagen för forskning och forskarutbildning presenterades i forsknings- och innovationspropositionen. Detta är ett arbete som bör fullföljas. Syftet med modellen är att skapa ökade incitament för lärosätena att öka kvaliteten och konkurrenskraften i den forskning som utförs. Detta är ett steg i rätt riktning. EU men också individuellt satsar mer medel än någonsin på forskning. Det är viktigt att svenska universitet, företag och institut fortsätter att öka sitt deltagande i EU:s forskningsprogram. Genom att fortsätta investera i de globalt konkurrenskraftiga forskningscentrum som finns runt om i skapas synergier och positiva effekter för Europeiska unionen i dess helhet. Ett bra exempel på framgången med EU-gemensam forskning är ESS. Denna sameuropeiska forskningsanläggning ska med hjälp av världens starkaste neutronkälla möjliggöra banbrytande forskning inom bland annat medicin, miljövetenskap och transport. ESS kommer att dra spetskompetens till och visar att med gemensamma satsningar kan EU:s länder få tillgång till världsledande forskning. Tillsammans med , som attraherar nästan 1 000 forskare från hela världen, kommer ESS att bilda ett nav i den europeiska forskningsstrukturen. Som sydskånsk riksdagsledamot är jag såklart lite extra stolt över att dessa anläggningar är förlagda till , men forskningen är en fjäder i hatten för svensk forskning och kommer att få stor betydelsefull för . enades EU:s ledare om en gigantisk investeringsfond. Enligt kommissionen ska investeringar på möjliggöras, med syftet att skapa nya arbetstillfällen och tillväxt i hela . Detta är positivt, men här gäller det att också säkerställa att forskningsanslag inom EU:s nya ramprogram Horisont 2020 inte går förlorade, för forskning är en förutsättning för en framtida kunskapsbaserad och jobbskapande ekonomi. För att skapa forskning av hög kvalitet krävs högt kvalificerad personal. Den högre utbildningen och forskningen måste därför bättre tillvarata intresserade talanger för att hålla konkurrenskraftigt. Dagens forskningslandskap är alltför dominerat av forskares jakt på medel till sina egna löner och otydliga karriärmöjligheter. Med osäkra förhållanden riskerar vi att förlora kompetent personal som väljer att lämna den akademiska världen av fel anledningar. menar att det måste finnas möjligheter att studera och forska också som småbarnsförälder. Utan trygghet går det inte att få en stimulerande arbetsmiljö och uppnå kvalitativ forskning. kan bli betydligt bättre på att tillvarata invandrares yrkeskompetens och akademiska kompetens. Vägen till integration bör i större utsträckning gå via universiteten. För att detta ska vara möjligt måste valideringen av utländska betyg och meriter förbättras, bland annat genom höjda anslag för att korta handläggningstiderna. Högskoleutbildningar måste bli tillgängliga så att utländska akademiker på bästa sätt kan fortsätta sin utbildning eller komplettera utbildning och forskning. välkomnar därför att man nu tillför 8 miljoner ytterligare till Universitets- och högskolerådet för att kunna förkorta handläggningstiderna för bedömning av utländska betyg. Högre utbildning och forskning handlar om det som kommer härnäst. Det handlar om framtiden. Det är nyfikenhet och nytänk som ger framtidstro. Avslutningsvis vill jag därför tacka alla som lägger ned så otroligt mycket tid och kraft på att ge oss den framtidstron. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. 124 (SD): Mitt anförande skulle egentligen ha kommit in under debatten om skolan, men jag tror att det går bra ändå. Jag ger utrymme för repliker om inte annat. Vi ska snart klubba betänkandena UbU1 och UbU2 inom utgiftsområdena 15 och 16. Jag tänkte ta upp ett par aspekter av vår egen budget och liggande budget. Först gäller det de framförda förslagen om läxläsning. Vi har noterat förslaget i den liggande budgeten om obligatorisk eller icke-obligatorisk läxhjälp. Detta förslag fördes fram med viss iver i valrörelsen av både de rödgröna och Alliansen. En del pengar har också anslagits till detta. När det gäller Alliansens gällande budget rör det sig om inom utgiftsområde 16 och ytterligare i bidrag till kommunerna. Det är väldigt mycket pengar att skicka ut till kommunerna. Ingen har dock sagt något om hur denna läxhjälp ska gå till. Vilka ska bedriva denna läxhjälp? Alliansen har i någon skrivning nämnt att externa entreprenörer ska sköta läxläsningen. Men vilka ska godkänna dessa entreprenörer och hur ska det gå till? Det undrar vi. Vi kommer själva att återkomma med ett eget förslag om detta längre fram. Ett annat förslag som fördes fram i valrörelsen med lika stor iver av båda blocken var pengar till mindre klasser, främst i de lägre årskurserna. Jag uppfattar det nog som att Alliansen och de rödgröna började tävla i populistiska förslag i denna fråga inför valet. Vi sverigedemokrater har inte hakat på detta förslag. Vi har i stället föreslagit fler kringtjänster, främst speciallärare, men även skolkuratorer, syokonsulenter och skolpsykologer. Dessa tjänster behövs i dagens skola. Ska vi höja resultaten jämfört med andra måste vi även ta hand om elever med speciella svårigheter. Det är inte självklart att mindre klasser löser de problem vi har. Som kuriosa kan jag nämna att jag har hört många lärare klaga på för små klasser också. Det blir nämligen inte rätt gruppdynamik i för små klasser. Fritidsverksamheten är ett annat område som har blivit eftersatt i dagens skola. Ingen annan verksamhet har väl drabbats av lika stora personalnedskärningar som denna verksamhet, i alla fall inte om man jämför med . Fritidsverksamheten är oerhört viktig, inte minst i våra så kallade utanförskapsområden. Det är på fritids eleverna ska lära sig tyda de sociala koderna och träna sig på social interaktion. Det finns undersökningar som visar att den sociala kompetensen är lika viktig som skolbetyg för framgång senare i livet. Man skulle också kunna införa läxläsning på fritids för de elever som så vill. Då har vi en chans att förhindra att elever från till exempel socioekonomiskt svaga förhållanden hamnar efter i skolarbetet. Vi har alla förfasats över raset i de senaste PISA-undersökningarna. Man kan i någon mån säga att publiceringen 2012 av den senaste undersökningen blev ett yrvaket uppvaknande för både skolfolk och politiker. Vi kan inte vända den negativa utvecklingen utan omfattande åtgärder. Ett av de viktigaste målen för att vända den nedåtgående trenden är att skapa studiero i skolan. Alliansen avsätter i sin budgetmotion för för att skapa studiero. Det är bra. Men vad ska de använda pengarna till? Jag har inte sett något konkret förslag. Den enskilt viktigaste uppgiften för att åstadkomma studiero är att återinföra ordningen i klassrummet. Disciplinproblemen har till och med spridit sig in i . Det ska vara läraren som bestämmer. Detta hindrar inte elevinflytande och demokrati. Men lika lite som barn bestämmer hur de ska agera i trafiken, lika lite ska elever bestämma över det läraren bestämt inför kommande lektion. Hur vi når dit är en större och längre diskussion som vi lär återkomma till. Jag hänvisar till vårt särskilda yttrande. Jag ser att jag har dragit över talartiden och ber om ursäkt för det. Jag vill passa på att önska utbildningsutskottet en god jul. (TALMANNEN: Som ledamoten mycket riktigt påpekade har ledamoten överskridit den anmälda tiden med . God jul ändå!) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.) betänkande 2014/15:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd (prop. 2014/15:1 delvis) 125 (S): Regeringens budgetförslag har som utgångspunkt att studiestödssystemet i är och ska förbli ett av världens mest generösa. Det skapar möjligheter att studera vidare oavsett vad man har för bakgrund. Alliansen har lagt fram ett förslag för studiestödets utgiftsområde som ligger 875 miljoner lägre än den budget regeringen lagt fram. Ja, ni hörde rätt, 875 miljoner lägre. Det är en konsekvens av att det blir färre utbildningsplatser i Alliansens budget. Vi ska heller inte glömma att aktivt röstade för denna budget. I av mycket hög arbetslöshet, i synnerhet bland ungdomar, är det ytterst olyckligt att dra ned på antalet studieplatser. Det finns många människor som både vill och behöver läsa vidare på olika nivåer men som inte får chansen. Alliansen vill lägga en del av studiestödet på examenspremier. Det vore olyckligt att driva igenom det förslaget . Vi tycker att man behöver ta ett långsiktigt och samlat grepp om rekrytering av olika lärarkategorier och om vad som kan göras för att höja läraryrkets status och attraktivitet. Remissinstanserna menar i huvudsak att det är tveksamt om en examenspremie löser grundproblemet med lärarbrist inom vissa ämnen . infördes den så kallade lärlingsersättningen. Eleven fick i ersättning som skulle kompensera för ökade mat- och reskostnader. Tanken med det var att elever inte skulle välja bort praktiska utbildningar av ekonomiska skäl. vill Alliansen dubbla den ersättningen. Vi tycker att det är bättre att utvärdera resultatet av förändringen först eftersom den bara har varit i bruk . Sedan tycker jag att det är märkligt att Alliansen vill att den dubblade ersättningen även ska kunna lämnas till arbetsgivaren. Vad är då vitsen med dubbel ersättning? Eleven skulle ju ha haft den till sina kostnader. En annan nyhet i Alliansens budget är avskaffandet av åldersavskrivningen. Generellt får förslaget konsekvenser för de låntagare som har låg ålderspension, särskilt kvinnor. Ur jämställdhetsperspektiv är det inte bra alls. Många remissinstanser har avstyrkt förslaget. Det är tunga instanser som har gjort det: CSN, TCO, , , , , och flera andra. Här är ett axplock av deras synpunkter. De ifrågasätter klokheten i att införa en lagändring utan att känna till konsekvenserna. Förslaget behandlar inte frågan om eventuella kostnader och konsekvenser för rekrytering till högre utbildning. Förslaget missgynnar tydligt låginkomsttagare, i synnerhet kvinnor, på ett orimligt sätt. De ekonomiska konsekvenserna är osäkra och innebär en ytterst marginell besparing för staten i en tämligen avlägsen framtid. avvisar å det starkaste förslaget och anser att det är oacceptabelt. Till och med bland dem som har varit övervägande positiva höjs ett varnande finger. till exempel skriver att statens besparing i huvudsak kommer att finansieras av dem som har haft låg lön och av dem med låg ålderspension i förhållande till lönen. En oproportionerligt stor andel av dessa är kvinnor. Mot bakgrund av denna massiva kritik tycker S, V och MP att det inte är bra att driva igenom ett förslag med så många utpekade brister och oklarheter. Socialdemokraterna, och delar inte utskottets förslag gällande studiestöd utan har lämnat ett särskilt yttrande. Med det vill jag önska god jul och gott nytt år till alla! 126 (SD): Jag ska fatta mig väldigt kort. Jag förstår att många sitter och tittar på tv, på sin klocka, på tågtider och så vidare, så jag ska försöka fatta mig kort. brottas med hög arbetslöshet. Särskilt på ungdomssidan är siffrorna alarmerande. Men trots arbetslösheten finns det arbetstillfällen i landet, arbetstillfällen som är svåra att tillsätta på grund av dålig matchning av arbetskraften. För att förbättra matchningen av arbetskraft gentemot de arbetstillfällen som trots allt finns behövs det fler yrkeshögskoleplatser, vilket jag har talat om i tidigare anföranden. har nämligen visat sig vara bra på att matcha utbildning med de lediga arbeten som finns. I vårt budgetförslag finns det medel avsatta för 5 000 nya elevplatser på . Vi har också, som jag sa tidigare, skrivit att vi vill öka antalet komvuxplatser med 5 000. Med denna utökning skulle människor ges en andra chans att skaffa sig kompetens för att kunna ta de lediga arbeten som finns. Anledningen till att jag säger detta är som vi alla vet att satsningarna som många av oss har talat om tidigare i debatten får budgeteffekt på utgiftsområde 15, Studiestöd. När vi föreslår ökat antal platser på komvux och får det direkta konsekvenser. De konsekvenserna är som sagt ett led i det vi har diskuterat och debatterat, så det behöver vi kanske inte gå in på vidare. Vi har lagt fram ett särskilt yttrande, och med hänvisning till det avstår vi från att delta i beslutet. Så här i jultider ska vi vara snälla mot varandra. Därför bjuder jag på de minuter jag har kvar av talartiden och passar på att önska en god jul till talmannen och övriga. 127 (MP): En viktig utgångspunkt för politik är att den högre utbildningen ska vara tillgänglig för alla, oavsett socioekonomisk bakgrund. Det finns ett viktigt värde i att bredda rekryteringen till den högre utbildningen, då den är viktig av bildningsskäl men även för att den bidrar med kunskaper för ett framtida yrke eller för forskning. En central fråga för oss i är att denna högre utbildning ska vara öppen och tillgänglig för allt fler grupper. Ett viktigt sätt på vilket vi kan göra den högre utbildningen mer tillgänglig för allt fler är att ha ett frikostigt studiemedelsystem. För att främja studenternas ekonomiska förhållanden och stimulera till vidare studier har samarbetsregeringen aviserat flera förslag. Ett förslag är att studiemedlet ska öka med . Studiemedlets totalbelopp blir därmed . Detta kommer att ge de studerande bättre ekonomiska förhållanden och förbättra deras möjligheter att fokusera på sina studier. Det är glädjande att de borgerliga partierna här ansluter sig till samarbetsregeringens linje. En andra åtgärd som regeringen har aviserat är att 90-dagarsgarantin ska omfatta även arbetslösa ungdomar i åldrarna 20–som inte har fullföljt sin gymnasieutbildning men som vill göra det. De ungdomarna ska också kunna omfattas av den högre bidragsnivån i studiemedlet, vilket innebär att den överväldigande delen av studiemedlet kommer att utgöras av bidrag och inte av lån. De borgerliga partierna raderar denna satsning nästan helt. Av regeringens satsning på 314 miljoner behåller de borgerliga partierna med stöd av endast 20 miljoner. Det är en minskning med nästan 300 miljoner. Det jag har i handen, nu liksom förra gången, är sammanställningen längst bak i betänkandet som vi nu diskuterar. På s. 47 står det att allianspartierna satsar närmare 1 miljard, rättare sagt 875 miljoner, mindre än regeringen på studiemedel. Det är en väsentlig skillnad. Som sa här tidigare: Det är att ha lägre ambitioner. Samarbetsregeringen har avsatt medel för ett nytt kunskapslyft i syfte att ge vuxna ytterligare möjligheter till utbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå. Det är att vilja göra mer för ungdomarna. bestod av bland annat satsningar på fler platser inom , yrkesvux, komvux och folkhögskolan. stoppas flertalet av dessa satsningar på ungdomarna av de borgerliga partierna med stöd av .