prot · H20938 · 2014-12-15 00:00:00 — förespråkar inte stängda gränser och totalstopp för invandring. säger inte heller nej till integrationssatsningar med hänvisning till att vi inte ska ta emot några fler människor i vårt land, utan med hänvisning till att den integrationspolitik som har förts är kontraproduktiv och gör åtskillnad på infödd och invandrad svensk. En grundläggande fråga är som sagt: Vem har någonsin anfört geografisk platsbrist som huvudsakligt problem vad gäller mottagande av flyktingar? 52 (KD) replik: Jag tror att väljer att ta upp den här frågan för att hon inser att före detta statsministern faktiskt har en poäng. Oavsett vad man kan tycka om att det skulle handla om plats eller inte, säger många i debatten att det är fullt i . Jag hör även sverigedemokrater som säger att det är fullt i . Men statsministern försökte säga att det inte är fullt. För gick jag igenom olika utredningar för att se vad som kommer att behövas i framöver för att vi ska klara en framtid med välfärd. Då var svaret att vi antingen måste öka barnafödandet extremt eller ta hit nyanlända människor till från andra delar av världen. Vi har valt att tro att det finns något positivt i att använda den möjlighet som ges när människor kommer hit. De flyr för sina liv, och jag antar att de flesta vill åka tillbaka till sina hemländer. Men för de människor som inser att de inte vet när kriget kommer att ta slut – se på den galne al-Asad i – och söker sig hit, och de har ett stort antal barn med sig, låt oss se till att vi gör integrationen till något positivt, inte se den som ett hinder. Det är den signalen som jag uppfattade att statsministern ville förmedla. säger att jag ska läsa motion, men jag kan läsa i er reservation i betänkandet: ”I princip innebär det att integrationspolitiken i sin nuvarande form avskaffas helt.” Ni vill alltså inte ha någon integrationspolitik. Det är vad ni signalerar i er reservation. 53 (SD) replik: Jag har själv sagt både i mitt anförande och i tidigare repliker att vi är emot integrationspolitiken, så som den har förts, eftersom vi menar att den förs på ett splittrande sätt i vårt samhälle. I stället för att satsa på reformer där var och en som bor i vårt samhälle införlivas i ett och samma samhälle, i samma gemenskap, ligger fokus på särskilda satsningar som ger olika villkor baserat på om man är född i landet eller utom landet. uttalande var tydligt sammankopplat med geografisk yta. Han refererade till att flyga över landet och se alla de skogar och vidder som finns. När jag och vissa andra påtalar bristen på platser i mottagandet handlar det om bostadsbrist, om en icke fungerande arbetsmarknad och om att personer som kommer hit hamnar i utanförskap. Det har anförts tidigare, precis som har påpekats här, att vi behöver bli fler i arbetskraften, antingen genom barnafödande eller genom att personer kommer till vårt land. Det är vad som har sagts. Men flertalet av de personer som det skulle bli brist på när de går i pension har redan gått i pension. Vi har visserligen haft ett stort mottagande av personer från andra länder, men de har inte kommit in i arbetskraften i den grad som skulle behövas för att väga upp bristen. Det argumentet håller inte riktigt. Sedan var det frågan om att det behövs yta för dem som behöver en . Ja, personer behöver absolut en . Vi satsar som bekant på att hjälpa länder i närområdet att erbjuda den fristaden. Det är inte ytan som behövs utan resurser, och det bidrar vi till. Vi satsar också på att ta emot. Vi tycker att ska fortsätta att via vidarebosättningssystemet ta emot dem som behöver en permanent plats för att bygga ett nytt liv. Det är i och för sig en annan diskussion. Jag undrar fortfarande hur man kan påstå att det finns plats när det uppenbart finns ett behov av bostäder och arbetsmarknaden inte fungerar. 54 (KD) replik: Det finns nog ingen som säger att vi inte har utmaningar framför oss. Det är därför vi lägger fram förslag på satsningar, det vill säga pengar till integrationsåtgärder. Det är precis som att vi talar om att satsa på missbruksvård eftersom vi tror att det är mer effektivt om människor blir behandlade och kommer tillbaka till samhället. Vi sparar pengar på det. Man brukar säga att en satsad krona på rehabilitering ger nio tillbaka. Vi tror att om vi satsar på snabba integrationsåtgärder kommer det att gynna oss på olika sätt. Man kan välja att se det enbart som en kostnad, men om man tittar på lång sikt kan det bli en besparing och därmed något positivt för vårt samhälle. Vi har ett helt annat ingångsvärde än har i debatten. Vi är fullt medvetna om att det finns utmaningar när det gäller bostäder, arbete, språkkunskaper och validering. Det finns många utmaningar. Vår budgetmotion har fokuserat på alla utmaningarna så att vi kan bidra till något bra med dem. Man kan välja att lägga sig platt och säga att det finns en utmaning. Sedan kan man göra som och säga att man inte vill ha utmaningen. Världen ser ut som den gör. Varken jag eller kan ensamma stoppa konflikten i . gör olika insatser för att få EU och FN att agera för att stoppa konflikten. Människor vill inte fly. De flyr för sina liv och för att de inser att barnen år ut och år in inte får en skolgång – de måste se till att deras barn får en skolgång. Skulle inte ha gjort precis samma sak? Jag skulle ha gjort det. Jag skulle ha sett till att mina barn fick en framtid. Låt oss se till att barnen får en bra framtid i och kan bidra till det svenska samhället. 55 (S): Jämställdhetspolitiken måste integreras inom alla politikområden. Därför kan man inte se de stora satsningar som regeringen har gjort i budgetpropositionen i enbart utgiftsområde 13. Regeringen har i sin budgetproposition budgeterat 1,5 miljarder som främjar jämställdhet. Det har , tillsammans med röstat ned och emot. Vår samarbetsregering har lagt fram många bra förslag, som är bra för kvinnor och män samt främjar jämställdhet. Det är satsningar inom äldreomsorgen, där många kvinnor arbetar. Det skapar möjligheter till en bättre arbetsmiljö och även att kvinnor ska kunna orka jobba heltid om de så vill. Kvaliteten blir bättre så att man kan lita på omsorgen om sina nära och kära och vågar gå till jobbet och inte slutar arbeta . Vi gör satsningar för att minska barngrupperna i förskolan och barnomsorgen, vilket är bra för våra barn, minskar många kvinnors arbetsbelastning och ger bättre arbetsvillkor. Det handlar också om att få en bättre möjlighet att kunna jobba och inte bli sjuk av jobbet, som tyvärr många kvinnor blir i yrken där de har ansvar för människor. Vi gör andra satsningar på förebyggande arbetsmiljöarbete och arbetslivsforskning, med fokus på kvinnors arbetsrelaterade ohälsa eller hälsa. Det är än viktigare när vi ser att allt fler blir sjuka – kvinnor mer än män. Denna ohälsa är ofta arbetsrelaterad, men det finns inte tillräckligt med forskning. Löne- och inkomstskillnader är fortfarande stora mellan kvinnor och män. Utvecklingen går för sakta. Då måste politiken göra sitt. Vi vill förändra lagstiftningen så att lönekartläggningar sker för företag med tio eller fler anställda för att upptäcka och faktiskt åtgärda osakliga löneskillnader fortare och tidigare. Vi vill att heltid ska vara norm, även för kvinnor, och vi vill få bukt med missbruket av otrygga anställningsformer. De drabbar inte bara unga människor utan även kvinnor så högt upp i åldrarna som 35-årsåldern. Vi vill att en tredje månad i föräldraförsäkringen ska reserveras till vardera föräldern, vilket är bra både för barnet och för mammor och pappor. behövs för att öka kvinnors möjligheter i arbetslivet och för att kvinnor inte ska halka efter i löneutveckling eller karriär. Vi vill ta bort vårdnadsbidraget, som är en kvinnofälla, och vi vill att fler kvinnor ska ta plats i börsbolagsstyrelser. Dessutom vill vi förbättra förlossningsvården. Det handlar om att med hjälp av de politiska möjligheter som finns driva på arbetet för jämställdhet så att man inte fortsätter att trampa vatten, som har skett . Att kvinnor och män ska ha samma makt att kunna påverka sina liv handlar om möjligheter, inte bara till sin egen försörjning. Det handlar om makt och inflytande. Det handlar till om med om hyreskontrakt med mera. Vi ser rubriker om hur kvinnor misshandlas svårt av sina män och måste fly. finns det också barn med som både bevittnar och utsätts för denna tragedi. Kvinnojourerna är de som ofta hjälper dessa utsatta kvinnor med ett skydd mot våldet. Därför vill vi ge mycket mer pengar till kvinnojourerna än allianspartierna, med en långsiktighet och som ett stöd för att jourerna ska kunna hjälpa de kvinnor som just har blivit utsatta för våld av sina män. Neddragningar i välfärden och försämringar inom våra trygghetssystem drabbar kvinnor mer än män. Sjuktalen ökar, och det är flest kvinnor som drabbas av arbetsrelaterad ohälsa eller skador inom just kontaktyrken. Forskning och trygghetsförsäkringar behövs, men att försäkras ut är inte den rätta medicinen. Vi vill förbättra sjukförsäkringen, så att den som är sjuk faktiskt får bli frisk och får rehabilitering utan att riskera att försäkras ut och vara orolig för hur man ska kunna klara sig. Många ensamstående med barn är kvinnor, och många har en mycket tuff ekonomisk situation. Därför vill vi att underhållsstödet ska bli högre. Pensionärer med lägst pension skulle ha fått några hundralappar till i plånboken, för de skulle slippa just den orättvisa skatten och skulle också ha fått möjlighet till ett högre bostadsbidrag. Men Alliansens olika partier är så låsta i sina respektive positioner att de inte kan driva en offensiv jämställdhetspolitik och röstar tyvärr bort de flesta av våra förslag tillsammans med SD, vilket innebär att män återigen får mer än kvinnor. Avslutningsvis vill jag säga att jag står bakom vårt gemensamma särskilda yttrande som vi har tillsammans med V och MP. 56 (SD): Jag kommer att använda en kolumn i , författad av den tidigare riksdagsledamoten och migrations- och integrationspolitiska talespersonen för , som utgångspunkt för huvuddelen av mitt anförande. Kolumnen publicerades på nätet . Den som vill ta del av SD:s politiska förslag och synpunkter kan läsa vår reservation och vår budgetmotion inom utgiftsområdet. var en av huvudanledningarna till att jag blev medlem i just . Det var naturligtvis innan jag blev sverigedemokrat. Men det var innan jag förstod att – förutom just – inget förstod och inget ville förstå om de integrationsutmaningar som stod inför. Det var innan han mer eller mindre tvingades i landsflykt, och det för i sitt liv. skriver i sin kolumn om valet och om den framtida regeringsbildningen. Han förordar där en koalition mellan S och Alliansen. Han skriver att ”det skulle kunna ge en regering med förmåga att ta itu med de stora utmaningarna som stundar, inte minst gällande invandrings- och integrationspolitiken.” Han skriver vidare: ”Jag antar att åtminstone S och allianspartierna har förstått att SD:s frammarsch inte kommer att hejdas om man inte kan redovisa en trovärdig politik på dessa områden som kan rätta till de missförhållanden, som med all rätt oroar så många svenskar oavsett födelseort och ursprung. Det är inte en lätt uppgift av misslyckanden, handlingsförlamning, floskler, missriktad välvilja och tafatta försök att dölja eller frisera opassande information gällande allt från missbruket av flyktinglagstiftningen till brottsstatistiken och utanförskapets utbredning. Men det är just allt detta som utgör grunden för SD:s framgångar, inte att hundratusentals svenskar skulle ha blivit fascister eller främlingsfientliga rasister. Det är med ett ärligt erkännande av dessa omständigheter som förtroendet för vad ni har att säga och lova på migrations- och integrationsområdet kan börja återställas. Då skulle det finnas en chans att omvandla dagens kris till en möjlighet att bygga upp ett bättre för alla. Det vore ett utomordentligt sätt att reparera den bottenlösa dumhet som ni begick.” Detta skrev i . I stället för fick vi alltså eller . När man studerar de två förslagen, förutom SD:s, som ligger på bordet, alltså den rödgröna regeringens och Alliansens förslag, för utgiftsområde 13 inser man ganska snabbt att inget av dessa två block har förstått och inte ens har den minsta lilla vilja att förstå eller förändra politiken i den riktning som önskar. Man kan blott konstatera att den bottenlösa dumheten består. 57 (M) replik: SD talar om att avskaffa integrationspolitiken och i stället införa sin magiska assimileringspolitik, som kommer att ge strålande resultat. När vi bad SD att definiera vad denna fantastiska assimileringspolitik är visade det sig vara en samhällsorienteringskurs och sfi. De bygger upp bilden av att den integrationspolitik som vi för är samhällssplittrande och att etableringsåtgärderna är splittrande och gör skillnad mellan människor för att inrikes födda inte får ta del av etableringsinsatser och sfi. Då har jag en fråga. Den samhällsintroduktion och sfi som ni vill genomföra, är inte det också splittrande? Det är en åtgärd som är speciellt framtagen för nyanlända. Är det då splittrande? Skapar det splittring inom det svenska samhället att en grupp vuxna som behöver lära sig svenska får lära sig det på en speciell kurs? Det skapar alltså splittring inom svenska folket. Det är nästan barockt. Det är som att påstå att det skapas en generationssplittring för att en 40-åring inte får gå på gymnasiet tillsammans med ungdomar. Det är ungefär samma sak. Den bild som ni vill måla upp om dessa särlösningar till vissa stämmer inte. Det känns som ni är lite fast eller , alltså en integrationspolitik som inte längre finns. Då undrar jag: Vad är det i era åtgärder som inte är splittrande, och vad är det som är splittrande i våra? 58 (SD) replik: gör det lite enkelt för sig. Jag tror att jag har läst någonstans att kom till i mycket unga år. Jag tror inte att han har deltagit i någon samhällsinformation för nyanlända och kanske inte heller i sfi. Svenska fick han lära sig, precis som alla andra små barn, på ett naturligt sätt i . Man kan säga att han fick med sig det med modersmjölken. Men det finns de som kommer till vid äldre år och som inte har detta, som inte har språket och som inte har kunskapen om hur det svenska samhället och de sociala koderna fungerar. De behöver få del av detta – så är det. Det är allt det övriga i er integrationspolitik som är splittrande, till exempel instegsjobben. är vi inne på arbetsmarknadspolitik, men man kan inte komma ifrån det. I instegsjobben har man särlösningar som ger undanträngningseffekter på arbetsmarknaden och som gör att andra inte kommer in på arbetsmarknaden och får dessa jobb. Det är för att man har särlösningar. De har visat sig vara fruktansvärt ineffektiva. Det var bortkastade pengar. Det är det vi pratar om. 59 (M) replik: När det gäller instegsjobben är det alltså 3 000 människor av fem miljoner arbetstagare som splittrar folket. Det är en helt orimlig logik ni bygger upp, . Det är som om jag skulle tycka att gymnasiepraktikanter splittrar svenska folket och att de är gratis arbetskraft som skapar barriärer mellan generationer. Det är samma jämförelse. Vi vet att instegsjobben är en väldigt liten åtgärd. Kriteriet är att man får ta jobbet om man pluggar på sfi. Man måste alltså plugga och jobba . Det är en sådan insats. Poängen är inte att bidra till arbetskraft utan att man när man pluggar på sfi ska kunna nyttja språket och på så sätt få en bättre språkutveckling. Det är i grund och botten bra att människor lär sig språket. Att vi pratar samma språk är väl att bidra till en gemenskap? Är det splittringspolitik? måste känna till någon integrationsåtgärd i budgeten som jag inte känner till och som är en särlösning som endast ges till invandrare och där man får magiska guldkanter i vardagen som jag som är svensk via modersmjölken inte får ta del av. Det finns inget sådant. Därför uppmanar jag dig att vara lite saklig i den här diskussionen, . Då landar vi i slutsatsen: Vad i era åtgärder är det som kommer att fungera så himla mycket bättre – myndighetsmässigt och åtgärdsmässigt – än våra? Det är detta jag undrar. 60 (SD) replik: Återigen gör det väldigt enkelt för sig. Jag tog ett exempel på en av de integrationsåtgärder som varit fullständigt bortkastade – pengar i sjön. Precis som den rödgröna regeringen satsar ni i ert budgetalternativ, , över 150 miljarder totalt på både migration och integration – på i stort sett verkningslösa åtgärder. Vi kan titta hur det har fungerat historiskt och ser då att det inte har fungerat alls. Vi har till exempel om er ”stora” reform under den förra mandatperioden: etableringslotsarna. Hur gick det med den? Prata gärna om den! Det gick så där, va? Tiotals miljarder kastades i sjön – även , om man inte är klok. Det är fullständigt vettlöst. Vad kan man använda dessa pengar till i stället? Man kan använda dem till en bra arbetsmarknadspolitik och en bra utbildningspolitik. Man kan skapa riktiga jobb och ge bra förutsättningar för småföretag att växa. Man kan ta bort den särskilda löneskatten och sjuklöneansvaret och få jobb i . Vi kan vara överens om en sak: Det bästa sättet att komma in i samhället är att få ett jobb och börja prata svenska och träffa svenskar. Så är det. Men de särskilda integrationssatsningarna är fullständigt bortkastade. Ni har haft 30–med den här typen av politik, och det har inte fungerat, . Ni har kommit till vägs ände. Ni måste förändra er politik och göra något annat. Det är vad vi vill göra med pengarna – skapa riktiga jobb, på riktigt. 61 (FP) replik: Det var intressant att höra att kom ut som före detta folkpartist. Jag vet att han också har varit centerpartist. Jag har studerat gamla EU-kandidatur – hans website ligger fortfarande ute. Där vill du ta tillbaka till svenskarna, , så du har nog hamnat rätt nu när du har kommit till . har drivit på viktiga insatser i , bland annat språktest för att få medborgarskap. Det fick vi kritik för. Vi drev frågan om anonyma jobbansökningar. Det fick vi kritik för. Inom detta politikområde är det svårt att mejsla fram förslag som får effekt och som de flesta kan ställa upp på, men vi har drivit på när det gäller samhällskurser, språktest och reformering av sfi. Som jag sa i mitt inlägg vill vi avveckla sfi, för det fungerar inte. Lägg in det i komvux, yrkesinriktning eller vad det nu kan vara. Men ni i yrkar ju avslag på budgeten och själva integrationspolitiken, . Din kollega benämnde det så kallade integrationsinsatser. Förut var det ett lotteri. Jag har varit kommunpolitiker och kommunalråd med ansvar för de här frågorna. Jag har jobbat ute i stadsdelarna med fritidsgårdar, närpolis, vuxenutbildning, sfi och vad man vill. Det är integrationspolitik konkretiserat. När jag lyssnar på inlägg blir det en migrationspolitisk debatt och allmän kritik. Men vad vill ni då, ? Jag har försökt lyssna här i drygt , herr talman. Jag får inte fram fem sex sju punkter som jag skulle kunna ta med och diskutera i vårt parti, till exempel, utan det är allmänna klagomål. har fastnat i en migrationspolitik, men vi ska diskutera integrationspolitik. De här människorna finns i , och de ska vara med och bidra till vår gemensamma välfärd. 62 (SD) replik: har, , fram till alldeles haft en integrationspolitisk minister som jag skulle vilja påstå var den mest misslyckade ministern i svensk modern politisk historia. Denna minister har misslyckats med sitt värv på punkt efter punkt, har inte lyckats med någonting och har inte genomfört någonting som har inneburit en radikal förändring av migrationspolitiken. Vi hörde tala här framme, och vi fick då några exempel på detta. Ni har alltså misslyckats, . Sluta vara så förbaskat rädd för kritik! Det är inte så farligt om tidningarnas ledarsidor skriver negativt om svenska politiska förslag. Det kan man ta. Ni ska inte vara så fruktansvärt strykrädda . Det är er kanske största brist. Vad är det som har lyckats i er integrationspolitik, ? Var har ni de goda exemplen? Vilka miljardsatsningar har varit bra för integrationen, bra för att människor ska komma i jobb och bra för att människor ska komma in i samhället, lära sig svenska och bli en del av det svenska samhället? Var har ni dem? Var är de lyckade satsningarna? Plocka fram dem! De finns ju inte. Du kan stå här och svamla om dem, , men de finns inte. Efter 30–av misslyckade integrationssatsningar frågar du vilka våra alternativ är. Det är mycket enkelt. Vi ska inte fortsätta med samma politik. Vi ska använda de gemensamma resurserna till verklig integration eller assimilation – vad man nu vill kalla det. Vi ska inte ha den typen av politik som skapar särlösningar. Vi ska erbjuda riktiga jobb genom att ge företagen bra förutsättningar. Vi ska skjuta till medel i offentlig sektor, där inte minst många utrikesfödda jobbar, så att man får större resurser och kan anställa fler. Vi ska ge bättre utbildningar och bättre förutsättningar att komma in på arbetsmarknaden. Vi ska inte ha särlösningar som inte fungerar, . 63 (FP) replik: Jag kommer från , och där har för andra perioden haft företrädare. Jag kan inte minnas att de har lagt fram ett enda förslag eller en enda motion. Trots den tuffa retoriken här i kammaren handlar integration till slut om kommunalpolitik – hur man bygger bostäder, om man satsar på extra personal i förskolan, om man driver frågan om närpolis tillsammans med staten, om man satsar på förskolor i utsatta områden etcetera. Det är kommunalpolitik till 89–när det gäller integration. Det är så man löser det på marken. Vi har upphandlat sfi och skapat yrkessvenska inom vuxenutbildningen. På nationell nivå har vi sagt att vi måste ändra regelverket så att man inte efter sfi går till svenska som andraspråk och fastnar där. Valideringsuppdraget gavs redan av den förra regeringen. Den här regeringen vill fortsätta, och det tycker vi är bra. Härom veckan besökte jag ditt hemlän , . Där skriker efter personal, men det är landstingen själva som inte har förmått ta fram bra moduler eller erbjuda yrkespraktik tillsammans med . Då ska vi angripa det. Men håll med mig, ! Förut erbjöd vissa kommuner integrationsinsatser medan vissa över huvud taget inte hade några integrationsinsatser. Det var ett rent lotteri, beroende på ambitionsnivå. har staten genom och Alliansen lagt denna uppgift på Arbetsförmedlingen, och tycker att hela regelverket så långt det går ska harmoniseras med övrig arbetsmarknadspolitik. Men det är klart att om du kommer från eller utan skolbakgrund, då behöver du en lots eller en etableringshandläggare, behöver någon i kommunen som hjälper dig att ansöka om id-kort eller skriva in barnen i förskolan. Det är integrationspolitiska insatser, smörjmedel. Det är det ni yrkar avslag på . 64 (SD) replik: Snälla , använd inte etableringsreformen som något positivt exempel! Etableringsreformen, framför allt etableringslotsarna, har fått den mest svidande kritik som jag någonsin har sett i historia. Jag tror inte att det finns något annat nederlag som är så stort. Hade haft möjlighet – men det har de inte – att föreslå att den skulle läggas ned hade de gjort det. Det är ett fullständigt misslyckande. När det gäller integrationspolitik: Den tenderar att i stora delar vara arbetsmarknadspolitik, det vill säga man avsätter medel för att få in nyanlända eller andra på arbetsmarknaden. Det kan vara riktigt. Arbetsmarknaden är ju nyckeln till integration eller assimilering, som vi ser det. Man lägger stora kommunala medel, oftast på arbetsmarknadspolitik där man inte har någon måluppföljning och framför allt inte har några mål och inte låter medborgarna utkräva ansvar av de politiker som har beslutat. Man gör ingen uppföljning över huvud taget. Jag vet inte om det stämmer in på , men i de flesta andra kommuner där vi har sett den här typen av projekt finns det ingen måluppföljning över huvud taget av verksamheten. Jag hoppas att det är annorlunda i . Återigen: Är det vettigt att använda över 150 miljarder så här? Kan vi använda pengarna på annat vis?