prot · H109106 · 2014-05-05 00:00:00 — Jag skulle därför vilja kommentera med att säga att frågan tjänar på att mogna. Med detta sagt yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 99 (C): I det här betänkandet behandlar vi elva motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Betänkandet handlar ju om radio- och tv-frågor. En fråga som engagerat mig gäller upprättandet av evenemangslistan. Det behövs en del engagemang i frågan. Enligt EU-lagstiftningen har vi i rätt att ställa krav på medieföretag. Vissa stora evenemang ska kunna ses på tv av huvuddelen av befolkningen. I så fall ska regeringen upprätta en så kallad tv-lista – en evenemangslista. Efter ett beslut om en sådan lista är tv-företagen skyldiga att se till att de flesta invånarna har möjlighet att se programmen utan att betala extra. För att det ska bli en lista i krävs ett beslut. Regeringen gav Myndigheten för radio och tv i uppdrag att upprätta förslag till en evenemangslista. Själv fick jag som företrädare för möjlighet att följa utredningsarbetet. har Myndigheten för radio och tv upprättat en sådan lista som omfattar bland annat olympiader, och i fotboll, , , med flera evenemang. Det är naturligtvis bra att det finns ett sådant förslag, men antalet evenemang som har lyfts fram har inte diskuterats så mycket. Diskussionen har i huvudsak kommit att handla om ifall det räcker att av befolkningen ska kunna se dessa evenemang, vilket är förslaget från Myndigheten för radio och tv. I andra länder, till exempel grannländerna och , är kravet på täckning att av befolkningen ska kunna se dessa evenemang på listan. Jag och tycker att det är viktigt att vi fortsätter diskussionen om vilken täckningsgrad som ska finnas för de evenemang som finns på listan. Vi anser att det är svårt att acceptera att nästan två miljoner invånare inte skulle kunna se dessa stora evenemang, men vi tror att det är en fråga som regeringen kan lösa. 100 (SD): Jag yrkar bifall till reservation nr 2, ledamöter. I reservationen anför vi bland annat att har kritiserats utifrån sina ställningstaganden. Vi anser att det finns skäl att ta kritiken på allvar. Givet att samtliga aktörer som sänder i etermedier förutsätts följa reglerna i radio- och tv-lagen förutsätter allmänna rättsgrundsatser även en oberoende och rättssäker kontroll av sändningarna. Detta blir motsägelsefullt med tanke på att ledamöterna i består av journalister och bara en domare. Vi tycker kort sagt att det är en rätt dålig idé att journalister ska granska journalister. 101 HANS (S): Det är rimligt att hela folket ska kunna ta del av , i fotboll och andra stora händelser. finns det naturligtvis ett stort kommersiellt intresse av att kunna använda sådana evenemang för att få in reklamintäkter. Utan en reglering är risken uppenbar att stora delar av befolkningen förhindras att ha tillgång till dessa arrangemang. Därför finns i radio- och tv-lagen en bestämmelse om att stora evenemang som inträffar högst en gång ska kunna nås av allmänheten. Detta kräver att regeringen meddelar föreskrifter om vilka evenemang som är av särskild vikt för det svenska samhället. Regeringen har haft på sig för att göra detta. har påmint regeringen en gång, och stora delar av befolkningen har gått miste om att ta del av ett . Då är det för handling från regeringen. Därför bör elda på den tydligen handlingsförlamade regeringen för att man ska göra det som lagen föreskriver. När det gäller motion om begränsning av reklamtiden tar vi socialdemokrater ställning till detta först när vi har sett den utvärdering som pågår av vilka konsekvenser som utökad reklamtid har haft. Vi tycker att det är orimligt att ta ställning innan utvärderingen är färdig. Vi vill dock uttrycka vårt bekymmer över konsekvensen av TV4:s beslut att lägga ned de regionala nyhetssändningarna. Detta beslut innebär att TV4 tar ett mindre samhällsansvar . Regeringen har beslutat att det så kallade 700-bandet ska lämnas över från tv till telekom. Vi är, liksom tv-mediet, kritiska till att regeringen därvidlag inte tillräckligt har analyserat konsekvenserna för tittarna. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet. 102 (MP): Vi behandlar etermediefrågor, och det är ett område som är i snabb förändring. Det händer väldigt mycket och viktigt, och hur etermedier fungerar är en central del av dagens samhälle. Vi ser en förändrad världsbild med ny teknik som påverkar etermedierna, och det är bakgrunden till att vi skulle vilja se en översyn av mediepolitiken generellt. Det är nog ingen nackdel, som var inne på tidigare, att vi försöker se helheten. Det kan vara en fördel att tillsätta en bred utredning som undersöker hur vi ska föra en mediepolitik som säkrar det allmänna samtalet och den offentliga debatten. Jag tycker att det kunde vara en bra idé. Evenemangslistan har diskuterats här. Som var inne på har man i flera av våra grannländer har infört evenemangslista enligt de EU-direktiv som finns. Ska man ha en sådan lista bör man garantera en väldigt bred täckning. Kravet är då . En sådan ordning skulle vi också kunna ha i . Det var det som var tanken när vi i beslutade om ett tillkännagivande om att vi ville införa en evenemangslista. Efter har det kommit en utredning som föreslår en lägre nivå, och det har också kommit fram att listan skulle vara ganska lång. Jag personligen är mer intresserad av en kort lista med bred täckning som garanterar till exempel och ytterligare några få evenemang. Ytterligare en sak: Jag skulle vilja lyfta upp en motion som har väckts och som vi har avstyrkt i betänkandet, därför att det har hänt saker efter att betänkandet lades fram. efter det meddelade TV4 att man avsåg att lägga ned de regionala nyhetssändningarna. har TV4 haft en förmånlig ställning som en kommersiell kanal gentemot alla konkurrenter. Man har faktiskt kunnat tjäna miljarder kronor i vinst på att man har funnits i marknätet och nått ut brett till svenska folket. Utifrån den positionen har man kunnat ta in annonsintäkter i mycket stor omfattning. Till skillnad från de kommersiella kanalerna i övrigt har man på TV4 i gengäld haft en ganska omfattande nyhetsrapportering och också regionala nyhetssändningar runt om i landet. Det har funnits som ett krav i tillståndet för att man skulle få sända i marknätet. innan vi fattade beslut kom det ett nytt besked om ett nytt tillstånd från Myndigheten för radio och tv, som jag förutsätter att regeringen var fullt medveten om. TV4 behövde inte längre ha några regionala och lokala nyhetssändningar. sade TV4-ledningen att man tänkte lägga ned de regionala sändningarna. Med tanke på att TV4 har varit hos KU för inte så länge sedan och sagt att man vill fortsätta med dessa sändningar och att de är centrala för TV4 kan man kan ompröva det beslut som vi fattade tidigare om att tillåta reklam i . Då bör vi svara med att reklamtiden kan begränsas när nu TV4 inte fullgör de uppdrag som man har sagt att man är villig att fullgöra. Jag yrkar bifall till den motionen från och , K388. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 103 (M) replik: Vad säger är att när vi senast tog ställning till reklamtiderna skulle vi ha haft någon form förhandling med TV4 där en viktig del var att TV4 lovade att upprätthålla sina sändningar av lokala nyheter. Inte minst i mediekommentarerna har man uppehållit sig mycket vid vad TV4 egentligen sade i . I mitt tycke är den frågan ganska irrelevant, för den bygger på en snedvriden syn på lagstiftningsarbetet och hur det ska gå till. Den bygger på synen att lagstiftning är någonting som vi skapar genom överenskommelser med enskilda företag. Så fungerar det ju inte, och så ska det inte heller fungera. Lagstiftning måste vara övergripande och fungera för hela marknaden, för både små och stora aktörer. Även om det finns framför allt ett stort företag som träffas av de regelverk som finns måste man ta hänsyn till hela marknaden, men inte bara till de företag som finns på marknaden , utan också till möjliga framtida företag. För det första: Vi kan inte använda lagstiftning som ett sätt att styra ett enskilt företag. När ett regelverk har trätt i kraft får vi acceptera att de företag som styrs av regelverket i fråga agerar inom ramen för de regler som vi har fastställt. För det andra: Vi kan inte skapa en instabilitet på en hel marknad bara för att vissa har synpunkter på vad ett företag fattar för beslut inom sina privata angelägenheter. Tycker att det är ett seriöst sätt att sköta lagstiftningsarbetet på? 104 (MP) replik: Jag måste säga att det är en lite besynnerlig argumentation utifrån situationen att ett företag har varit väldigt gynnat och haft ett särskilt sändningstillstånd, och genom det tillståndet har man haft krav på sig att sända regionala nyheter. När då regeringen och myndigheterna förändrar det tillståndet och företaget drar in de regionala nyhetssändningarna – de har ju varit deras public service-satsning för att motivera att man har särskilda villkor och större möjligheter att tjäna pengar än andra – är det inte orimligt att vi också ändrar villkoren i övrigt. Det här hänger ihop, och det är naturligt. Vi har inte haft regler på tv-marknaden som har varit lika för alla, utan TV4 har haft en särskild ställning. Det har också motiverats med att man har haft sändningstillstånd med särskilda krav gentemot TV4 som andra inte har varit tvungna att följa. 105 (M) replik: TV4 har ju inte någon särställning på det sättet , så jag har lite svårt att förstå ert sätt att förhålla er till ett enskilt företag. När ledningen för TV4 kommer till i samband med att vi behandlar ett betänkande, hur ska man betrakta det? Ja, det rimliga sättet att betrakta det är att de kommer och presenterar faktaunderlag som vi sedan kan ha som bakgrund. Vi kan knappast se det som någon form av förhandling, där ett företag kommer till och ger löften om hur de ska agera och vi i gengäld ger dem det de önskar sig i form av lagstiftning. Det känns inte som ett bra och rimligt sätt att agera på – tvärtom. Min fråga är då: Vilka signaler skickar det till resten av marknaden om man beskriver det som att ett företag kommer till och arbetar fram lagstiftning i samarbete med ? Det är på det sättet ni har beskrivit det här. 106 (MP) replik: Det är framför allt som beskriver det på det sättet. Jag har sagt att jag tycker att det är rimligt att vi ser över den här situationen , enligt den lagstiftning vi har, som i praktiken har varit riktad enbart mot TV4 eftersom TV4 har haft ett särskilt sändningstillstånd med särskilda regler och har kunnat tjäna extra mycket pengar på grund av att de har fått sända i marknätet. Sedan hör det till den mer mediala historien runt detta att TV4:s ledning var i och beskrev sina regionala nyhetssändningar som en central del av sin verksamhet och så fort de blev av med skyldigheten i sändningstillståndet drog in dem. Men det är lite mer kuriosa. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § Ökad effektivitet, säkerhet och tillgänglighet i valförfarandet betänkande 2013/14:KU31 Ökad effektivitet, säkerhet och tillgänglighet i valförfarandet (prop. 2013/14:124) föredrogs. 107 (V): hoppar vi vidare till betänkande nr 31, Ökad effektivitet, säkerhet och tillgänglighet i valförfarandet, där en proposition med samma namn och en följdmotion från behandlas. Efter valet tillsattes en parlamentarisk kommitté som fick i uppdrag att se över flera av de lagar som reglerar de allmänna valen. Flera beslut som bygger på slutsatser har redan diskuterats här i kammaren, bland annat att partier ska registreras före val och att personer som kandiderar i valen ska samtycka till det i förväg. Registreringen av partier och en del annat innebär ändringar i regeringsformen, och de kommer därför att behandlas igen efter höstens val. Frågan om samtycke till kandidatur för enskild person som ställer upp i valet är nära knuten till grundlagsändringarna, och den kommer därför också upp till beslut . I det här betänkandet behandlas ytterligare förslag års vallagskommitté. Alla riksdagspartier var företrädda i kommittén, och i de frågor som behandlas i det här betänkandet var vi helt eniga. Jag företrädde i den kommittén. Här behandlas framför allt tillgängligheten i samband med val, det vill säga allas möjlighet att använda sin rösträtt. Här slås det fast att vallokaler och röstmottagningsställen för förtidsröstning ska vara tillgängliga. Det ska inte längre vara möjligt att få dispens för lokaler som inte är tillgängliga. Sedan kan det förstås hända att till exempel en hiss går sönder och att någon som har åkt till vallokalen för att rösta inte kommer in. Därför ska det vara möjligt för röstmottagare att ta emot en röst utanför en vallokal. I förtidsröstningslokaler och på röstmottagningsställen har det tidigare inte varit möjligt. Om det är så att man inte kan ta sig till en vallokal även om den är anpassad ska det vara möjligt att få hjälp av ambulerande röstmottagare, som också ska kunna hjälpa till att göra i ordning själva rösten om man inte kan göra det själv. Det är bra eftersom det ger fler personer möjlighet att använda sig av sin demokratiska rätt att rösta. Man kommer också fortsättningsvis att kunna använda sig av bud, men då måste man kunna göra i ordning rösten själv. Det är viktigt att rösthemligheten upprätthålls så långt som möjligt. Det är ganska vanligt att bud är anhöriga, och att få rösta själv oavsett vad de anhöriga tycker eller utan att de vet vad man röstar på är en viktig rättighet. För att upprätthålla förtroendet för valprocessen är det viktigt att det går rätt till i alla led, och här slås det fast att alla röstmottagare ska ha utbildning och att lokalerna ska vara avskilda så att man inte blir påverkad när man står i båset och ska rösta. Det blir tydligt reglerat hur röster som har tagits emot i en förtidsröstning ska förvaras. På alla de här punkterna har regeringen följt den eniga kommitténs uppfattning. Men på en enda punkt har regeringen valt att inte följa den eniga kommitténs förslag, och det gäller att utöka möjligheten att lägga en särskild personröst vid förtidsröstning. Det är ganska vanligt att personer som förtidsröstar inte har tillgång till valsedlar med tryckta namn. Då kan man rösta med en blank valsedel som man skriver partinamn på eller en partivalsedel som saknar namn. De finns alltid tillgängliga i förtidsröstningslokalen. Den rösten tillfaller då det parti som personen har valt. Men det är inte helt ovanligt att väljare skriver dit ett personnamn på valsedeln på någon som man kanske vet står med på partiets vallista. Då skriver man dit det och tänker: Det här är en personröst på den person som jag har skrivit på den här lappen med det här partiets namn. Men som det är nu räknas inte ett sådant tillskrivet namn som en personröst, trots att många nog tror att det är så. ville öka människors möjlighet att använda sin rösträtt och föreslog därför att ett ditskrivet namn på en valsedel ska räknas om det är en person som kandiderar för partiet i fråga. Oavsett vad man anser om personval som sådant är det viktigt att människor har möjlighet att använda sin rösträtt fullt ut. De allra flesta remissinstanser har tillstyrkt förslaget, men flera länsstyrelser har angett att det kan ta att räkna rösterna om det ska vara på det viset. Så kan man förstås tänka, men de förslag som jag redogjorde för i början på mitt anförande, om att personer som kandiderar ska ha godkänt det i förväg och att partier ska ha registrerats, underlättar räknandet av röster i väldigt stor utsträckning. kan väljare skriva vilket namn som helst på valsedeln, och sedan måste man försöka lista ut vilken person med det namnet som avses. Man måste också försöka tyda alla ditskrivna partibeteckningar på nya partier. Det kommer också att försvinna när partierna redan är registrerade. Det kommer att vara betydligt lättare att då se vad det står på valsedeln, eftersom det bara går att välja mellan dem som är registrerade och inga nya partibeteckningar kan dyka upp på valdagen. De förändringar som görs genomförs för att öka säkerheten och se till att så många som möjligt ska kunna använda sin rösträtt. när man skriver dit namn och partier som inte är registrerade kan det vara många röster som inte går att tyda. Eller också kan det finnas flera personer som har samma namn inom en valkrets, och man kan inte veta vilken person som väljaren har avsett att rösta på. Då räknas inte dessa röster. När man inför förhandsregistrering minskar risken betydligt för att det blir oklart vem som väljaren har avsett. Då kan också personens röst räknas. Det blir alltså både lättare för den enskilde att faktiskt rösta och lättare att räkna rösterna. Att man då hävdar att man inte skulle kunna se till att ditskrivna registrerade personröster ska räknas, med argumentet att det försvårar räkningen av rösterna, är väldigt märkligt. Med alla sammanlagda förslag till förändringar blir det i alla fall betydligt enklare att räkna än det är . I var alla partier överens om att möjligheten att lägga en särskild personröst skulle öka. är det tydligen endast som står kvar vid den uppfattningen. Allt fler väljare förtidsröstar. Att möjliggöra för så många väljare som möjligt att fullt ut använda sin rösträtt är grundläggande i en demokrati. Jag yrkar därför bifall till reservation. 108 (M): I detta betänkande från behandlas regeringens proposition Ökad effektivitet, säkerhet och tillgänglighet i valförfarandet. debatterade vi betänkande KU16, Proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val, som arbetat med . I det här betänkandet blir det ett avslut, med ett antal förslag till ändringar i vallagen. Syftet med propositionen är att få en ännu tydligare lag, för vi måste bibehålla ett högt förtroende i valförfarandet och att det genomförs på ett rättvist, objektivt sätt och med god tillgänglighet. Förtidsröstningen ökar för varje val, och vid senaste valet, 2010, röstade nästan fyra av tio . Detta ställer krav på att lokaler för förtidsröstning ska vara tydligt avgränsade och att de som arbetar och är valförrättare ska ha relevant utbildning och kunskap. Det ska vara en lämplig placering på vallokalen. Det vill säga att vallokalen inte ska finnas i närheten av politiska partier eller kunna förknippas med ett visst politiskt parti. Det ska också finnas minst en röstningslokal i varje kommun som är öppen under hela förtidsröstningen. Ändringarna i vallagen föreslås för att tydliggöra och säkerställa att valförfarandet är så effektivt och korrekt som möjligt. I betänkandet behandlar vi en motion från . vill att det ska gå att lämna en särskild personröst om man förtidsröstar utanför sin hemkommun och skriver dit ett namn på vanliga valsedlar. Jag tycker detsamma och har ingen annan uppfattning. Regeringen skriver i propositionen att denna fråga bör övervägas vidare, och som det framkommer i betänkandet bereds frågan i . Då tycker jag att vi ska låta regeringen bestämma och återkomma och välja i vilket sammanhang detta bör ske. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 109 (FP): Valet 2010 fungerade inte tillräckligt bra. Aldrig förr har så många val överklagats. Hundratals röster slarvades bort och räknades aldrig. Budröster räknades som inte var korrekta. Ordningen upplevdes inte alltid som tillräcklig för de röstande. Förutom alla dessa praktiska problem fanns det dessutom inslag i själva valsystemet som inte upplevdes och upplevs som legitima. Den nuvarande mandatfördelningsmodellen klarade inte att fördela mandaten proportionellt i , bland annat på grund av att antalet partier har ökat. De två största partierna i fick för många mandat. Avsaknaden av utjämningsmandat gjorde att mandatfördelningen i en fjärdedel av alla kommuner inte blev proportionell mot röstfördelningen. I detta liksom i tidigare val ledde den fria nomineringsrätten till att en del personer blev uppskrivna på valsedlar och invalda i fullmäktige utan att vilja tillhöra det parti de blivit invalda för. Detta är inte acceptabelt. har visserligen ett valsystem som är rättssäkert och effektivt och står sig väl i en internationell jämförelse. Men erfarenheterna års val visade att det ändå fanns ett reformbehov. För att trygga valsäkerheten och stärka förtroendet för valprocessen och den svenska demokratin tillsattes en vallagskommitté, som har lämnat två offentliga utredningar där ovanstående frågor och lite till behandlas. Jag ingick själv i kommittén för räkning, och det bedrevs ett noggrant arbete i kommittén med bra diskussioner där alla partier deltog. Regeringen har kommit med tre propositioner som i stort sett följer utredningens förslag. Två propositioner har antagits av . Där har bland annat omhändertagits frågan om mandatfördelning och proportionalitet samt frågan om att kandidater ska samtycka före valdagen, alltså innan röster med deras namn kan bli offentliga och de kan bli valda till fullmäktige. Framför oss ligger nu ett betänkande som bygger på propositionen Ökad effektivitet, säkerhet och tillgänglighet i valförfarandet. Den handlar om förtidsröstning och budröstning. Förtidsröstningen har ökat, och i valet röstade av de röstande före valdagen. omgärdas förtidsröstningen inte av samma starka reglering och kontroll som röstningen i vallokal på valdagen. Det borde vara en självklarhet att så skulle vara fallet, och därför görs nu ändringar. För det första blir det tydligare krav på utformningen av röstningslokaler i förtidsröstningen. För att värja den röstande mot påverkan ska det finnas tydliga fysiska avgränsningar, och röstmottagningen år inte ha anknytning till en viss politisk sammanslutning. Folkets Hus kommer inte längre att vara en godtagbar lokal för röstning. Kommuner uppmanas också att vara aktsamma med att tillåta röstning i lokaler med anknytning till en viss religiös sammanslutning eller något företag. För det andra ska det ställas krav på att röstmottagare ska ha genomgått utbildning inför kommande val. Det ska också alltid finnas minst två röstmottagare närvarande i en röstningslokal, precis som det aldrig får vara en ensam röstmottagare i en vallokal på valdagen. På förekommen anledning införs också bestämmelser om att mottaget valmaterial måste förvaras på ett säkert sätt i avvaktan på att rösterna ska räknas. För det tredje blir det skärpningar i budröstningen. Den väljare som röstar med bud ska intyga att han eller hon själv har lagt en valsedel i ett valkuvert för varje val som väljaren deltar i. Röstmottagare får inte ta emot kuvert från ett bud om kuvertet inte uppfyller kraven på hur sådana kuvert ska ha gjorts i ordning eller om budet inte kan styrka sin identitet. Det föreslås också att väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte kan ta sig till ett röstningsmottagningsställe ska kunna lämna sina valsedlar till en ambulerande röstmottagare. Detta är bra förändringar. Vi kan väl alla tycka att det hade varit önskvärt om de kunde trätt i kraft redan till årets val. Men är det förståeligt att ändringar av denna typ behöver göras innan ett val för att de ska kunna genomföras på ett bra sätt. De nya reglerna som föreslås i propositionen börjar gälla från , och om inga extra val hålls gäller alla förändringar utom just detta om förstärkta krav på förvaring av mottaget material först i valet . – som inte är för personval – har i betänkandet en reservation, som också talade för, om att personer som röstar utanför sin hemkommun ska kunna personrösta genom att skriva ett namn på en person som kandiderar på en förhandsanmäld lista. Jag kan i och för sig tycka att det är lite intressant att ett parti som ogillar systemet med personval nu tar upp ett förslag om att underlätta för personval. Men det bjuder jag gärna på, för förslaget som sådant är sympatiskt. Precis som sades här från talarstolen stod alla partier bakom det när diskuterade frågan.