prot · H10954 · 2014-01-15 00:00:00 — Kommer det att vara möjligt att upprätthålla den överenskommelsen när socialdemokrater får inflytande i synen på arbetskraftsinvandringen? svarade inte på det, men hur ser på det? Vilka ligger närmast i synen på vad ni vill göra för att förändra arbetskraftsinvandringsreglerna? Vi i Alliansen ägnar varje vaken timme åt att få fler arbetade timmar och att öka drivkrafterna för jobb. Det är stora samhällsutmaning. Jag nämnde att det handlar om drivkrafter, möjligheter till handel, ordning i ekonomin, konkurrenskraft, utbildningssystem och en verktygslåda. De fyra oppositionspartierna verkar ägna mycket tid åt motsatsen, hur vi ska jobba mindre. De tar bort instegsjobben ur verktygslådan. De har ingen ordning på sina ekonomiska förslag eftersom de bygger på orealistiska neddragningar av asyl- och migrationspolitiken. Vad värre är, de tar inte heller drivkrafterna på allvar. De vill gå fram med kraftiga bidragsökningar, höja a-kassan, ge mer i bidrag till dem som inte arbetar och finansiera det genom att ta ut mer i skatt av dem som arbetar. Därför undrar jag: Hur ska det ge jobb? Hur ska det uppmuntra människor att arbeta? Hur ska vi med den politiken få fler arbetade timmar? 95 (SD) replik: Det är uppenbart att det är en väldigt pressad statsminister vi ser de här dagarna och kanske fram till valet med tanke på opinionsmätningar och så vidare, och kanske är det också en trött statsminister. Jag tycker att man ser den pressade situationen mycket tydligt. När det gäller arbetskraftsinvandringen är vi motståndare till hur den sker med de regelsystem som finns. Vi är absolut för en viss reglerad arbetskraftinvandring specifikt i områden där man inte kan hitta egen inre kompetens, men vi är inte för att öppna upp för att ta hit låglönearbetare. Det är ju kontentan av alliansregeringens regelsystem. Huruvida vi står nära Socialdemokraterna har jag ingen uppfattning om. Jag har uppfattat det så att även Socialdemokraterna har kritik mot arbetskraftsinvandringen. Det kanske kommer av en rädsla för att vi är ganska starka inom LO-kollektivet, och det är kanske framför allt de svenska arbetarna inom LO-kollektivet som är hotade av att det kommer hit personer som pressar ned lönerna. Det är i och för sig någonting som alliansregeringen välkomnar eftersom man vill pressa ned löner. Att vi har orealistiska besparingar får vi höra och otid. Ända sedan vi kom in i efter förra valet har vi fått höra att vi har räknat fel. Det har ni sagt, , och det kanske dög första året, men det duger inte att år tre komma och säga att vi räknat fel. Visa upp beräkningar på vad invandringspolitiken kostar! Vi har gjort mycket utförliga beräkningar och vi fortsätter att förfina verktygen för att få fram bättre siffror. Vi är helt övertygade om att det reformutrymme vi skapar ligger väl i underkant. Vi kan få ett mycket större reformutrymme. Kom med egna beräkningar, statsministern, och visa dem för svenska folket, om vi nu har fel. Stå inte bara och säg att vi har fel. Vi är inte för att rasera trygghetssystemen såsom alliansregeringen har gjort, och därför vill vi exempelvis höja a-kassan. Men vi skapar också nya arbetstillfällen i landet med vår politik. Jag hoppas att statsministern har läst vårt budgetförslag. 96 Statsminister (M) replik: Ja, det har jag gjort, och det är orealistiskt att tro att man kan skära bort stora delar av asyl- och migrationspolitiken. Dessutom underskattar ni en annan sak, , nämligen att även om en människa som flyr från förtryck och vill komma till ett bättre liv kanske inte får jobb på den svenska arbetsmarknaden ser vi att väldigt många av dem får jobb. Mycket av den sysselsättningsökning vi nu ser i sker i grupper med utrikesfödda. Finns det på plussidan av beskrivning av ? När kommer ert tack till alla de människor som kommit från andra delar av världen för att vara med och bygga den svenska välfärden? Vi fick höra om alla andra som hade det jobbigt. Det är alltid vi och de. Det är alltid bara vi som är födda här som har det svårt. Alla andra ska hållas borta. Jag har noterat att det snarare är så att byggs tillsammans, av människor som fötts här och de som fötts i andra länder och kommit hit. Det är mycket det som vi nu lutar oss mot. Ovanpå det vill ni ge mer i bidrag till dem som inte jobbar. Den typen av drivkrafter fungerar så att det leder till färre arbetade timmar och ökad arbetslöshet. 97 (SD) replik: Det är inte orealistiska besparingar vi gör. Det är bara att blicka lite utanför och riksdag, och kanske , och se hur det fungerar i andra länder. upplevs som ett extremt land av omvärlden. Om vi tittar på migrationspolitik är det vi som i en europeisk jämförelse är extremister. Man skrattar åt oss utomlands, och man pekar på som ett exempel på hur illa det kan gå för ett land som det för några decennier sedan gick så bra för. Det har också statsministerns regeringar varit bidragande i att rasera. Det är som är extremt i vår omvärlds ögon. Det stämmer att många av de invandrare som kommit hit fått del av de arbeten som har skapats. har vi dörren på vid gavel och fyller på med nya personer. Det gör att vi fortfarande har en mycket hög arbetslöshet bland dem som invandrat till . Även om de nyskapade jobben i mångt och mycket har gått till invandrare är det fortfarande en skyhög arbetslöshet bland invandrare eftersom dörren står på vid gavel, statsministern. 98 Näringsminister (C) replik: Jag har förstått av landsmöte att man ska locka fler kvinnor till partiet. Det kan behövas om man tittar på det grabbgäng som styr. Jag skulle därför vilja ställa ett par frågor om jämställdhetspolitik och syn på kvinnor. För det första ska abortgränsen sänkas från 18 . För det andra vill man införa sambeskattning för gifta par. Rätten till fri abort även efter den är oerhört viktig för kvinnors självbestämmande och makt över den egna kroppen. Att inskränka den rättigheten kommer inte att leda till färre aborter utan bara till ökad stigmatisering och skuldbeläggande av de kvinnor som tyvärr behöver göra abort. Förslaget att införa sambeskattning för gifta par visar på en föråldrad kvinnosyn och på bristande förståelse för vad som skapar ekonomisk jämställdhet. Sambeskattning betyder att båda makarna i ett äktenskap beskattas för hälften av den gemensamma inkomsten. Om ett par har stora inkomstskillnader innebär det att det helt enkelt inte blir lönsamt för den som tjänar mindre, vilket oftast är kvinnan, att arbeta. Därför är risken vid sambeskattning att kvinnan binds till hemmet. Jag skulle vilja fråga : På vilket sätt leder inskränkt aborträtt och sambeskattning till ökad jämställdhet och ökat självbestämmande för kvinnor? 99 (SD) replik: Jag tror inte att ens är för fri abort. Jag tror att är för att vi ska behålla den gräns vi har , nämligen . Den gränsen tillkom utifrån hur statusen var på den medicinska fronten, det vill säga när man tidigast kunde rädda ett . Man skulle ha en viss säkerhetsmarginal till när man kunde rädda ett . Efter 70-talet har mycket hänt på det medicinska området, vilket jag tror att är medveten om. Det har gjort att man kan rädda ett mycket tidigare än . Då bör det finnas en säkerhetsmarginal som måste justeras utifrån det, och därför är vi för att man ska sänka gränsen om särskilda skäl inte föreligger. Jag ser det inte som något kvinnofientligt. Däremot är det mycket livsvänligt att ha den inställningen. När det sedan gäller våra kvinnosatsningar, att vi är ett grabbgäng och liknande tror jag att vårt parti på ett alldeles utmärkt sätt internt kan besluta om vilka som ska representera oss i riksdag. Om tittar på vårt budgetförslag ser hon att det till exempel framgår att av våra satsningar riktar sig främst till kvinnor. Rätten till heltid är ett sådant förslag som framför allt gynnar kvinnor i den offentliga sektorn. Vad beträffar det familjepolitiska och vården vill vi att fler ska kunna ta ut sin graviditetspeng och så vidare. Jag tycker att ska läsa vårt budgetförslag. Då ser hon att vi har många riktade åtgärder beträffande hur vi ska lyfta upp kvinnors situation i samhället. 100 Näringsminister (C) replik: Jag får tolka svaret om sänkt abortgräns som att kommer att hålla fast vid sitt förslag att inskränka rätten till abort i . Då måste jag fråga vilket land de har som förebild. Är det , , ? I de länderna är abort förbjudet men förekommer naturligtvis i det fördolda. Det kan vara såväl kostsamt och stigmatiserande som farligt. Det är de svagaste i samhället som drabbas av det. Det är ett moralförslag som skickar en enda signal till kvinnor i : Ert självbestämmande och makten över er kropp är sekundär. En fråga som inte tog upp gällde sambeskattningen. Vad handlar det om? Är det ett budskap till kvinnor som vill jobba att de inte ska det, för om de tjänar mindre är det inte mödan värt? Är det ett budskap om att deras arbete inte är lika mycket värt, att deras insats i arbetslivet inte gör någon skillnad och att det är lika bra att de stannar vid spisen? Hur kan en kraftig inskränkning av abortgränsen och sambeskattning av makar leda till ökad jämställdhet, ? 101 (SD) replik: tror jag inte att tror att är för ett fullständigt förbud mot abort. På samma sätt är jag övertygad om att vill ha en viss begränsning och inte ha helt fri abort. Jag sade till statsministern i ett tidigare replikskifte att är ett extremt land när det gäller migrationspolitiken. Vi är ett lika extremt land när det gäller abortpolitiken, om man jämför med vår omvärld. vill anpassa gränserna efter hur det ser ut i vår omgivning. är fullt realistiskt att ha som gräns. Man kan nu rädda mycket tidigare än man kunde , då 18-veckorsgränsen sattes. Jag tycker att det är fullt rimligt att man med tanke på detta ser till att ha en verklighetsanpassad gräns för när man ska tillåta fri abort. Vi är för att man ska kunna utföra aborter också efter denna tidsgräns, men då ska det vara vid speciella tillfällen då det finns särskilda skäl till att göra detta. Allmänt sett tycker jag att politiker ska vara väldigt försiktiga med att lägga sig i familjers olika val om vem som ska stanna hemma eller inte. 102 (V): Men det som ligger framför oss är mer än ett valår. Det är ett vägval, inte bara för , utan också för . I grunden handlar detta vägval om vilka värderingar vi bygger vårt samhälle på. Vi väljer mellan marknadsliberal experimentverkstad och en välfärd för alla. Vi väljer mellan omtanke och girighet. Vi väljer mellan ett öppet och ett där högerextrema partier breder ut sig och får inflytande. Vi väljer mellan ett kallt samhälle och ett samhälle där människovärdet räknas. Vi väljer mellan samma gamla skattesänkningar och nya reformer. Vi väljer mellan en trött regering och ett hopp om en bättre framtid. Det är ett värderingsval. Ingenstans är det tydligare än i frågan om de privata vinsterna i välfärden. För vem har vi sjukvården, äldreomsorgen och skolorna? Har vi detta för eleverna, för de äldre och för de sjuka? Eller har vi det för att man ska tjäna pengar på det och för att vinstintresset ska styra utvecklingen? Vi väljer det förstnämnda. Detta är också tydligt när vi ser på krisen i den svenska skolan. Utvecklingen i skolan är ett allvarligt misslyckande som kommer att ha effekter framöver. Det kommer att påverka tiotusentals ungdomars framtidsutsikter, och det kommer att påverka konkurrenskraften för vårt land. En slutsats kan man dra av krisen i skolan: Marknadslösningarna fungerar inte inom utbildningen. Det vi ser är ganska graverande. Allra allvarligast är det att så många inte klarar skolans grundläggande krav. Chansen till en bra utbildning är olika beroende på var man bor och i vilken skola man får börja. Alldeles för få väljer yrkesprogram som ska ge fina och bra yrkesutbildningar och arbetskraft som vi verkligen behöver i . Vi står inför enorma utmaningar för den svenska skolan. Det här har stora och komplexa orsaker. Men det är uppenbart att blandningen av skolvalet, kommersialiseringen med vinstintresset och kommunaliseringen har drivit fram en alltmer ojämlik skola. Detta drabbar hela skolsystemet och skolans resultat. Lösningen måste bestå av flera olika delar. En del är att staten tar ansvar för skolans utveckling. Men då duger det inte att man har en sönderprivatiserad skola, för staten når ändå inte längre än den skola som är statlig. Vi måste få bort det kortsiktiga vinsttänkandet ur utbildningen. Vi vill inte se fler skolkonkurser. Vi vill inte se att de pengar som skulle ha gått till elevernas utbildning, lärare och specialpedagoger försvinner till riskkapitalisters konton på de . Vi menar också att man måste ompröva skolvalet. Det är rimligt att man tryggt ska kunna börja i den skola som ligger närmast ens bostad. Om det finns särskilda skäl måste man självklart kunna gå i en annan skola. Men skolvalet och kommersialiseringen förstärker uppdelningen och segregationen i skolan. Vi inser att det här inte räcker. Det är bara en del av lösningen. Vi behöver fler lärare, vilket gör det möjligt att ha mindre klasser. Vi behöver fler speciallärare tidigt i den svenska skolan. Vi måste ha mindre grupper redan på fritids och i lågstadiet. Varje barn ska få hjälp med läxläsning i skolan. Det ska inte spela någon roll vilken utbildning föräldrarna har. Man ska ha samma chans att göra sina läxor. Vi vill satsa särskilt på de skolor som har riktigt dåliga resultat för att lyfta dem. Då har vi en möjlighet att vända utvecklingen. Vi vill satsa särskilt på yrkesprogrammen. En bra yrkesutbildning är en bra start på yrkeslivet. Men det kräver att man också ska kunna gå vidare till högskolan. Om man upplever att det är en sorts spärr mot vidare studier senare i livet att börja på yrkesutbildning, då är det uppenbart att många väljer någonting annat. Det som gjordes var ett misstag. Men vi behöver också högre kvalitet i praktiken under utbildningen, en tydligare koppling direkt till företagen och arbetslivet och inflytande över utbildningen för företag och arbetsliv. Så kan vi steg för steg vända de fallande resultaten och få en skola som bygger på omtanken om eleverna, inte en marknadsstyrd skola. Även på Europanivå märks kontrasten mellan å ena sidan girigheten och finanskapitalet och å andra sidan omtanken om de människor som drabbas av krisen. Det vi ser är en europeisk union som räddar banker med miljarder euro – det är fullständigt svindlande summor – men låter miljoner unga gå arbetslösa. är och har varit den främsta kritikern av denna misslyckade ekonomiska politik. Vi motsätter oss konsekvent hur EU river ned välfärden och arbetsrätten runt om i krisländerna. Vi ser hur denna åtstramningspolitik har varit direkt kontraproduktiv. Vår trovärdighet är här hög. Vi spelade en avgörande roll för att står fritt från euron. försvarar inte ens valutaunionen längre. Han var nog den siste. Vi har också förslagen på hur vi kan göra saker bättre. Vi vill ha bättre villkor för löntagare, som tvingas lämna sina hem i stort antal för att söka försörjning på annat håll. Vi verkar för kvinnors rättigheter och för en human flyktingpolitik. Hur djup krisen än är i är det betydligt värre i länder väldigt nära oss. Vi tror inte att lösningen är mer centralstyre, växande EU-makt och den okänslighet som står för. Europeiska unionen marknadsfördes som en sorts stor tågluff för ungdomarna i . Skillnaden mellan propagandan och verkligheten kunde inte ha varit större. Många hade aldrig råd att ge sig ut på någon tågluff. Men väldigt många tvingas att lämna sina hem och familjer för att söka försörjning via vilket jobb som helst någon annanstans. Studenter i och får drömma om ett jobb på i . Sådant har EU blivit. EU är en del av problemet, inte en del av lösningen. Svaret är mindre makt åt EU och mer vänsterpolitik. Valet 2014 kommer att handla om värderingar, om vilket samhälle vi ska ha. Det kommer inte att vara en kamp om lämpligheten mellan olika personligheter. Det kommer att handla om vilket samhälle vi vill se. På fyra grundläggande områden måste lägga om kursen. Vi måste bygga ett samhälle som har mindre klyftor mellan rika och fattiga och mellan män och kvinnor. Det går faktiskt bakåt när det gäller den ekonomiska jämställdheten i . Det hänger ihop med högerns ekonomiska politik. Den får den effekten om man bedriver den som regeringen gör. Vi måste inse att det totala marknadstänkandet och privatiseringarna på område efter område, allt från skola till järnvägsunderhåll och apotek, har misslyckats. Det är dags att ta bort de ideologiska skygglapparna och återupprätta välfärdssamhället. Vi ser hur otryggheten inte leder till arbete. De arbetslösa har en låg a-kassa. Sjuka känner sig inte säkra med sjukförsäkringen. Tanken var att det skulle ge arbete. Om det hade stämt, om otrygghet hade gett arbete, då hade vi haft full sysselsättning i . Så stor har otryggheten blivit. Men vi har inte det, eftersom människor inte fungerar så. De fungerar på ett annat vis. Sist men inte minst vill vi att ska vara ett land att vara stolt över i klimatarbetet. Det är den stora framtidsfrågan. Jag önskar att kommer studiebesökare till och ser på hur vi gjorde och hur ett land kan vara både välfärdsstat och industrination och minska utsläppen av växthusgaser. Inget mindre än det ska vi nöja oss med, fru talman. 103 Statsminister (M) replik: Uttalandet från gör mycket tydligt att man vill lämna det man kallar marknadsdogmer. I grunden är ni emot marknadsekonomin helt och hållet, . Frågan är bara vad som ska komma i stället och var det ni vill ha i stället finns i världen. Var finns ett samhälle där det inte längre råder marknadsekonomi som ni menar är ett exempel att följa? Det vore intressant att höra. Jag tycker att det är lite märkligt att ordförande kommer hit från en partikongress och har en lång inledning där han inte ens nämner det som kongressen sände med som hälsning, som det viktigaste för att nu göra. I ett där vi kämpar för att få fler arbetade timmar har nu slagit fast att målet är att vi ska jobba mindre. Ni hörde Halvan här tidigare. Här står nu . Här ska vi inte gå ned från 40 . ska vi ned till 30 timmars arbetsvecka. Det är den enskilt dyraste reform som går till val på. Det nämner inte ens partiordföranden. Det är i påverkan på offentliga finanser. Det kommer att driva ned i recession. Vilka är det som jobbar heltid i ? Vilken enskild grupp är mest överrepresenterad här? Det är friska män mitt i livet. största valreform riktar alltså in sig på att friska män som har arbete och har det bra ska få jobba lite mindre. Av alla samhällsproblem som har sett och allting ni vill rätta till kom ni fram till: Den sak vi vill göra, som kostar mest, är att förbättra för arbetsföra friska män mitt i livet. Hur, , kom fram till den idén? 104 (V) replik: Jag skulle vilja råda att läsa vårt partiprogram. Där kan han läsa att man behöver marknader i en modern ekonomi. Det kommer vi också att behöva i för att avgöra varor och priser, till exempel. Men det innebär inte att marknaden passar i alla delar av människors liv. Marknaden passar inte så bra som drivkraft när man ska ta hand om människor som är på väg mot slutet av livet. Marknaden passar inte så bra för att ha en bra skola. Vi kan se det med de stora skolkonkurserna till exempel. Där finns skillnaden mellan dig och mig. Jag är inte fundamentalisten som tror att marknaden hör hemma i varje vrå av våra liv, för det gör den inte. Det är på det viset. Arbetstidsförkortning kommer självklart att vara viktigt. Viktigast för oss inför valet är frågan om att få bort de privata vinsterna ur välfärden. Det är vårt stora löfte till väljarna att göra någonting åt det. Men vi skulle också gärna korta arbetstiden. Vi har gjort det förut. Varenda gång i historia som vi har kortat arbetstiden har högern låtit precis som . Det blir för dyrt. Det går inte. Det är helt omöjligt. Går vi tillbaka till när man införde åtta timmars arbetsdag, vad sade högern då? Hur lät det när man genomförde 40 timmars arbetsvecka? Det lät likadant. Men hör man någon moderat stå och säga: Det är dags att gå tillbaka till tio timmars arbetsdag och sex dagars arbetsvecka? Moderna länder kortar arbetstiden. gör det, gör det, och stora branscher i gör det också. Jag är säker på att den dagen vi har gjort det även i , , kommer inte ni att vara emot det. Folk kommer att tycka att det är helt naturligt. Vi inser att det tar tid. Det tar reformutrymme. Men det är naturligt att när produktiviteten ökar kan man arbeta mindre. Vad får vi? Jo, vi får människor med mera tid för sina barn, för kultur och för att leva. Ekonomin är viktig. Den kommer man aldrig undan. Men målet med ekonomin är någonting större, att bygga goda liv, och det ska vi göra. 105 Statsminister (M) replik: Det är ingen som bedömer att det är så det ser ut. Det är inget som hindrar någon att jobba mindre . Väldigt många kvinnor, olyckligtvis tycker jag, har gått ned på deltid. Men det är inte vad ni, , föreslår. Ni föreslår att man ska jobba mindre med bevarad lön, och sedan ska ni låtsas som att det inte har någon kostnad och att detta inte har någon påverkan på offentliga finanser. Det finns inga utom kongressledamöter som tror på detta, inga som är seriösa. Det måste vi vara i den offentliga debatten. Vi måste erkänna att saker och ting kostar. Om vi ska jobba mindre, om de friska männen mitt i livet som är arbetsföra ska få lättnader med , får det andra konsekvenser. Då minskar de offentliga budgetarna. Då blir det färre arbetade timmar. Då minskar vår ekonomi, den krymper. Det är vad man har upplevt i . Där har man mindre råd med allt det goda som vill tala om. Politik får konsekvenser. Det viktigaste var de friska arbetsföra männen. De ska få lättnader. har fått ordern att driva den frågan. Det låtsas han inte om när han står här i talarstolen. Vi följde kongressen. Detta är fel svar på utmaningar. 106 (V) replik: Om hade haft rätt skulle de tidigare arbetstidsförkortningarna ha varit en katastrof. De hade helt enkelt inte varit möjliga, men det var de. Man använde produktivitetsutvecklingen , som hade ett ganska besvärligt konjunkturläge, och gjorde en ganska kraftfull reducering av arbetstiden. Man har gjort det i den tyska metallindustrin, världens mest framgångsrika exportindustri. Man har gjort det i . Det kan göras här också. Självklart kan det också ske genom en omfördelning av löneandelens del av produktionsvärdet. Det vore , eftersom den faller. Vet du, : Vi kommer alltid att drömma lite större än vad ni gör. Vi kommer alltid att drömma: Ja, bägge kan jobba heltid och ändå hämta på förskolan. Ja, man ska orka jobba tills man är och inte slita ut sig. Det ska också gälla vårdbiträdet och metallarbetaren. Ja, livet är mer än arbetet. Det kommer vi att fortsätta att drömma om. Jag förstår att det är främmande för dig, men vi är sådana. 107 (MP) replik: Jag tänkte också ta upp ett tema från er kongress, . Jag ska börja med att tacka för att du tog strid mot dina partivänner som ville förbjuda alternativ inom skola och omsorg. Jag tror att det var klokt. Det är uppenbart i det moderna samhället att det inte bara är det offentliga som kan driva på en utveckling och se vad olika människor behöver i det läget när de behöver omsorg eller går i skolan. Du talade tystare om hur ni bakvägen vill sätta stopp för enskilt drivna byskolor. Ni vill att det är kommunen som ska bestämma huruvida det ska få finnas något annat än offentliga skolor. Det betyder att när kommunen bestämt att den inte längre vill driva en byskola är det ett beslut som innebär att inte heller någon annan får starta en skola. Även om det skulle finnas engagerade och motiverade lärare och ett engagerat föräldragäng som vill ta över och själva driva denna byskola vidare kommer de att få nej om bestämmer i kommunen. Jag har aldrig träffat en vänsterpartist i en kommun som har sagt ja till enskilda alternativ. Det var också uppenbart på er kongress att ni har ett väldigt starkt motstånd mot detta.