prot · H109119 · 2014-06-04 00:00:00 — Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 91 M, 19 MP, 20 FP, 19 C, 17 V, 17 KD För res. 1: 18 SD Frånvarande: 17 S, 16 M, 6 MP, 4 FP, 4 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Punkt 2 (Nationellt riskbedömningsinstrument) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) Votering: 278 för utskottet 18 för res. 2 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 91 M, 19 MP, 20 FP, 19 C, 17 V, 17 KD För res. 2: 18 SD Frånvarande: 17 S, 16 M, 6 MP, 4 FP, 4 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Punkt 3 Kammaren biföll utskottets förslag. UbU19 Tid för undervisning Punkt 1 (Lagförslaget i fråga om lärares stöd och särskilt stöd) Yrkanden: 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 2013/14:Ub9 (V) Votering: 278 för utskottet 18 för mot. 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 91 M, 18 MP, 20 FP, 19 C, 18 SD, 17 KD För mot. : 1 MP, 17 V Frånvarande: 17 S, 16 M, 6 MP, 4 FP, 4 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Punkt 3 (Ökade lärarbefogenheter) 1. utskottet 2. res. 1 (MP) Votering: 277 för utskottet 19 för res. 1 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 91 M, 20 FP, 19 C, 18 SD, 17 V, 17 KD För res. 1: 19 MP Frånvarande: 17 S, 16 M, 6 MP, 4 FP, 4 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU21 Vissa skollagsfrågor Kammaren biföll utskottets förslag. CU26 Förenklingar i aktiebolagslagen Kammaren biföll utskottets förslag. CU28 Märkning av textilprodukter Kammaren biföll utskottets förslag. SfU21 Särskilt ömmande omständigheter Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 278 för utskottet 18 för res. 1 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 91 M, 19 MP, 20 FP, 19 C, 17 V, 17 KD För res. 1: 18 SD Frånvarande: 17 S, 16 M, 6 MP, 4 FP, 4 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Punkt 2 (Utvärdering m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (S, V) Votering: 184 för utskottet 112 för res. 2 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 19 MP, 20 FP, 19 C, 18 SD, 17 KD För res. 2: 95 S, 17 V Frånvarande: 17 S, 16 M, 6 MP, 4 FP, 4 C, 2 SD, 2 V, 2 KD SfU10 Konvention om social trygghet mellan och 1. utskottet 2. res. (SD) Votering: 277 för utskottet 18 för res. 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 91 M, 19 MP, 20 FP, 19 C, 17 V, 17 KD För res. : 18 SD Frånvarande: 18 S, 16 M, 6 MP, 4 FP, 4 C, 2 SD, 2 V, 2 KD SfU16 om förvaltningen av förvalsalternativet i premiepensionssystemet Kammaren biföll utskottets förslag. FiU35 årsredovisning 2013 Kammaren biföll utskottets förslag. FiU37 Regeringens förvaltningspolitik Kammaren biföll utskottets förslag. TU13 Vissa vägtrafikfrågor Punkt 1 (Lättnad i lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel) 1. utskottet 2. res. 1 (MP, V) Votering: 259 för utskottet 36 för res. 1 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 90 M, 20 FP, 19 C, 18 SD, 17 KD För res. 1: 19 MP, 17 V Frånvarande: 17 S, 17 M, 6 MP, 4 FP, 4 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Punkt 2 (Främjande av en fossiloberoende fordonsflotta) 1. utskottet 2. res. 2 (S) 3. res. 4 (SD) Förberedande votering: 99 för res. 2 18 för res. 4 179 avstod 53 frånvarande Kammaren biträdde res. (M) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 147 för utskottet 95 för res. 2 54 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 20 FP, 19 C, 17 KD För res. 2: 95 S Avstod: 19 MP, 18 SD, 17 V Frånvarande: 17 S, 16 M, 6 MP, 4 FP, 4 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Punkt 4 (Bilpooler) 1. utskottet 2. res. 6 (S, MP, V) Votering: 164 för utskottet 132 för res. 6 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 19 FP, 19 C, 18 SD, 17 KD För res. 6: 95 S, 19 MP, 1 FP, 17 V Frånvarande: 17 S, 16 M, 6 MP, 4 FP, 4 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Punkt 7 (Lastbilars längd och vikt) 1. utskottet 2. res. 10 (S) Votering: 183 för utskottet 96 för res. 10 17 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 18 MP, 20 FP, 19 C, 18 SD, 17 KD För res. 10: 95 S, 1 MP Avstod: 17 V Frånvarande: 17 S, 16 M, 6 MP, 4 FP, 4 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 24 § (forts. från 20 §) Landsbygdspolitik (forts. MJU17) 104 (S) replik: Jag kommer att ställa samma frågor till som jag ställde till : Finns det en egen folkpartistisk livsmedelsstrategi? Och anser att den svenska livsmedelsexporten kommer att fördubblas ? 105 (M) replik: frågar om det finns en egen folkpartistisk livsmedelsstrategi. Vi har inte formerat någon sådan strategi . Men det finns en ambition och en vilja, och det uttryckte jag från talarstolen. Vi har däremot gemensamma plattformar, så vi har en bra grund att stå på. Matlandet , och lagen om offentlig upphandling är de tre plattformarna, och därifrån har vi all möjlighet att bygga vidare på en strategi. I den strategin finns det några viktiga parametrar som måste vara de mest överhängande, nämligen att man tydligt markerar hur vi ska kunna bryta den nedåtgående trenden. Här finns sedan allt från odling till riktlinjer. Hur den kommer att utformas är det för tidigt att säga. Där är vi inte . Jag känner ett stort stöd i de här frågorna. Många har också fört fram dessa tankar och denna vision. Inte minst i LRF-sammanhang har man lyft fram detta med livsmedelsstrategi. Det handlar om en plan för hur vi går vidare. Den andra frågan som ställdes är en 10 000-kronorsfråga. Också här får jag svara att vi har ambitioner och visioner. Om politiken ger förutsättningar – staten ska ge förutsättningar – är det människor, de kreativa entreprenörerna som tillskapar arbete. 106 (C): Herr talman, ledamöter och åhörare! Vi debatterar ett betänkande som behandlar dels regeringens skrivelse utifrån om det svenska landsbygdsprogrammet för perioden –2013, dels 22 motionsyrkanden om landsbygdspolitik från motionsperioden . som har behandlat betänkandet i utskottet har regeringen parallellt jobbat med att ta fram ett förslag till ett nytt landsbygdsprogram för perioden –2020. Debatten blir lite som att kasta jästen i ugnen efter brödet, men den är likafullt viktig att föra. Den kritik som har framkommit i har regeringen tagit till sig och mött i utformningen av det nya landsbygdsprogrammet. De åtgärder som finns i förslaget till nytt landsbygdsprogram är klart rationellare, bättre, effektivare och använder skattebetalarnas pengar på ett bättre sätt. Som Centerpartist är jag stolt över att regeringen fyllt i och plussat på den neddragning som EU gjorde på det svenska landsbygdsprogrammet efter förhandlingen om långtidsbudgeten . I tilläggsbudgeten lägger regeringen på ytterligare 400 miljoner och finansierar en förlängning av nivåhöjningen för hela programperioden. Det innebär 2,8 miljarder ytterligare till landsbygdsprogrammet. Det gör att det landsbygdsprogram som startar omfattar drygt 36 miljarder vid periodens start. Det ska jämföras med det landsbygdsprogram som startade som omfattade drygt 35 miljarder vid den programperiodens start. Som ett exempel har nivåhöjningen skapat ett utrymme för en fördubbling av anslagen till bredband från 1,6 miljarder under förra programperioden till 3,25 miljarder under den kommande programperioden. Det har också inneburit ett utrymme för en ökning av anslagen till kommersiell service till . Det är intressant att notera att Socialdemokraterna i sin reservation, som de yrkar bifall till här, nämner de två områdena, det vill säga bredband och stöd till kommersiell service. Vi kan konstatera att de slår in öppna dörrar. Det Socialdemokraterna lyfter fram i sin reservation är precis vad regeringen genomför och har lagt fram idéer om i förslaget till nytt landsbygdsprogram. , herr talman, snörde på sig lackskorna och åkte till en gård strax utanför för att marknadsföra att Socialdemokraterna tillförde , precis det belopp EU dragit ned på i landsbygdsprogrammet. När regeringen nu lägger till i tilläggsbudgeten hörs det inte så mycket från Socialdemokraterna. Jag tror att lackskorna fortfarande sitter på, men det är tyst från Socialdemokraterna om vad man vill göra. Jag har inte uppfattat det som att man går emot anslagsökningen i tilläggsbudgeten, men det är höljt i dunkel hur det socialdemokratiska landsbygdsprogrammet ser ut för åren 2015 och framåt eftersom Socialdemokraterna lade fram en – notera – ettårig budget . Det var en budget som bland annat innebar att man sade nej till ett ytterligare jobbskatteavdrag, som man nu säger ja till. Höjningarna av arbetsgivaravgiften för unga, som nämnde, och höjningarna av restaurangmomsen ska räcka till mycket. Jag tror att de pengarna har beräknats om. Det skulle vara intressant att få en garanti från att det inte blir några neddragningar på landsbygdsprogrammet, att det finns pengar i Socialdemokraternas alternativ till landsbygdsprogram för bredband och för kommersiell service, precis som det lyftes fram i ord i Socialdemokraternas reservation men som det inte finns täckning för – , vad jag vet – i Socialdemokraternas budgetalternativ. Den andra viktiga delen av landsbygdsprogrammet gäller miljöersättningar. De omfattar av det nya föreslagna landsbygdsprogrammets budget. De skapar viktiga förutsättningar för exempelvis djurhållning med betande djur och djurvälfärdsersättningar. ställer högre krav i djurskyddslagen, och det innebär en konkurrensnackdel för våra bönder och djurhållare. Det kompenseras med djurvälfärdsersättningar. Det har tidigare funnits en så kallad suggpeng. I förslaget finns nu djurvälfärdsersättningar för kor – en kopeng – och för får. Andra ersättningar som finns bland miljöersättningarna är ersättning för ekologisk odling och ekologiskt lantbruk samt ersättningar för att minska näringsläckaget. Projektet näringen har stöttats av den typen av ersättningar i det tidigare landsbygdsprogrammet. Projektet är en stor framgång. Den typen av aktiva åtgärder är en bättre metod än att lägga skatt på växtnäring, som Socialdemokraterna, förordar. Det görs för att finansiera höjningen , som egentligen är en sänkning, av pengarna till landsbygdsprogrammet. tas från den konventionella bonden, och sedan läggs till landsbygdsprogrammet. Det är ett onödigt sätt att underblåsa en konflikt som jag inte tycker behöver finnas mellan det konventionella och det ekologiska lantbruket – men ändå görs det. Både det ekologiska och det konventionella behöver växa. Just behovet av en ökad produktion av såväl konventionellt producerade som ekologiskt producerade livsmedel är en viktig utgångspunkt för mig och i en livsmedelsstrategi. Grunden till en sådan livsmedelsstrategi finns lagd i Matlandet . Förutsättningarna för ökad produktion av livsmedel tas nu fram av . Att forma en livsmedelsstrategi är nästa steg. En livsmedelsstrategi behöver sätta in livsmedelsproduktionen i ett samhällsperspektiv. Det handlar om att sluta kretsloppen. Vi har vid andra tillfällen än när miljö- och jordbruksutskottet sammanträder diskuterat hur vi kan återföra näringsämnen. Det handlar om att vi behöver hitta metoder för att sluta kretsloppen på gårdarna och sluta kretsloppen i samhället. Där är biogas och biogödsel en viktig del. En annan viktig del är att vi kan skapa förutsättningar för en fossiloberoende livsmedelsproduktion. Jag besökte tre gårdar i som har drivit ett projekt för fossiloberoende lantbruk. De gårdarna kan producera sina egna drivmedel genom att odla raps. har varit uppe i talarstolen, och han var också med på seminariet som följde efter gårdsbesöken. kom lite luftlandsatt in på seminariet. handlade om hur man utan att konvertera en traktor kunde använda dieselmotorn för att köra traktorn på RME. var fokuserad på att det inte finns traktorer som går på biogas. Nej, det är kanske inte det stora problemet. Men det som framkom var att och uppenbarligen ser en motsättning mellan å ena sidan livsmedelsproduktion på och å andra sidan att producera drivmedel på . Man kom på det sättet fram till samma slutsats som och brukar göra i sådana debatter, nämligen att se en motsättning mellan livsmedelsproduktion och drivmedelsproduktion från . Vi ska ha klart för oss att det här är en motsättning som har tagits fram av den starka oljelobbyn. Jag tycker att det är synd att och låter sig anamma motsättningen. Den behöver inte finnas. Svenskt lantbruk och gröna näringar kan producera både mat och drivmedel. Vi har som inte används, som ligger i träda eller används väldigt extensivt. Vi har som vi kan ta i bruk för att både producera mer livsmedel och producera drivmedel för det svenska lantbruket och transportnäringen över huvud taget. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget till beslut och avslag på samtliga reservationer. 107 (S) replik: Jag lovade de borgerliga partierna att jag skulle begära replik på samtliga , så jag vidhåller mitt löfte. Jag skulle vilja börja med att säga att det är bättre att ha lackskor i ladugården än att gå omkring och bedriva landsbygdspolitik iförd pumps på Stureplan. Jag har två frågor. Den första handlar om livsmedelsstrategi. Har en egen livsmedelsstrategi? Den andra frågan är: Anser att det är viktigt med både ekologisk och konventionell odling? Varför är det så svårt att sätta ett mål för ekologisk odling? 108 (C) replik: Jag tackar för repliken, som kanske togs av nöd eftersom han hade gett ett sådant löfte. , precis som andra allianspartier, har tittat på respektive partis ingång till en nationell livsmedelsstrategi. Matlandet har lagt basen. Sedan har vi inte diskuterat ihop oss om exakt hur en livsmedelsstrategi ska se ut, och det tror jag inte att man har gjort på den rödgröna sidan heller. Men jag gläder mig åt att det verkar finnas en bred enighet om att vi ska ha en livsmedelsstrategi. Sedan spretar det rätt rejält mellan alla olika partier när det gäller vad en sådan ska innehålla. Jag tycker att en sådan ska innehålla mål för ökad produktion totalt sett och mål för ökad ekologisk produktion. Jag tycker att det är fel att göra som man gjorde under den socialdemokratiska regeringens tid, att bara sätta mål för ekologisk produktion. Jag har förstått att Socialdemokraterna på sin kongress har sagt nej till att utpeka som ett riksintresse och skydda på det sättet. Om ni bara sätter ett mål för ekologisk produktion och dessutom är lite tveksamma till om man ska skydda kan det bli så att ni vill uppnå ert mål för ekologisk produktion, andel av arealen, genom att minska den totalt odlade arealen i . Det är ungefär som när ni försökte uppnå målet om öppen arbetslöshet genom att förtidspensionera bort människor från arbetskraften. Det tycker inte jag är en bra strategi. Tycker du det? 109 (S) replik: Jag ställde en enkel fråga men fick inte svar på den. Jag ställer den igen: Varför vill ni inte sätta ett procentmål för ekologisk odling och produktion? 110 (C) replik: Mitt svar kanske var långt, men vi vill sätta ett procentmål. Vi har inte slagit fast det. Vi vill sätta ett mål för att öka den totala produktionen, och vi vill sätta ett mål för att öka den ekologiska produktionen. Men vi vill inte enbart, som jag uppfattar att Socialdemokraterna fortfarande förfäktar och som jag tror är en felaktig strategi, fokusera på mål för ekologisk odling. Om man inte står upp ordentligt för skyddet av åkermarken kan man uppnå ett sådant mål genom att minska den totalt odlade åkermarken. Då har vi inte vunnit någonting när det gäller en hållbar livsmedelsförsörjning. 111 (KD): Vi funderade på om vi skulle hinna med detta ärende före voteringen. Då sade jag: Jag får väl då gå upp och sätta knorr på debatten. Men tänker jag lägga till några ytterligare kommentarer i ämnet. Vi debatterar landsbygdspolitik. Landsbygdspolitik är mycket mer än jordbrukspolitik. Landsbygdspolitik är egentligen ett ämne som vi inte skulle behöva debattera här i kammaren, men behöver vi det. Jag tror att det bland annat beror på det som , undertecknad och några till har sagt: är större än storstan. Men vi har glömt det i denna kammare på vissa punkter. Vi glömmer det i andra diskussioner och sammanhang. Jag tror att vi som politiska företrädare i det här rummet har att rannsaka hur vi hanterar frågor så att vi landsbygdssäkrar de beslut vi fattar. Handlar det om infrastruktur? Jag kom in här i salen under föregående utskottsdebatt, trafikutskottets, och konstaterade att det nästan lät som i den här debatten. Det är glädjande, men vi behöver en helhetsdiskussion. Vi behöver diskutera service på landsbygden. Allt detta ryms naturligtvis i landsbygdsprogrammet, som är ett medel som vi använder för att nå detta. Betänkandet handlar i mångt och mycket om den utvärdering som har gjort, regeringens svar på denna och ett antal motioner i ämnet. har vi, som några tidigare talare konstaterat, passerat det här stadiet och gått in i ett nytt landsbygdsprogram, eller i alla fall skissat fram ett sådant för att nu i princip kunna skicka det till för att stadfästas. Då är jag oerhört glad över att kunna konstatera att alliansregeringen har satsat mer resurser än någonsin i landsbygdsprogrammet. Resurser har också satsats på att se till att det finns en infrastruktur som fungerar för landsbygdens företagare – en infrastruktur som betyder att vi ska kunna kommunicera via bredband. Bredband är viktigare än grusväg, har jag lärt mig på de senaste mötena ute i bygdegårdar och i andra sammanhang. Det är satsningar på att stödja den kommersiella servicen som vi så väl behöver. Som kristdemokrat kan jag konstatera att det här är väldigt vällovligt och rätt. Men jag tror, herr talman, att med en alliansregering även nästa period kommer vi att ta ytterligare steg för att se till att annan verksamhet och vår egen myndighetsutövning skärps så att alla människor i har ett rimligt tillträde till den kommersiella servicen. Landsbygdsbor är vana vid att sköta saker själva och att använda sitt eget självförtroende för att lösa problem, men vi måste naturligtvis ge de förutsättningar som är möjliga. Jag blir lite förundrad över det som bland annat har berört, nämligen vad vi ska använda våra landsbygdsprodukter till. Jag kan mycket väl tänka mig att vi ska producera drivmedel av det som kommer från vår åker så länge som vi inte behöver åkern till någonting annat. Framför allt, herr talman, vill jag inte se att vi bygger på den som vi så väl behöver till annan verksamhet förrän det är absolut nödvändigt att ta den i bruk för byggande, och det är ytterst sällan så är fallet. Landsbygdsprogrammet för den kommande perioden är nu på väg fram. Men som vanligt gör Brysselbesluten att det blir lite snabbstart och därmed lite segt med utbetalningarna. Det är en konstig logik, men så fungerar systemet. Det ska gå fort när programmet väl ska skrivas, men det hinner liksom inte startas upp . Landsbygdsprogrammet innehåller satsningar på djurvälfärdsersättningar till våra lantbrukare och på ersättningar för den miljönytta de gör. Här ges också möjlighet att få resurser – stöd är inget bra ord i sammanhanget – baserat på företagets omsättning, för att kunna generationsväxla så att unga lantbrukare ska kunna komma i gång med en verksamhet i en av de mest kapitalintensiva verksamheter vi har. I den här debatten har också frågan berörts vad vi säger om livsmedelsstrategi, och jag vet att har lovat att ta replik på oss alla . Jag kan konstatera att en livsmedelsstrategi är av godo. Men – en fråga som flera har ställt – vad lägger vi då i detta? Jag säger som kristdemokrat att vi har ett moraliskt ansvar att producera livsmedel i , inte minst utifrån den debatt vi kommer att ha här i kammaren , herr talman, om klimatförändringar i vår värld som gör att vi kommer att ha behov av att producera livsmedel i , inte bara för vår egen skull utan också för andras skull. Vi har behov av en livsmedelsstrategi för att bygga vidare på det – det nya matlandet har satt i gång. Det är intressant att lyssna på och analysera det säger och ha Landsbygdsdepartementets hemsida uppe. Det ligger där en informationsbroschyr om – det nya matlandet, och jag rekommenderar alla lyssnare och andra att gå in och titta. Ni kan då konstatera att ni hittar vartenda ord använde vad gäller vad som behövs, vilka strategier som ska genomföras, hur det ska göras och vad som är nödvändigt. Det finns redan där. Vi ska dock naturligtvis dra lärdom av de utvärderingar som är gjorda för att göra detta ännu bättre. Både jag och den S-kollega som skulle ha stått här men som på grund av hälsan inte kunde komma – han ersattes av – konstaterade härommorgonen att det som just nu görs är att vi i – det nya matlandet har satsat på skolmaten. Det sjöngs i det sammanhanget idel lovord över vad satsningen har gjort och vad den möjliggör när det gäller myndighetssamverkan och samverkan mellan kommunala upphandlare, måltidsansvarig personal i kommuner, och så vidare. Det är inte så mycket pengar i kronor och ören räknat, men det är tillräckligt mycket resurser för att vara ett smörjmedel när det gäller att få en betydande förändring i den offentliga maten. Nästa steg i det sammanhanget ska bli väldigt intressant att följa, herr talman. Man konstaterade nämligen att det nu inte bara gäller kvaliteten på maten som sådan utan också kvaliteten i det sammanhang där vi äter. Vi vet alla skillnaden mellan att i lugn och ro få sitta i en matsal och äta en god bit mat i goda vänners lag och att få samma mat serverad i en matsal där det slamras och levs om så att man knappt hör vad grannen säger. Det visar alltså att – det nya matlandet är på rätt väg och att det är ett viktigt instrument i att bygga upp en bredare struktur som tar hänsyn till att ska bli betydligt bättre på att exportera bland annat det som utskottet hade fördelen att äta sig rejält mätt på . Miljö- och jordbruksutskottet får ju göra en och annan trevlig studieresa i vårt land, och eftersom vi var i kan en del räkna ut att vi där åt mycket god ost – som naturligtvis ska bli en exportvara. I detta ska – det nya matlandet och en livsmedelsstrategi användas som ett redskap. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner, herr talman. 112 (S) replik: Eftersom jag bara hade två repliker ville jag tydligt konstatera att vi när det gäller Miljömålsberedningen har ett särskilt yttrande som kommer att finnas där. Vi delar beredningens ambition att skydda stadsnära jordbruksmark. Jag vill bara tala om det för , så att han inte behöver fara omkring och sväva i ovisshet i den frågeställningen. Sedan vill jag gå tillbaka till det här med livsmedelsstrategin. Jag har sparat den . Jag vill säga att ändå är en hedersknyffel på det sättet att han verkligen har stått upp i den här frågan. Jag har från fått höra att Alliansen har en samsyn när det gäller att en livsmedelsstrategi behövs, jag har från fått höra att det finns ett frö till en livsmedelsstrategi och jag har från fått höra att det finns en livsmedelsstrategi. ska jag citera , ur tidningen : (M) förklarar varför inte tror på en livsmedelsstrategi för . Jag ser EU som ett livsmedelsområde, inte . Om vi bör göra en strategi ska det i så fall vara inom EU. Jag ställer då frågan till : Är det så att Alliansen har en samsyn när det gäller frågan om det behövs en livsmedelsstrategi, eller har de olika partierna inom Alliansen olika uppfattningar i frågan om livsmedelsstrategin? Sedan ställer jag även frågan: Tycker att det behövs ett mål för ekologisk produktion, och hur stor ska den i så fall vara? 113 (KD) replik: Jag ska se om jag klarar av att bemöta detta; annars får vi fortsätta i nästa replikskifte. Jag studsar för begreppet stadsnära jordbruk, herr talman.