prot · H109108 · 2014-05-07 00:00:00 — Arbetsrättens område är till exempel inte en helt enkel resa, eftersom vi har arbetare som arbetar i hela unionen. När det gäller de gränsöverskridande frågorna är det alltså alltid ett tricksande. anser dock fortfarande väldigt tydligt att EU inte ska gå mot ökad överstatlighet. Vi vill inte sätta marknaden, finansmarknaden och pengarna framför människor, miljöregler och nationella möjligheter samt lokalsamhällets beslutanderätt. Vi är alltså EU-kritiker i ordets sanna bemärkelse, men nej, vi är inte EU-motståndare. Det måste jag erkänna. Det är däremot ni, för ni vill inte att över huvud taget ska vara med i unionen. Jag bara undrar: Hur tänker du dig att det ska fungera på den svenska marknaden när går ur EU, som du vill? Hur ska det till exempel fungera för företagarna när de inte längre har en gemensam marknad i EU? Det är en del av de frågor som kan bli ganska omvälvande och som jag tror att man som politiker måste ta ställning till när man har den typen av förslag. 58 (SD) replik: I vårt valmanifest framgår det tydligt att vi vill ha fortsatt goda handelsförbindelser med övriga europeiska länder, så det blir nog ingen större skillnad. Jag tycker ändå att det är anmärkningsvärt. Jag räknar upp en lång rad områden där vill flytta makt till . Ni vill flytta makt till när det gäller jaktpolitik och beskattningsrätt. Är företagsbeskattning en gråzon? Ligger förmögenhetsbeskattning också i gråzonen? Det kan man tänka sig, men det är väl ingen gråzon. Det är tydligt; där flyttar man makt från den nationella nivån. Är kvotering till bolagsstyrelser också en gråzon? Vad har det med EU att göra? Är föräldraförsäkringen en gråzon? Det är klart att vi har olika syn på det här, och ja, jag är definitivt motståndare till att vi flyttar makt över föräldraförsäkring, jaktpolitik, familjepolitik och svensk företagarpolitik till – absolut. Men snälla , erkänn – tillstå – att ni är för överstatlighet i ! 59 (MP) replik: Nej, är inte för mer överstatlighet i . Det är inte heller mer överstatlighet att slå vakt om att vi har gemensamma regler för till exempel bevarande av biologisk mångfald, vilket även inkluderar rovdjuren i . Skulle rovdjursstammarna vara tillräckligt starka skulle inte ha något alls att göra med hur hanterar de arterna, men håller man på att utrota dem finns det ett regelverk – precis som det finns internationellt. Jag antar dock att ni vill avträda också den typen av restriktioner, som även gäller jagandet av tigrar och så i andra länder. När det gäller företagspolitiken är det helt enkelt så att det finns EU-företag. Där gäller det kanske att börja diskutera en gemensam syn på vad som räknas som förmögenhet. Sedan är det upp till varje land att bestämma. Vi är inte för en ökad EU-beskattning på det sättet, men däremot kanske man måste likrikta en del regler för vad som räknas som förmögenhet i företag. Det handlar om att kunna hantera detta med företag och personer som flyttar över gränserna, så att det som räknas som förmögenhet i ett land räknas som förmögenhet i ett annat land om man har en förmögenhetsbeskattning. Beskattningen ligger dock nationellt. Vi ökar inte överstatligheten. Men vi ser att det europeiska samarbetet utvecklas, och vi vill utvecklas med det. 60 (V) replik: har förändrat sin syn på EU mycket, och det har jag stor respekt för. Det är självklart ert vägval att göra det. Det vore mig främmande att ha synpunkter på det. Jag har arbetat mycket tillsammans med miljöpartister i folkomröstningar, både när det gällde euron och EU-medlemskapet, och jag tycker att mycket av den kritik som fanns från miljöpartister mot EU var klok och värd att fundera på. Det är en del där som jag saknar i dagens EU-debatt, och det var att man riktade kritik mot att slår fast att företagens rättigheter kommer först. De är viktigast och går före miljörätt, arbetsrätt och annat. slår också tydligt fast att traditionell ekonomisk tillväxt är målet för övningen. Det finns en grundläggande konflikt mellan ett hållbart samhälle och en tillväxtmodell som bygger på stordrift, på ökade transporter och på att företagens rättigheter går före andra behov i samhället. Vi vet också att den traditionella ekonomiska tillväxten blir väldigt svår att förena med hållbarhet på . Det tror jag är en svår och viktig debatt för alla partier att ta . Jag ser inte EU som ett neutralt verktyg. EU bygger ju på den fria marknadens överhöghet som det viktigaste. upplever jag att mer ser EU som vilket neutralt verktyg som helst. Hur ser du, , på kritiken mot att EU skapar nya miljöproblem genom sin marknads- och tillväxtmodell? Är den fortfarande relevant? 61 (MP) replik: Debatten om tillväxtens miljöförstörande karaktär, det vill säga att ha en oändlig materiell tillväxt på en jord som är begränsad inte är möjligt, har accentuerats, inte bara i EU utan i hela den globala debatten. Det tror jag är på grund av en globalisering av ekonomin totalt sett – en globalisering som jag förvisso kan se skulle finnas där oavsett om skulle vara medlem i EU eller inte. Vi hörde här att även ett motståndarparti som , och jag antar även , i någon mån skulle ha ekonomiska relationer med EU-länderna även om inte skulle vara med. Det vill säga att mycket av det som är marknadsstyrt får man ändå, oavsett om man är med i EU eller inte. För är inte den mest prioriterade saken att gå ur utan att förändra detta i grunden, för det är ju fel i när man sätter marknaden före människan. Det är totalt fel, tycker . Vi röstar för varje förslag till fördragsändring om detta. Vi tycker inte att ekonomins tillväxt ska sättas före det som är ändamålet med samhället, det vill säga utveckling och mänsklig utveckling. Här ser vi dock att det pågår en hel del intressant arbete, också på EU-nivå, för en mer hållbar ekonomi. Det handlar mycket om en fossilfri ekonomi och en omställning från den ekonomi som har gjort sig beroende av och är helt kapitaliserad av en gratis fossilenergi till ett hållbart ekonomiskt system. Ekonomin kommer nämligen att ändras när vi får hållbara transportsystem och energisystem. I den debatten är vi oerhört aktiva och driver på för att EU i den marknad som man jobbar i ska förändra sitt eget marknadsbaserade system. Det grundläggande problematiska med fördragen i EU är att de inte är demokratiska instrument för hur man fördelar makt och beslut utan i stället pekar ut en viss ekonomisk väg. Det är felaktigt, och det jobbar tydligt emot. Vi ser dock att vi kan jobba mer med detta inom EU än vad vi hade kunnat om vi skulle säga nej och skulle gå ur. Vi kommer ändå att ha kvar det marknadskapitalistiska systemet. 62 (V) replik: Jag har stor respekt för hur de gröna arbetar med miljöfrågorna i . Jag har själv suttit i miljöutskottet och jobbat väldigt väl tillsammans med de gröna. Vi hade ganska likartad syn i de flesta miljöfrågor. Min fråga är mer idémässig. Kan man bygga ett hållbart samhälle på en union som rent rättsligt, i sin grundlag, säger att den fria rörligheten för företagen är viktigare än andra hänsyn? Det gör att man i domar säger till exempel att länder inte har rätt att höja sina miljökrav, förbjuda en kemikalie eller ha hårdare avgaskrav. Måste man inte i grunden våga ifrågasätta det traditionella tillväxttänkandet? En av portalparagraferna i säger också att den traditionella ekonomiska tillväxten är själva syftet med unionen. Jag tror att det finns en motsatsställning mellan traditionell ekonomisk tillväxt och att lösa de stora globala miljö- och resursfrågorna. Risken är att EU ökar problemen genom ökade transporter, ökad stordrift och annat. Det är inte helt enkla frågor men ganska viktiga, tycker jag. 63 (MP) replik: Jag konstaterar att sade ungefär samma sak som i det första inlägget och att det går lite i stå. I grunden handlar synen på hur man arbetar i EU om man gör bedömningen att man ändå kan vara med och påverka och förändra, och det gäller även de grundläggande reglerna, och jag uppfattar att det kan vi göra bättre om vi är medlemmar i . Vi kommer att behöva förändra den europeiska synen på tillväxt och gå från ett riskabelt ekonomiskt system som är beroende av att man förstör miljön till ett ekonomiskt system som levererar hållbarhet. Men jag tror att det är viktigt att vi gör detta arbete också i EU. Om man som till exempel står utanför, så som ni antagligen också vill ha det, men med alla de ekonomiska fördragen står man ju utan beslutsinflytande på det som är de viktigaste och mest grundläggande frågorna, som vi inom EU kan jobba hårt. Vi vill att verkligen ska bli en miljöns röst i EU. Det behövs i högsta grad. 64 Socialminister (KD) replik: tror jag att många av oss, åtminstone i den här delen av landet, kände något väldigt behagligt när solen tittade fram och högtrycket lyste över , och satt man i lä blev det väldigt behagligt. Om man i det läget hade passat på att klippa av ärmarna på de plagg man hade på sig, benen på byxorna och så vidare hade det blivit ganska tufft när man stod där och skrapade bilrutorna igen. Vad pratar jag om egentligen? ((MP): Jag anar vad du ska komma till.) Jo, jag pratar om försvars- och säkerhetspolitik. står här som representant för ett parti som dramatiskt vill minska de svenska försvarsanslagen. Hon företräder ett parti som inte vill tänka tanken på att ska söka gemenskap med andra länder inom Nato. Hon vill begränsa den kapacitet som finns inom EU när det gäller att göra militära insatser till skydd för människor som har hamnat i den djupaste av kriser. Insatser som ska bygga på värderingar vill säga nej till. Min fråga är helt enkelt: Är det inte korkat att klippa av byxbenen och ärmarna, ? 65 (MP) replik: Det var en långsökt liknelse, men jag förstår vart vill komma. Vi har en väldigt allvarlig situation i vår närhet i . Det är vi de första att erkänna. Det är värt att enat från men också från omvärlden vara oerhört tydlig med att agerande på och i östra är folkrättsvidrigt. Den internationella konfliktlösningen där behöver komma i gång, för det är ett säkerhetsproblem. Jag noterar att debatten i blir ganska enkelriktad. Man verkar ha väldigt tydliga bilder av vad det är som löser den här krisen. Äntligen får man beställa ytterligare super-JAS-plan, ytterligare kryssningsrobotar och liknande och växla upp vapenarsenalen i det svenska försvaret. Det är plötsligt den inriktning man vill enas kring. Jag noterar att så går debatten. Jag noterar också att det kommer att ta oerhört att få de här vapensystemen på plats och att de riskerar att, som , ta delar av försvarsanslagen som mer skulle behövas till personalorganisationen. Vi anser att vi ska ha ett modernt försvar i . Det ska kunna användas mot militära hot men också mot hot som terrorism, miljöförstöring, organiserad brottslighet och sådant som pekas ut i den gemensamma svenska försvars- och säkerhetsdoktrinen, som vi står bakom. Men vi delar inte synen att vi ska tillbaka till resonemang om att avskräckning är medlet för att minska hot och våld och öka säkerheten. Det finns ett problem med militär upprustning, och det är att den aldrig tar slut. För som vi och upprustar kommer att få ytterligare skäl att upprusta, och då måste vi upprusta igen. Jag tror inte att det är denna logik som vi vill tillbaka till. Vi måste ha lärt någonting bättre av historien, och det är delvis att konflikter är lite mer komplexa och kräver betydligt mer av internationellt samarbete. Då står man här i kammaren och pläderar för minskat internationellt samarbete. Jag tycker inte att det är trovärdigt. 66 Socialminister (KD) replik: Vi pläderar för mer samarbete i alla sammanhang. problem är att hon vill minska det samarbete som finns och som ger muskler i vissa sammanhang. Vem ska skydda befolkningen i , när FN begär att någon ska finnas där, om vi EU-länder inte gör det tillsammans? Vi kan spela en roll för demokrati och mänskliga fri- och rättigheter. Och ibland måste man, tyvärr, ha vapen i hand, för alla är inte snälla. Lösningen på brottsligheten i är inte att avrusta polisen, att ta ifrån dem vapen eller maktmedel, utan dels handlar det om att kunna avskräcka – man ska veta att man kan åka dit om man gör någonting dumt – dels handlar det om att polisen har kapacitet. På precis samma sätt är det på den internationella arenan. Vi måste ha kapacitet att möta dem som inte vill gott. Det goda måste kunna spöa det onda. 67 (MP) replik: förstår jag inte riktigt vart vill komma någonstans. är ett av de partier som tillsammans med alliansregeringen som sitter i fattat beslut här i kammaren om att vi måste kunna göra internationella fredsinsatser också med militära medel . Vi har gjort det tillsammans i . Vi gör det nu i där det blir en styrka. Däremot har inte EU skickat sådana gemensamma styrkor. Där har inte samordningen fungerat. Därför är det rimligt att fråga sig: Vad kan EU bidra med allra bäst på det försvars- och säkerhetspolitiska området? Vi ser att det skulle kunna bidra mycket mer när det gäller internationell konfliktlösning. Det är en oerhört viktig nyckelaktör. Det som är det allra viktigaste negligerar hela den vapenvurmande lobbyn som just nu diskuterar. Ni vill rikta om svenska försvaret. Det ska inte längre vara ute i internationella insatser. Det ska sätta sig enbart på . Är inte det ett väldigt ensidigt perspektiv att föra fram i debatten? 68 Utbildningsminister (FP): I hotellobbyn hänger vita lakan. Det är det enda som skiljer receptionen från det som har blivit ett bårhus. Det är när kvinnan läser namnlappen som hon förstår att kroppen efter hennes make är en av dem som ligger insvepta bakom det vita lakanet. Kvinnan faller på knä. Hon har deras 14-årige son med sig. Deras femåriga dotter är fortfarande ovetande om att hon har förlorat sin pappa. var en fredlig demonstrant. Han sköts till döds av en krypskytt i på i . Precis innan krypskyttarna öppnade eld svängde ungdomarna på torget med EU-flaggan. Det var detta som utlöste Putins vrede. folk ville ha frihet och demokrati. De ville tillhöra . Från denna kammare är det närmare till än vad det är till . Låt det stå fullständigt klart, så att det hörs ända in till kristallkronorna i Kreml: tillhör , och ska vara välkommet in i Europeiska unionen. (Applåder) Fru talman! Den ryska aggressionen mot är en stark påminnelse om varför Europeiska unionen en gång grundades. Det var för att våra barn och barnbarn ska få leva i frihet och demokrati. EU reste sig ur askan av , i ruinerna efter nazismen och i motstånd mot kommunismen. EU är en union för länder som har valt frihetens väg, frihet, demokrati, öppenhet, mångfald, marknadsekonomi, välfärdssamhälle och rättsstat. EU är en union för länder som har valt liberalismen som samhällssystem. Att stå upp för mänskliga fri- och rättigheter och fri rörlighet är själva kärnan i EU:s värderingar. I den ekonomiska krisens kölvatten har vänsterpopulism och högerpopulism haft växtmån och kan ha det också i , vilket är oroande. agerande mot den fria pressen och agerande mot den romska minoriteten är oacceptabelt och förtjänar starka reaktioner från Europeiska unionen på grund av de värderingar som EU står för. Det är två partier i denna riksdag som avskyr EU och kräver att lämnar samarbetet. Det är och . Det är ingen slump att det är de två. De avskyr EU inte för att de avskyr . De avskyr de liberala värderingar som denna union är byggd på. Såväl EU som Nato grundades på erfarenheterna av krigen . Demokratierna måste hålla ihop. Auktoritära stormakter kan aldrig igen tillåtas bestämma över mindre länder. Därför måste demokratierna samarbeta. Det var i gårdagens man byggde murar. I morgondagens bygger vi broar. (Applåder) Fru talman! går 100 000 lärare till skolan för att undervisa våra barn och ge dem möjlighet till en bättre framtid. Ungefär 100 000 sjuksköterskor går också till jobbet. Det är många som bär upp vår välfärd. Men det hade inte gått utan . Vår välfärd betalas väsentligen av våra framgångsrika svenska exportföretag, och mer än hälften av den svenska exporten går till EU. Utan EU skulle snabbt bli fattigare. Jobb och välfärd skulle snart förloras. Att värna vårt medlemskap i unionen är därför också att värna vår välfärd. Euron är både ett ekonomiskt och ett politiskt projekt. Den politiska visionen är att länder som har samma valuta kommer att integreras väsentligt mer med varandra. Men det är uppenbart att eurons konstruktion från början var för bräcklig. Därför pågår en omfattande reformering med bland annat bankinspektion och gemensamma avvecklingsmekanismer för att förhindra framtida bankkriser av det slag vi har sett . Det är en finanspakt för att förhindra att enskilda länder lever kraftigt över sina tillgångar. Det är ett kraftfullt arbete som pågår. Det påminner om den process som självt gick igenom efter 90-talskrisen. Ut kommer ett eurosamarbete att komma som är betydligt starkare i sin grundkonstruktion. Det kommer i längden att ha ett pris för att stå utanför detta samarbete. Det europeiska ekonomiska samarbetet, den inre marknaden, har varit en stor framgång. Samarbetet har höjt levnadsstandarden och välfärden i hela . Ska ha en chans mot ett snabbt växande och snabbt växande ekonomier i måste vi samarbeta. består av ett fyrtiotal länder. Historien lär oss att varje gång dessa länder har försökt att köra var sitt eget race har det misslyckats. Det är när vi samarbetar som vi är framgångsrika. Vi måste samarbeta ännu mer även på det ekonomiska området. (Applåder) Ensam är inte stark. Ensam är bara ensam. Starka är man tillsammans. En av de största utmaningarna som mänskligheten står inför är växthuseffekten. Europeiska unionen är den mest progressiva kraften i världen för att minska koldioxidutsläppen. Från svensk sida önskar vi oss ännu mer. Men vi måste ändå inse att ingen är mer framgångsrik och progressiv än vad EU är. Just nu drar vi som är medlemmar i unionen upp riktlinjerna för att minska koldioxidutsläppen för framtiden. EU har den globala ledartröjan på sig. Utan Europeiska unionen hade detta inte varit möjligt. Ett fyrtiotal stater hade var för sig aldrig kommit fram till så långtgående målsättningar som vi gör tillsammans. För att minska utsläppen kommer vi att behöva kärnkraften i också . Kärnkraftsnedläggningen i avskräcker. De blir nu beroende av rysk gasimport. Det är mycket allvarligt ur ett klimatperspektiv och ur ett säkerhetsperspektiv. Det är en tydlig läxa även för . Den som vill säga nej till rysk gas kommer att behöva behålla kärnkraften i . Det europeiska samarbetet står inför ett vägval. Ska vi samarbeta mer i , eller ska vi samarbeta mindre i ? Visst finns det ganska stora saker i EU som behöver förändras. Jordbrukspolitiken förtjänar mycket kritik, eller för att ta ett annat exempel den dyra ordningen med dubbla säten för parlamentet. Jag välkomnar mer samarbete på många områden. Jag är dock mycket tveksam till när Socialdemokraterna vill att arbetsmarknadspolitiken ska europeiseras. Vi inser att den svenska modellen då skulle förloras. Svaret på grundfrågan måste ändå bli: behöver mer samarbete. EU är världens största ekonomi. Det är större än både och . EU är världshistoriens mest lyckade fredsprojekt. Det är 28 länder ihop som har krigat med varandra. Det finns inte något annat område av den geografiska storleken som har sådan fred och stabilitet som detta område. EU är världens mest pådrivande klimataktör. EU kan inte och ska inte lösa alla problem. Men att EU är framgångsrikt på tre centrala områden – freden, välståndet och klimatet – mer framgångsrikt än nästan någon annan räcker gott och väl för att motivera ett starkt engagemang för detta europeiska samarbete också . Det är därför vi liberaler säger ja till . 69 (S) replik: Jag vill börja med att återgälda berömmet för anförandet. Det var ett engagerat anförande om utveckling, om fred och demokrati och om mänskliga rättigheter på vår kontinent men också om de säkerhetsproblem och de demokratiska problem som vi ser även här. Mot den bakgrunden skulle jag vilja ställa en fråga till folkpartiledaren. Hur ser han på analysen av vad som sker i – hur detta drar isär och vilka krafter som spelar in? Delar han bilden av att det finns ett stort hot i och med de nästan sex miljoner arbetslösa unga människor som trampar runt på och att denna hopplöshet föder en kultur som skapar spänningar i ? talade ganska lite om massarbetslösheten i som en grogrund för det som vi nu ser på vår kontinent. När de socialdemokratiska krafterna i drev på för ungdomsgarantin var det också ett sätt att få gemensamma EU-pengar och att visa solidaritet med de länder som har en hög arbetslöshet. Man var oroad för att ungdomsarbetslösheten skulle bita sig fast i . Jag skulle vilja fråga statsrådet och partiledaren för hur han ser på ungdomsarbetslösheten. Hur ser han på att EU gör gemensamma insatser på området och rekommenderar länderna att införa en ungdomsgaranti, som vi har föreslagit? vill jag fråga hur han ser på att får EU:s krisstöd för ungdomsarbetslösheten. Jag tror inte att vi hade räknat med att det var vårt land som skulle hamna på mottagarsidan av systemet. Det vi hade sett framför oss var kanske de sydeuropeiska länderna, som har en ofantligt hög ungdomsarbetslöshet. Hur ser på regeringens ungdomsarbetslöshetspolitik, och hur ser han på EU:s arbete för att bekämpa arbetslösheten? 70 Utbildningsminister (FP) replik: Den djupaste finanskrisen har drabbat . Alla – regering och opposition på europeisk och på nationell nivå – har varit djupt engagerade i detta. Jag tror att man till att börja med måste konstatera att den kris vi nu drabbades av påminner mycket om den som fanns . Den började på . Då tog det innan den kom till , och gick det . Det handlar om hastigheten, men principen för vilken kris som bröt ut var i grova drag densamma. Jämför hur utvecklades med hur det har gått nu! Den gången tog populisterna fullständigt över. Demokratierna förlorade, och det ledde till och till ett europeiskt sammanbrott. Den här gången har det inte gjort det, och jag skulle vilja hävda att den stora skillnaden är att har samarbetat . Demokratiska krafter i har samarbetat . Det är Europeiska unionen och erfarenheterna som har lett till att krisbekämpningen har varit mycket mer framgångsrik. Många människor har förlorat jobbet. Många länder har lidit och haft det tufft. En del länder, som har levt kraftigt över sina tillgångar, har fått strama åt på ett sätt som är tufft. Så fick vi själva göra när vi hade levt över våra tillgångar. Vi är nu på väg ut ur finanskrisen, vågar jag hävda. Man vet aldrig; prognoser kan bli fel. Men vad vi nu kan se är vi på väg ut ur den. Även de länder som har varit djupt nere i diket är långsamt på väg upp. Det har varit en framgångsrik krishantering. Det går säkert att diskutera i efterhand om man skulle ha gjort det ena eller det andra först eller sist eller lite mer eller lite mindre. Men i huvudsak måste man konstatera att har haft en framgångsrik krishantering givet förutsättningarna. 71 (S) replik: Jag gläds över svaret, för då hamnar vi i en analys som ligger nära den analys jag gjorde i mitt anförande. Den säger att trovärdighet nu också prövas av den massarbetslöshet har. Jag tror inte att vi kommer att kunna lösa de spänningar som finns i och bygga förtroende och framtidstro om vi inte får ned massarbetslösheten. Som jag ser det måste vi i den prioritering för Europasamarbetet som ligger framför oss fokusera på jobben. Jag tog upp ungdomsarbetslösheten som ett särskilt problem eftersom vi har fem och en halv miljon arbetslösa unga européer som vandrar på gatorna utan framtidstro. Jag tycker att ett av de egentligen få positiva nya initiativ som EU tog i sin långtidsbudget var att man avsatte pengar för att införa en ungdomsgaranti i . Regeringen har valt att avfärda denna ungdomsgaranti och att inte införa en sådan. Jag tycker att det är beklagligt. Jag hade räknat med att solidaritetsinsatsen på ungdomssidan mest skulle gå till sydeuropeiska länder, som har haft en enorm kris.