prot · H10964 · 2014-02-04 00:00:00 — I och med att den fortfarande inte har gett besked om vad man tycker om förslaget om att ha tre bindande mål för klimat, förnybart och energieffektivisering undrar man hur den skulle ha kunnat påverka EU-processen när man själv inte har någon ståndpunkt. Det är inte annat än att jag undrar om det är och vurmande för ny kärnkraft som är det som står i vägen i de interna förhandlingarna. Hela konsekvensanalysen från tyder på stora vinster, nya jobb, stora miljövinster och hälsovinster med nya mål för förnybar energi och energieffektivisering. Jag kan inte se att det är något annat som står i vägen för regeringen än en ideologisk ståndpunkt att man vill ha kvar kärnkraft, som vi vet att två partier i regeringsställning kämpar för. Jag vill också kommentera den fråga jag fick om att inkludera åtgärder utomlands. Självklart vill gärna se att och andra länder kan bidra även i länder utanför EU, men det kan inte tas som ursäkt för att inte göra vår läxa på hemmaplan. Det som behövs är både åtgärder inom EU och att vi hjälper till med åtgärder i andra länder. 84 Miljöminister (C): Jag har redovisat för hur regeringen har stött tre dokument från kommissionen som har handlat om klimat och energi respektive transportsektorn. Jag har redovisat det mycket tydligt i miljö- och jordbruksutskottet. Det finns i protokollen från miljörådet. Dessutom har enligt uppgift i förra inlägget själv läst det brev som vi skickade i slutet och som tydligt nämner stödet till kommissionens färdplan och de milstolpar som beskrivs däri. Om man förstår vad färdplanen och milstolparna innehåller och har läst det inser man att regeringen därmed deklarerar sina ambitioner väldigt tydligt, åtminstone för kommissionen. Det som däremot talar mindre om i det här sammanhanget är det som arbetar för. Man är nämligen emot internationella utsläppsrätter inom Clean Development Mechanism-systemet i FN. Det är ett system som med enorma summor bidrar till teknikutveckling och tekniktransfer till fattiga länder på ett sätt som de själva efterfrågar. Varför driver inte på så att kommissionen säger något om detta, något som blir helt avgörande för klimatförhandlingarna ? Och varför nämner inte sitt förslag för handel med utsläppsrätter i , där man vill sätta ett prisgolv för utsläppsrätter för industrin i som skulle innebära en indirekt subventionering av kolkraft och en överföring av klimatåtgärder till andra ställen? Detta vill inte nämna när hon diskuterar klimatpolitik, men jag tror att det nu är dags att vi börjar diskutera de frågorna också. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2013/14:234 om behovet av en kraftfull strategi för life science i 85 Näringsminister (C): har frågat mig om, och i så fall när, regeringen anser det lämpligt att starta arbetet med en nationell strategi för life science. Låt mig först säga att jag delar den bild beskriver om traditionen i om en stark life science-sektor. En tradition som visar på vikten av gott samarbete mellan aktörer som sjukvård, industri och akademi. Detta är en sektor som regeringen har arbetat med att stärka och kommer att fortsätta stärka. Inledningsvis vill jag lyfta fram regeringens arbete med att stärka näringslivsklimat och entreprenörskap. har regeringen vidtagit en mängd generella åtgärder för att förbättra företagsklimatet i . Skatterna har sänkts för företagare, och kostnaderna för att anställa har minskat. En rad åtgärder har vidtagits för att regler ska vara bättre anpassade till företagens villkor och verklighet. Förändringar har genomförts av de statliga riskkapitalinsatserna. Från sattes arbetsgivaravgifterna ned för personer som arbetar med forskning och utveckling. För att gå in mer specifikt på life science-området vill jag framhålla att regeringen har gjort omfattande insatser som är viktiga för sektorn. I den senaste forsknings- och innovationspropositionen avsattes ytterligare till området livsvetenskap. Regeringen genomför inom ramen för dessa medel en omfattande satsning på , ett nationellt centrum för storskalig forskning inom biovetenskap, medicin och miljö. är ett samverkansprojekt mellan , , och , där näringslivet har visat stort intresse för samarbete. Bland annat investerar 5–i samarbeten med forskare inom , och företaget har dessutom etablerat ett forskningscentrum i direkt anslutning till . Regeringens satsning på denna nationella infrastruktur med applikationer inom genomik, proteomik, bildanalys och tidig läkemedelsutveckling är historisk. Som en följd av neddragning i valde regeringen att satsa –2015 på ett nytt industriforskningsinstitut inom , SP Process Development. Detta institut har 40 anställda i och är i gång med forsknings- och utvecklingsprojekt både tillsammans med företagskunder och inom EU-finansierade projekt. Medel från forsknings- och innovationspropositionen går även till områden som behandlingsforskning, läkemedelsutveckling, antibiotika och infektion, åldrande och hälsa, vårdforskning, registerforskning och området kliniska prövningar, som nämner i sin interpellation. En utredning lämnades till regeringen om nationell samordning av kliniska studier, med förslag som tar upp flera av de problem som efterlyser. Ett område som har visat intressanta resultat är regeringens satsning på innovationsslussar och testbäddar inom hälso- och sjukvården. Dessa satsningar visar på vikten av att genom nya arbetssätt skapa förutsättningar för innovation inom hälso- och sjukvård och äldreomsorgen. För att ta ytterligare ett steg för stärkt innovationskraft i offentlig sektor gav regeringen ett särskilt uppdrag till som syftar till just detta. och har också träffat en överenskommelse om innovationer –2014 för att stärka innovationsförmågan i regioner, kommuner och landsting och göra verksamheten mer öppen för utprovning och användning av innovativa tjänster, metoder och ny teknik. Genom den nationella läkemedelsstrategin tar regeringen ett samlat grepp om läkemedelsfrågor i . I den handlingsplan som är kopplad till strategin och som utvecklats av regeringen tillsammans med SKL och en rad andra aktörer på läkemedelsområdet återfinns flera aktiviteter som har bäring på innovation, bland annat stöd för att utveckla en nationell införandemodell för nya läkemedel och vissa medicintekniska produkter. Att stärka hälso- och sjukvården som en viktig kravställande kund när det gäller nya innovativa läkemedel, produkter och processer är något som företrädare för medicinteknik-, läkemedels- och bioteknikbranscherna lyft fram som särskilt prioriterat för dem. Arbetet som pågår ligger väl i linje med mitt arbete med den nationella innovationsstrategin, som regeringen presenterade parallellt med forsknings- och innovationspropositionen. Ett av målen med detta arbete är att förbättra förutsättningarna för innovation inom hela samhället, för såväl näringsliv och offentlig sektor som civilsamhället. Grundtanken för strategin är att konkreta åtgärder vidtas inom respektive ansvarsområde. 86 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Jag vill inledningsvis understryka att vi nog har en hel del olika uppfattningar om de satsningar som statsrådet räknar upp inom näringspolitikens område, på vilket sätt de har varit lyckosamma eller inte. Men är det inte det som den här diskussionen ska handla om, utan den ska i huvudsak handla om life science-området, för det är det som min interpellation berör. Jag vill faktiskt hålla med statsrådet om att många av de åtgärder som regeringen har vidtagit är bra. Vi delar regeringens uppfattning kring dem och stöder dem. Jag vill inte på något sätt förminska de insatser som regeringen har gjort och som vi alla är överens om. Jag tycker att det är väldigt bra med resurstillskotten till den här sektorn. Jag tycker att det är bra med satsningarna på . Och inte minst, naturligtvis, är jag glad för Process Development i . Det är otroligt bra saker, liksom satsningarna på behandlingsforskning och läkemedelsutveckling. Men, herr talman, det var inte de enskilda insatserna på life science-området som jag ville diskutera när jag skrev min interpellation. Det jag efterlyser är det som stora delar av branschen efterfrågar och som näringsministern, tror jag, inte alls är ovetande om, nämligen en sammanhållen kraftfull strategi med en tydlig ansvarsfördelning, tidsplaner och mätbara mål, gärna med som förebild. Jag tror dess värre inte att det arbetssätt som regeringen valt är tillräckligt kraftfullt i den mycket allvarliga situation som svensk life science befinner sig i. Vi tappar positioner – det vet näringsministern om. Vi har allvarliga problem med att få till kliniska prövningar, och vi har haft det . Branschens företrädare lyfter också fram en annan aspekt på den nationella ansats som har gjort, nämligen långsiktigheten och det partiöverskridande perspektivet. Jag tycker att det är beklagligt att regeringen inte har sett värdet i att etablera ett sådant arbetssätt och förhållningssätt. Man valde att cementera frågan kring innovationsstrategin, i samband med forsknings- och innovationspolitiken och propositionen som kom, i blockpolitikens mer kortsiktiga perspektiv. Vi erbjöd en tioårig blocköverskridande överenskommelse. Regeringen sade nej. Jag undrar nu: Varför? Den halvering av antalet kliniska prövningar som har skett i är förödande för möjligheter att utveckla sjukvårdens medicinska kvalitet. Det tror jag att statsrådet och jag är eniga om. När de forskande läkemedelsföretagen inte vill etablera sig och genomföra prövningar i vårt land längre tappar vi kompetensutveckling i svensk sjukvård, och patienterna går miste om möjligheter till nya behandlingar. Att återskapa en förtroendefull samverkan mellan industrin, akademin och sjukvården är enligt min mening en absolut nödvändighet för att vända den här utvecklingen. Jag undrar: Delar statsrådet min uppfattning? Varför har det i så fall tagit så för regeringen att reagera just när det gäller de kliniska prövningarna trots att varningsklockorna har larmat väldigt länge? , herr talman. Eftersom statsrådet uppenbarligen är tillfreds med regeringens arbetssätt i fråga om att utveckla life science i skulle jag vilja fråga: Vilka är regeringens mest viktiga mål? Hur och när ska de utvärderas? 87 Näringsminister (C): Låt oss börja med den sista fråga som lyfter fram, nämligen hur vi utvärderar våra mål. Våra mål om svenskt näringslivsklimat och innovationspolitik står fastslagna i den nationella innovationsstrategin. De gäller för samtliga sektorer i . De utvärderas löpande, . Jag tog emot den första utvärderingen från myndigheterna och Tillväxtanalys . Vi tror att det är viktigt att sätta mål men också att följa upp och utvärdera detta. Det är någonting som vi kommer att göra för att arbeta med att implementera och genomföra innovationsstrategin genom olika politiska förslag, till exempel investeraravdraget och FoU-avdraget. Dessa två saker har trätt i kraft . Jag ska gå tillbaka till life science-branschen. Jag talade i mitt inledningsanförande just om bredden av insatser som vi har gjort för life science-sektorn. Det är allt från satsning på kliniska studier och innovationsslussar till öronmärkta satsningar på det område som vi kallar för livsvetenskap. vet att det är en av de större satsningar som någon regering har gjort på forskning och innovation, totalt sett, men också på life science, specifikt. Dessutom har vi nu satsat på . Det är en historisk satsning på ett samverkansprojekt mellan ett antal högskolor och universitet och regering och näringsliv. Jag tror att det är viktigt att vi jobbar med samverkan vad gäller life science. Därför har haft en dialog – och man har en pågående dialog – med företrädare för branschorganisationer inom hela life science-sektorn. Det gäller allt från läkemedel till medicinteknik och bioteknik. Det är enskilda företag men också andra relevanta aktörer på det här området. Vi ser arbetet med den nationella innovationsstrategin, men också med forsknings- och innovationspropositionen, som ett led i ett strategiarbete för life science-sektorn. Det är ett pågående arbete. Vi gör satsningar både i enskilda propositioner och i budgetpropositionen , där vi stärker just denna sektor, även om vi inte avser att ta fram ett skrivet strategidokument. Vi har en nationell innovationsstrategi som rymmer såväl stålindustrin och life science-sektorn som tjänstesektorn och den offentliga sektorn. Och det är erfarenheten från många andra länder som lyckats med innovationspolitiken, att man har ett brett och samlat grepp över samtliga sektorer. Life science-området har av tradition varit oerhört viktigt för , och jag vill att det ska fortsätta att vara det. Därför har regeringen genomfört en rad satsningar som är relevanta för life science-sektorn. Bland annat har vi i innovations- och forskningspropositionen ett särskilt kapitel som beskriver livsvetenskap och de 600 miljoner som vi tillför . Vi har satsningar på strategiska innovationsområden. Det är nytt från alliansregeringens sida; det har vi inte haft tidigare. Det handlar om fördjupade samverkansprojekt för att möta viktiga samhällsutmaningar inom exempelvis området hälsa, där life science-sektorn kommer in. Vi har också, som jag sade i mitt interpellationssvar, ett nytt processutveckling och katalys, som har startat i . Utöver det har vi en satsning på behandlingsforskning för att vidareutveckla befintliga behandlingsrutiner och utveckla och utvärdera behandlingsmetoder. Jag kan också nämna de generella satsningarna på test- och demoanläggningar och deltagande i partnerskapsprogram inom EU. Vi jobbar på ett brett fält för att stärka life science. Vi satsar specifikt men inom ramen för den nationella innovationsstrategin. 88 (S): Jag skulle vilja upprepa det jag sade i mitt inledningsanförande. Flera av de satsningar som regeringen har gjort, både när det handlar om resurstillskott och när det handlar om allokering av resurser till olika delar av det som kan kallas life science-sektorn, är bra. Vi står bakom det. Men det som brister, enligt vårt sätt att se på det, är att regeringen inte har dragit slutsatsen att det som krävs för att verkligen återskapa plats i tätpositionen när det handlar om life science är en ordentlig kraftsamling. Och det tror jag bara man kan göra om man använder redskapet, till exempel en nationell kraftsamling, som branschen har efterlyst. Det är därför jag vill föra den här diskussionen. Låt mig ge ett exempel, som jag kan väldigt väl, som visar varför jag tror att det är så viktigt, herr talman, att göra den ordentliga kraftsamlingen. Jag har en elvaårig bakgrund i hälso- och sjukvården. Under samtliga de elva åren såg vi att vi hade en vikande, fallande, trend i fråga om kliniska prövningar. Det har varit en av framgångsfaktorer när det handlar om att utveckla läkemedel, nya behandlingsmetoder och ny medicinteknik. Det var det som gjorde att vi verkligen var i framkant inom hela den här utvecklingen. Den utvecklingen har fallit, och det vet statsrådet om. Om hälso- och sjukvården nu fungerar så att man inte har tid att genomföra forskning, att läkare som också forskar inte har tid att arbeta som handledare för kliniska studier, är det mer än bara det som tas med i en innovationsstrategi på som behövs. Då behöver flera stora politikområden, till exempel hälso- och sjukvården, involveras på ett mycket tydligare sätt. har svensk hälso- och sjukvård, som kanske är den viktigaste basen för life science-industrin i och dess möjligheter att utvecklas, totalt fokuserat på att öka produktionen. Det finns inte tid för något annat än snabba och korta besök. Man räknar pinnar, och ersättningssystemen går ut på att trycka igenom så många patienter som möjligt. Det är bra att sjukvården jobbar med produktivitetsutveckling, men det är inte bra, herr talman, om det leder till att vi inte längre i har möjligheten att arbeta med kliniska prövningar i svensk hälso- och sjukvård. Detta menar jag, herr talman, är ett exempel på att insikten om vilken kraftsamling som behövs för att utveckla en kraftfull strategi för life science – flytta fram i framkant igen och undvika att vi rasar längre ned på listorna vid mätning av ett lands framgångar på området – inte har slagit rot hos regeringen. Det är tråkigt. I grund och botten tror jag att näringsministern instämmer i min analys, men jag tror att regeringen har dragit fel slutsatser av hur tillståndet är i . Det är bra att regeringen utvärderar löpande, men vilka är regeringens mål på området? Vad är det regeringen utvärderar löpande? Vad har regeringen för vision om life science på till exempel en tioårscykel? 89 Näringsminister (C): beskriver för mig att hon har erfarenheter av hälso- och sjukvård, och hon har under alla sett en vikande trend inom framför allt kliniska prövningar. De första fem sex åren av dessa elva års erfarenhet styrde en socialdemokratisk regering. Det är först under en alliansregering vi kan se stora satsningar på life science. Det är under en alliansregering som vi nu har lagt fram 600 miljoner för att stärka life science-sektorn. Vi arbetar nu med många av de förslag som Forska tar upp, bland annat en satsning på kvalitetsregister, nationell samordning av kliniska studier, skatteavdrag för FoU och investeringar, att göra om utbildningssystemet och satsning på nationell infrastruktur som . Inget av dessa initiativ fanns av erfarenhet vad gäller vikande trend för kliniska prövningar. Om det är så är jag glad att vi bytte regering , att vi har arbetat med ett forsknings- och innovationsklimat som har inneburit ett pengamässigt tillskott till sektorn och ett nytt arbetssätt med hjälp av strategiska innovationsområden. Det är helt nytt. Där arbetar vi med samhällsutmaningar vad gäller hälsa. Vi har inrättat ett nytt forskningsinstitut efter nedläggning i . Det är också ett nytt sätt. Utöver det har vi arbetat med innovationsslussar och testbäddar inom hälso- och sjukvården. Också det är ett nytt grepp. Där gav vi från regeringens sida ett särskilt uppdrag att jobba med dessa frågor inom offentlig sektor. Här har också och , Kommuner och Landsting, hälso- och sjukvården, träffat en överenskommelse om innovationer till 2014 för att stärka innovationsförmågan inom hälso- och sjukvården, kommuner och regioner för att göra verksamheten mer öppen för utprovning och användning av innovativa tjänster, metoder och ny teknik. Utöver detta har regeringen – vilket inte den socialdemokratiska regeringen gjorde – öppnat för innovationsupphandling. För att stärka hälso- och sjukvården är det otroligt viktigt att offentlig sektor är kravställare vid upphandlingar. Genom innovationsupphandling kan vi använda verktyget för att stimulera ökad innovation som också är till nytta för hela life science-sektorn. Jag är glad över att Socialdemokraterna och välkomnar de stora satsningar som regeringen gör på life science-sektorn. i backspegeln är det synd att dessa satsningar inte skedde . 90 (S): Det är tråkigt när jag ställer en interpellation, som faktiskt har en ansats i att försöka diskutera på vilket sätt vi ska profilera och stärka arbetet med att utveckla life science-sektorn, att statsrådet raljerar över vad tidigare regeringar har gjort. Då kan jag gå tillbaka och fråga mig varför inte gjorde något. Den typen av argumentationsteknik är billig, tycker jag, av en ansvarig minister. Under de år som den här regeringen har verkat har möjligheterna funnits att vidta åtgärder för att till exempel stärka sjukvårdens förutsättningar att få utrymme för att genomföra handledning i kliniska prövningar. För att kasta tillbaka handsken har regeringen valt skattesänkningar som metod i stället för att försöka få fart på och låtit sjukvården stå utan resurstillskott. Om vi ska föra debatten på den nivån lär vi inte komma någonstans. Om vi vill komma någonstans måste vi fundera över om det finns några kloka ord i till exempel Forska senaste rapporter. Finns det något mer vi kan göra för att gå branschen till mötes, som vill ha en kraftfull nationell strategi, eller är allt bra som det är? Jag tror att det vore bra om tog ett ytterligare steg för att markera hela nationens, hela regeringens, hela det offentliga , hela näringslivets, hela branschens vilja att återta förlorade positioner på life science-området. Jag hoppas att regeringen vill det också. 91 Näringsminister (C): Jag raljerar inte. Jag bara konstaterar att av vikande trend för kliniska prövningar satt en socialdemokratisk regering vid makten som inte satsade. Satsningarna kom först med alliansregeringen. Jag har under interpellationsdebatten talat om för interpellanten vilka satsningar vi har gjort i ett brett spektrum. Med det säger jag inte att jag är stolt eller nöjd eller att vi inte ska göra mer. Jag tror att vi kan göra ännu mer för att stärka svensk konkurrenskraft. Det handlar om att även i fortsättningen ha ett gynnsamt skatteklimat, inte ökade kostnader som Socialdemokraterna föreslår. Det handlar om att fortsätta att stärka hälso- och sjukvårdssektorn vad gäller innovation, som regeringen arbetar med. Det handlar om att titta på de förslag som Forska lyfte fram senast . Av den gedigna rapporten framgår att vi arbetar med många av de förslag som Forska har lyft fram. Det gäller bland annat satsningen på kvalitetsregister och nationell samordning för kliniska studier. Vi jobbar med FoU-avdrag och investeraravdrag, som också lyfts fram. Utbildning i toppklass efterfrågas. Vi genomför stora reformer på grundskole- och gymnasienivå och för högre utbildning. De vill också att vi satsar på nationell infrastruktur, till exempel , vilket vi aviserade i vår forsknings- och innovationsproposition. Jag är glad över att Socialdemokraterna uppenbarligen gillar den politik som Alliansen för och de satsningar vi gör på forsknings- och innovationsområdet. Jag hoppas att vi framöver kan hitta en samsyn, givetvis över blockgränserna, för att fortsätta arbetet för att stärka life science-sektorn och forskning och innovation. En sådan proposition kommer först . Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2013/14:235 om innovationspolitikens status inom regeringen 92 Näringsminister (C): har frågat mig om utvärdering av innovationssystem föranleder regeringen att vidta några åtgärder avseende politikområdets ställning inom regeringen. Som mycket riktigt påpekar beställde regeringen en granskning av innovationssystem. genomförde sin utvärdering parallellt med att regeringen arbetade med att ta fram en nationell innovationsstrategi i brett samförstånd med regionala aktörer, näringsliv, offentlig sektor och civilsamhället. I och med att vi hade en kontinuerlig dialog med under processen kunde flera av rekommendationerna snabbt införlivas i regeringens politik, bland annat inom ramen för forsknings- och innovationspropositionen som lämnades till och budgetpropositionerna respektive 2014. Några exempel på genomförda reformer i forsknings- och innovationspropositionen som är i linje med är satsningen på strategiska innovationsområden, förstärkning av medel till industriforskningsinstituten och de pågående uppdragen om kriterier för samverkan. Utöver dessa satsningar kan nämnas sammanslagningen av och , satsning på ett system för fond-i-fond-investeringar, införandet av ett investeraravdrag och ett FoU-avdrag. Bland annat för att främja den offentliga sektorn som drivkraft för innovation har regeringen beslutat att förstärka det statliga upphandlingsstödet inklusive innovationsupphandling och samla det vid . På har vi även inrättat ett innovationskansli för att driva på genomförandet av strategin. Jag delar inte åsikt om innovationspolitikens ställning i regeringen. Regeringen står bakom den nationella innovationsstrategin. Innovationsstrategin, som är ett tydligt inriktningsdokument för innovationspolitiken, togs fram i samarbete med samtliga departement, och det samarbetet präglar även genomförandet.