prot · H10998 · 2014-04-09 00:00:00 — Jag tror att man just i en sådan här värld, där det är mer fundamentala och svårhanterliga osäkerheter som vi har att leva med och hantera, måste ha en större buffert. Man måste ha en större beredskap för att det inte går som man har tänkt sig. Det är därför jag varnar för en övertro på prognoser. Man ska ha en stor beredskap för att det inte går som det är tänkt eller som man har räknat med. Då behöver man ett överskottsmål. I det korta perspektivet vill jag gärna understryka det som jag sade: Jag vet inte om detta går att uppfylla 2018. Det är prognoserna, men det är just prognoser. Man måste ha någonting att styra efter så att man lägger upp det längs den vägen. Om det sker tidigare – det kanske går bättre – eller senare är lite svårt att säga. Men för mig är arbetslöshet och sysselsättning A och O. Som jag sade bör takten i förstärkningen i de offentliga finanserna anpassa sig till läget på arbetsmarknaden och utvecklingen för resursutnyttjande. Det är en central mening i budgeten för min del. 115 PER (MP) replik: Den meningen kan jag också ställa mig bakom. Jag tycker att det låter som ekonomisk common sense. Skillnaden mellan och regeringens prognos är lite förvånande. Det är oklart vad skillnaden består i. Vad gäller sysselsättning ligger lite högre. Men regeringen har å andra sidan inte något särskilt bra track record när det gäller att göra prognoser, så man kanske ska lita mer på i det fallet. När det gäller tillväxt är det bara några tiondelars procent av bnp som skiljer. Det är lite svårt att förstå hur kan komma fram till 35 miljarder mindre än regeringen. Om man lyssnar på kommer det att krävas förstärkningar på i storleksordningen 100 miljarder för att överskottsmålen ska nås. Jag ställer frågan till återigen. Det finns två alternativ när det gäller att förstärka – antingen kan man göra skattehöjningar eller så kan man göra besparingar som drabbar välfärden. Min fråga är egentligen: Ska ni ta till skattehöjningar eller ska ni göra besparingar i välfärden för att nå överskottsmålet? 116 (FP) replik: Svaret är att vi ska hålla uppe tillväxten. Det som ger en god och stabil budgetbas är att man har skattebaser och att de växer och inte sjunker ihop. Det krävs att man lyckas med den typ av överbryggningspolitik som vi har fört. Det är helt centralt. Det är därför vi har starka offentliga finanser i en internationell jämförelse; vi har lyckats hålla uppe en inhemsk efterfrågan och fått skattebaserna att växa. Därför har vi kunnat öka alla de offentliga utgifterna och sänka skatterna . Det är inte så – som man ibland hör här i kammaren – att vi skulle ha dragit ned på välfärden och utgifterna till vård, skola och omsorg. Dessa har ökat, och vi har kunna sänka skatten tack vare att vi har hållit tillväxten uppe. Jag kan inte precis här och förklara varför ESV har en annan prognos än regeringen. ESV:s huvuduppgift är inte att göra bnp-prognoser, utan det är att göra budgetprognoser. Det kan möjligen vara en fingervisning om vari skillnaden ligger. 117 (SD) replik: Vi har en sittande regering som har gjort kraftiga nedskärningar på svenskt försvar under . År har man i anslagen knappt gett täckning för inflationen. Man har inte gett nödvändiga anslag för materiel och personalrekryteringar. presenterade en rapport som var förödande för regeringen, där man slår fast att försvaret lider av omfattande personalbrister vilket inverkar negativt på försvarets förmåga. Man påtalar även omfattande materielbrister som gränssättande för förmågan. Inte heller finns det planering eller resurser för att kunna ta emot hjälp från andra länder eller andra organisationer för att klara försvarsförmågan – någonting som anses vara nödvändigt för att möta ett väpnat angrepp i det här läget. Sammantaget bedömer att Försvarsmakten varken eller kommer att nå upp till målsättningen att det så kallade enveckasförsvaret, som man har talat om, skulle vara på plats innevarande år, 2014. Enveckasförsvaret innebär att man på ett begränsat område ska kunna möta ett militärt hot. Det handlar alltså inte om att försvara , utan ett begränsat område . Det klarar vi inte av. Man säger att vi möjligtvis med ökade försvarsanslag kan nå dit 2023. Det är så regeringens försvarspolitik ser ut, . Jag tar upp detta just med dig därför att det är din partiledare som har sprungit i medierna och otid och på något vis försökt påskina att är ett försvarsvänligt parti. Så är icke fallet. Ni har varit med och monterat ned svensk försvarsförmåga, och det får du ta ansvar för, . 118 (FP) replik: Det är otvivelaktigt så att svensk försvarspolitik i detta nu är i stöpsleven, om man säger så. Den kommer att ändras; det ligger i det arbete som Försvarsberedningen gör. Försvarsministern, och kanske även andra ministrar – jag tror att till och med finansministern har varit ute – har redan aviserat att vi får se till att de ubåtar som är beställda kommer på plats, kommer i vattnet och fungerar. Flygplanen ska bli fler, luftvärnsrobotar ska köpas in och fartyg i marinen ska bestyckas på ett korrekt sätt. I denna omställningsprocess är naturligtvis rapporter och analyser – det är inte bara en, och det som kom var en slutrapport – mycket värdefulla och viktiga. Vi får se vad Försvarsberedningen kommer fram till. Jag vill inte krypa bakom Försvarsberedningen, men från sida är vi mycket glada över den omsvängning och det ökade intresset för försvarspolitiken som har blivit resultatet av den i och för sig mycket dystra utvecklingen i och i . Låt mig avsluta med en motfråga till . Ni är mycket skeptiska till internationellt samarbete. Ni vill att ska lämna Europeiska unionen. Men med det försvarsintresse som ni nu visar, tycker ni då att det vore en klok väg för att ingå i ett närmare internationellt försvarspolitiskt samarbete inom till exempel Nato? Det kan även finnas andra modeller. Är det detta ni vill? Det skulle för övrigt hålla nere kostnaderna. 119 (SD) replik: Det tycker vi absolut inte. Med ett sådant samarbete skulle vi i riskera att dras in i en väpnad konflikt i närtid. ska ha en egen försvarsförmåga, och det är den som ni har monterat ned. Sedan vill jag säga till att detta är läpparnas bekännelse. när presenterade vårpropositionen hade ni nämligen chansen att ge försvaret nödvändiga anslag. Men vad har ni gjort? Jo, jag ska berätta vad ni har gjort. Det visar sig att utlandsinsatsen har blivit 1 ½ miljard billigare. Vad gör man med denna 1 ½ miljard? Tänker man omfördela dessa pengar till försvarets övriga delar, till exempel förbandsverksamheten? Nej, det har man inte gjort, utan man tar tillbaka 1 ½ miljard. Detta är alltså ingenting annat än läpparnas bekännelse. Det är en fullständig katastrof, . Hur kan ni stå här och påstå att ni har gjort en omsvängning i försvarspolitiken? Vi står här efter Putins aggressioner mot och och ni tar tillbaka pengar från försvaret, pengar som de behöver för just de investeringar som ni talade om. Det är en katastrof, . 120 (FP) replik: politik har otvivelaktigt ändrat säkerhetspolitiska situation. Situationen i är allvarlig jämfört med tidigare. Vi har också nu en gasledning som lades ned som sannolikt är full med avlyssningsutrustning. Det är därför som regeringen nu – det förefaller som om Socialdemokraterna också mer eller mindre är med på detta och ger sitt eget bidrag – kommer att satsa mer pengar på fler fungerande ubåtar, flygplan, luftvärnsrobotar, beväpning av och så vidare. Jag tycker att det är bra, och jag är mycket förvånad över att blir så aggressiv och upprörd över detta. Det verkar ju vara en åtgärd som går i rätt riktning. Men vi får väl se. Jag tycker naturligtvis att vi dessutom skulle gå med i Nato. 121 (V) replik: Arbetslösheten är förödande för individen men också för svensk ekonomi. Vi måste öka arbetsutbudet. För är full sysselsättning det främsta målet i den ekonomiska politiken. Genom samhällsnyttiga offentliga investeringar ökar vi efterfrågan i ekonomin hos såväl privata som offentliga aktörer. Många av de investeringar som vi föreslår gynnar privata företag, till exempel utbyggnad av infrastruktur, byggande av hyresrätter så att arbetskraften faktiskt kan flytta dit där jobben finns och utbildning så att arbetskraften får rätt kompetens. Vi satsar också på forskning och utveckling i företagen, och vi vill slopa för små företag. Detta skapar många nya jobb och ökar efterfrågan hos privata företag. Om skattesänkningar – 140 miljarder – hade varit lösningen på arbetslösheten borde vi ha haft full sysselsättning . En fråga till kan vara: Behövs det 140 miljarder till i skattesänkningar innan vi når full sysselsättning med er ekonomiska politik? Vi har 77 000 fler arbetslösa än när ni tillträdde, . har utbetalningarna till de arbetslösa sjunkit med . Ni har infört skärpta regelverk för att man ska kvalificera sig till a-kassan, och får endast fyra av tio arbetslösa ersättning. När ni tillträdde var det åtta av tio. Ni har sänkt ersättningsnivåerna, och de arbetslösa betalar högre skatt. Vid en ersättning på ca , som är taket i a-kassan, betalar en arbetslös mer i skatt än en som har jobb. Ni kallar detta för drivkrafter till arbete, det vill säga att människan ska ta sig i kragen och ta ett arbete om hon vet att hon kommer att få bättre ekonomi av att göra det. Om hon inte gör det ska hon straffas. Detta tycker jag visar på en människosyn som är helt förkastlig. Men jag skulle vilja ställa en fråga till : Stämmer det att ni ser dessa människor som är arbetslösa som tärande och att den enda drivkraft som de behöver är att veta att de kommer att tjäna mer pengar om de tar sig i kragen och tar ett arbete? 122 (FP) replik: Svaret på den frågan är nej. Men det finns en erfarenhet från många länder , och detta är belagt i forskning, som handlar om att om man har höga ersättningsnivåer blir intensiteten i sökandet efter ett nytt jobb lägre. Jobbskatteavdraget går på två sätt en annan väg när det gäller att komma till rätta med arbetslöshet. Det ena är att det blir mer lönsamt att arbeta än att inte arbeta. Då söker sig fler människor ut på arbetsmarknaden, och då ökar sysselsättningen. Det andra är att det ger en stimulans av efterfrågan, och det blir en större inhemsk efterfrågan. Vi har inte något utbetalningsmål. Det är inte bra om antalet utbetalade kronor i ekonomin ökar. Det kan inte vara ett mål i sig. Sedan vill jag rätta till en del av beskrivningen av svensk arbetsmarknad som ger. Utanförskapet har minskat i varje län i . 250 000 fler personer, lågt räknat, är sysselsatta än när regeringen tillträdde. Sysselsättningsgraden, det vill säga den andel som är i arbete och som har sysselsättning, har ökat i alla åldersgrupper. Den har ökat även bland pensionärer. Den har ökat bland människor i arbetsför ålder, bland dem som är unga och bland dem som är utlandsfödda. har EU:s högsta sysselsättningsgrad, och har EU:s lägsta långtidsarbetslöshet. Dessutom jobbar fler som är utrikesfödda, vilket särskilt gläder mig, och vi har kanske början på en bättre situation för de utlandsfödda i än vad vi har haft tidigare. Det är faktiskt 750 000 utlandsfödda som arbetar i . 123 (V) replik: När vi hade en högre ersättningsnivå i a-kassan och det var lättare att kvalificera sig hade vi lägre arbetslöshet, . Du säger här att utanförskapet har minskat. Ja, men er modell är ju självuppfyllande eftersom det är mycket svårare att kvalificera sig till arbetslöshetsförsäkringen, och de arbetslösa får inte ersättning. Då försvinner de ut från utanförskapet. De sjuka utförsäkras, och då försvinner de ut utifrån er utförsäkringsmodell. Vi har en sysselsättningsgrad enligt arbetskraftsundersökningen som innebär att 51 000 färre i befolkningen är sysselsatta nu jämfört med när ni tillträdde. Långtidsarbetslösheten har ökat . har ni sänkt ersättningsnivåerna och gjort det mycket svårare att kvalificera sig till a-kassan. Ni bekämpar de arbetslösa i stället för att bekämpa arbetslösheten, . Det är det som hela er politik bygger på. De arbetslösa ska vara utan ersättning så att ni kan sänka skatten för dem som har turen att vara friska och ha ett jobb, eller hur? 124 (FP) replik: Det är fel. Jag tycker att gör något som är lite olyckligt nu när hon närmast imiterar som var krisförnekare. Vi har faktiskt dels haft en akut svår kris 2008–2009, dels haft en utdragen kris som har gjort att det har varit mycket svårt för de europeiska ekonomierna att komma tillbaka. har EU:s lägsta långtidsarbetslöshet. har EU:s högsta sysselsättningsgrad. Fler utrikes födda jobbar. Antalet sysselsatta utrikes födda har ökat med 190 000 personer , och som jag sade har sysselsättningsgraden bland de utrikes födda ökat. Jag hinner inte säga något om det här med arbetslöshet. Det var ju tråkigt, för jag har en viktig poäng där. Vi får ta det . 125 PER ÅSLING (C): Det händer att jag får frågan varför jag pratar så mycket om företagens villkor. Jag svarar alltid detsamma: Jag fokuserar på företagarna för att skapa möjligheter för andra att också tala om skolan, om välfärden och om miljön. Det är nämligen bara genom företagsamma människor som startar företag, anställer och skapar nya skatteintäkter som vi har något att fördela här i kammaren. Det är via företagen våra gemensamma resurser skapas. Den svenska ekonomin mår bra av, och är egentligen beroende av, fler och växande företag. Det känns därför väldigt bra att företräda i riksdag, för när vi kan summera alliansstyre kan vi också summera flera framgångsrika år för jobbskaparna – landets företagare. Låt mig göra en exposé. Sänkt arbetsgivaravgift för unga ger nya jobb. Investeraravdraget ger förstärkt kapitaltillgång. Sänkt restaurangmoms ger fler nya jobb. FoU-avdraget ger mer innovation och utveckling. Slopad revisionsplikt ger mindre krångel och kostnader. 100 miljoner riktas till kvinnors företagande. presenterades förslag som dramatiskt sänker småföretagens sjuklönekostnader – av alla företag med anställda kommer att få de mest fördelaktiga villkoren. Skyddet slår in per anställd och år, vilket minskar företagens risk. Allt detta skapar möjligheter för fler människor att få en anställning. skapar fyra av fem nya jobb. Allra tydligast är det i småorter och på landsbygden, där utvecklingen helt och hållet avgörs av småföretagens möjligheter att verka och växa. Dessa generella och viktiga insatser kombineras med en aktiv politik för tillväxt och välfärd i hela landet. Anförda av satsar regeringen nu mer än 3,2 miljarder på bredband och 700 miljoner på kommersiell service, vilket riktas till landsbygden. Landsbygdsprogrammet innehåller också rejäla satsningar på såväl livsmedelsproduktion som en grön omställning. På så sätt investeras i ett robustare där alla regioner får bättre möjligheter för boende, tillväxt och utveckling. Det betyder inte att vi är färdiga. Tvärtom återstår många åtgärder. Arbetet för att göra det lättare för företag att starta, växa och anställa måste fortgå, och satsningarna på tillväxt i hela landet behöver intensifieras. Ytterst är detta vad höstens val handlar om. Jag misstror ogärna mina politiska motståndares vilja att förbättra samhället, och i huvudsak råder en bred enighet kring många av de satsningar och investeringar som måste göras. Skiljelinjen finns dock, och den blir tydlig när det kommer till konkret politik. Där vill underlätta och sänka kostnaderna vill oppositionen lägga nya regler och höja skatterna. En sådan politik hotar också möjligheten att genomföra den politik man i övrigt går till val på. Oavsett var man bor i landet har man samma rätt till en bra skolgång, en fungerande välfärd och trygghet . I likaväl som i och i likaväl som i byggs resurserna till välfärden av invånarna i landets 290 kommuner. Det är bara genom att skapa förutsättningar för fler människor att vara med och bygga framtidens vi får råd att göra de satsningar som vi i grunden är överens om. De stora politiska utmaningarna är inte viljan att satsa på välfärden – det är förmågan att generera de resurser som krävs. Det har varit utgångspunkt i arbetet med denna vårproposition, och det är vårt budskap inför höstens val. (Applåder) I detta anförande instämde finansminister (M). 126 PER (MP) replik: Per Åsling och talar gärna om utveckling i hela landet och åtgärder för det. Man måste dock ändå se det track record som finns – det resultat som har blivit av alliansstyre. Tittar man på siffror över utvecklingen på arbetsmarknaden ser man att arbetslösheten ökar i 20 av 21 län i vårt land. Det är bara i den har minskat – marginellt. Tittar man i stället på sysselsättningen är det samma resultat där: I 20 av 21 län har sysselsättningen minskat. Det är det resultat som har blivit av regeringens politik. Det kan man inte bara bortse ifrån och hålla tummarna för att det ska bli bättre framöver, utan man måste faktiskt se att den här politiken inte har lett till det resultat har pratat om. Jag skulle dock vilja tala om klimatpolitik. Även på det området är det nämligen väldigt tunt; i den här budgeten har jag inte lyckats hitta några skarpa miljö- och klimatförslag. Trots att IPCC kom med sin rapport – en rapport som målar upp en mörk bild av de fruktansvärda konsekvenser som kommer att komma av klimatförändringarna – och trots det allvarliga läge allt fler forskare pekar på finns det inga nya klimatförslag i vårbudgetpropositionen. De förslag som finns går tvärtom åt andra hållet. Det handlar om subventioner till bensinmackar som regeringen driver igenom. Det handlar om många miljarder till nya motorvägar i våra stadsområden, där det finns alternativ – det finns kollektivtrafik man kan använda sig av. Det handlar om nya flygplatser som ska byggas. Hur kan detta på något vis vara ett sätt att möta klimathotet, Per Åsling? Varför finns det inget förslag i den här budgeten för att möta klimatutmaningarna och minska klimatpåverkan när det gäller utsläpp? 127 PER ÅSLING (C) replik: Dina ingångar här stämmer inte, Per . När det gäller satsningen på miljö och klimat har varit väldigt pådrivande för att ta både ett europeiskt och ett internationellt ansvar, och det är av stor betydelse att intar den positionen. Klimatfrågorna måste nämligen lösas mellan länder, och vi måste se till att många är med och bidrar. Det ligger i allas intresse att se till att så är fallet. När det gäller de satsningar regeringen har gjort har vi ändå satsat historiskt mycket på en energiomställning för att på så sätt möta klimatutmaningarna. har det varit en så stor produktion av förnybar energi i . Vi har ju lyckats ställa om politiken. Om du går tillbaka, Per , och tittar på vad du förmådde göra i – – tror jag att du blir ganska missnöjd med det resultatet. Jag är nöjd med att vi har ökat vindkraftsproduktionen från till över . Jag tycker att det är väldigt tillfredsställande att bioenergin har blivit vårt största energislag och att vi på så sätt har kunnat fasa ut oljan och minska kärnkraftens betydelse. Jag tycker att regeringen har gjort mycket på det här området. 128 PER (MP) replik: Jag delar inte den bedömningen, och det finns väldigt många andra som också är bekymrade över den väg som håller på att ta. Regeringen kan inte ens bestämma sig för om det är kärnkraft eller förnybar energi som är framtiden. Om man inte ens kan bestämma sig för en sådan sak och vara tydlig är det inte så konstigt att energimarknaden inte vågar göra de stora investeringar som är nödvändiga för att vi ska få ett hållbart till förnybart energisystem. När vi samarbetade med Socialdemokraterna fick vi igenom aktiva styrmedel som gjorde att vi styrde ekonomin i en grön riktning. Bland annat lyckades vi fasa ut villaoljan, vilket fick upp innovationskraften när det gäller alternativa uppvärmningsformer som pelletseldning eller till exempel bergvärmepumpar som exporteras i global skala. Det är bekymmersamt att trots ett extremt akut läge i klimatsystemen kommer inga åtgärder från regeringens sida i denna regeringens sista budget. tycker ju om att tala om att man är miljörösten i regeringen, men med detta track record är snarare Alliansens gråaste röst eller kanske Alliansens tystaste röst ett mer riktigt namn. 129 PER ÅSLING (C) replik: Jag hoppas att jag inte får epitetet tystast nu när jag i alla fall talar här. Du svartmålar, Per , och det vore ju förvånande om du inte gjorde det för att på så sätt få mer fokus på din egen politik. Sedan kan man tycka att det är mer eller mindre riktigt. Vi har sett till att vi i den budget som ligger gör ordentliga satsningar på solenergi. Vi fortsätter att stimulera miljöbilssatsningarna genom att göra det både billigare och enklare att köpa miljöbilar och att byta från fossilt bränsle till miljöriktigt bränsle. Och i den ändringsbudget som ligger på bordet finns det en ordentlig satsning i landsbygdsprogrammet just på en grön omställning. 130 (V) replik: Det jag undrar över är varför aldrig talar om kvinnors livsvillkor och varför har varit med och försämrat dem så mycket. Vi kvinnors ständiga dubbelarbete med huvudansvar för hem och barn, lönearbete och en ekonomiskt utsatt situation påverkar hela våra liv. Vi har i genomsnitt 3,6 miljoner lägre inkomst under ett liv än män. Kvinnors hälsa är mycket sämre än mäns, och därför är kvinnor mer sjukskrivna än män. Tacken för det från er sida är en sjukförsäkring som inte går att lita på. Man vet över huvud taget inte om man får vara sjukskriven eller om den administrativa tidsgränsen ska slå till och slänga ut en ur sjukförsäkringen. De förändringar som ni har genomfört med en stupstock ger sänkta ersättningsnivåer och har lett till 75 000 utförsäkrade, varav en majoritet är kvinnor. över ett liv är en kvinna sjukskriven med sjukpenning ungefär 160 fler dagar än en man, och har det skett en fördubbling av antalet långtidssjukskrivna kvinnor. Ni har för oss kvinnor och även män som är sjuka sänkt ersättningsnivåerna och infört administrativa tidsgränser för hur länge man får vara sjuk, och ni låter sjuka människor betala högre skatt. Vid en inkomst på betalar en sjuk mer i skatt än en som är frisk och har ett jobb. Så ser politik ut. Under er regeringstid har inkomstskillnaden mellan kvinnor och män ökat eller . ser vi hur den relativa fattigdomen bland kvinnor har ökat kraftigt. Varför för en direkt kvinnofientlig politik, Per Åsling? 131 PER ÅSLING (C) replik: har tillsammans med övriga allianspartier gjort tydliga satsningar på kvinnors villkor. Vi har gjort det inom offentlig sektor och inom privat sektor. Vi satsar väldigt mycket på att underlätta för kvinnor att ta steget att bli egna företagare. Vi gör det i den budget som läggs fram , och det har vi gjort på olika sätt . är den som i mångt och mycket har varit drivande för att skapa nya möjligheter för kvinnor att förverkliga sig själva och sina drömmar att starta företag. Det är ett arbete som har gett resultat. Allt fler kvinnor har möjlighet att ta steget och bli egna företagare. Satsningen på att tillåta privata företag inom vård- och omsorgssektorn är också ett sätt att låta fler kvinnor få möjlighet att satsa på egna företag. Det stämmer inte att vi skulle driva en politik som skapar sämre förutsättningar för kvinnor, . 132 (V) replik: Det är färre anställda i välfärden än när ni tillträdde om man ser till andel per befolkning. Det säger något. Det är till exempel färre anställda i äldreomsorgen som slår väldigt hårt mot oss kvinnor. Ni har sänkt ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen, och en majoritet av dem som är sjukskrivna är kvinnor. Ni har sparat väldigt mycket pengar på åtstramningarna i sjukförsäkringen och de sänkta ersättningsnivåerna. Man skulle faktiskt kunna säga att sjuka kvinnor har fått betala skattesänkningarna för högavlönade män, och det är en politik som är helt förkastlig. Hur kan då inkomstskillnaderna ha ökat , om ni nu är så fantastiska? En inkomstskillnad på har ni medverkat till. Varför ska hårt arbetande, dubbelarbetande kvinnor som sliter ut sig straffas ekonomiskt när de blir sjuka och inte ens ha en sjukförsäkring som det går att lita på?