prot · H10989 · 2014-03-25 00:00:00 — Vi tror att man effektivt kommer att använda 500 miljoner och 528 miljoner . säger, mycket riktigt, att har anslagit mer pengar. Jag har redogjort för var pengarna hämtas från. Men oppositionen samlat har inte redovisat en treårsbudget. På det viset vet vi faktiskt inte vad som händer om någon annan än alliansregeringen får ansvar för området – eller hur? När vi sedan tittar på vad som behöver göras måste det definitivt ske en teknikutveckling. Det gamla sättet är att skyffla upp jordmassor, köra i väg dem och bearbeta dem. Det måste finnas annan teknik som gör att man kan utveckla arbetet och få det att bli mer effektivt, mer pang för pengarna. Därför har jag fört en dialog med teknikföretagen. Det finns många spännande, nya metoder som testas. Det finns många innovationer som behöver komma fram. Därför är det naturligtvis bra att det finns en innovationsstrategi och att det finns historiskt mycket pengar till miljöforskning. De måste kombineras. Kommer vi att nå de miljö- och etappmål som vi har satt upp i sammanhanget? Ja, det tror jag definitivt – på ett effektivt och bra sätt. Alla de förslag har tagit upp här handlar om etappmålsrapporten från . vet att den ska ut på remiss , och vi kommer att bereda remissvaren i , precis som vi gör med alla andra förslag. 54 (V): Miljöministern nämnde ordet springnota. Finns det något ord, , som är mer passande för regeringens politik mot miljön än just springnota? Det är ni som inte tar ert miljöansvar. Det är ni som inte kan nå 14 av 16 uppsatta miljömål med er nuvarande politik. Det är ni som har dragit ned på anslagen, nämligen för att sanera grovt förorenade områden. Det kallar jag springnota. tycker att vi måste ta ansvar för gamla miljösynder. Det är därför vi lägger på mer pengar. Det är därför vi lyssnar på , som år har bett om mer pengar, , och inte de nedskärningar som du har varit med om att verkställa. lägger ni på 25 miljoner, från 418 till 433, men det är långt ifrån vad som behövs. Med din politik, , kan vi räkna med att det kommer att finnas arsenik, bly och andra miljögifter och tungmetaller framöver. Vi får se till att barnen inte stoppar jord i munnen eftersom de kan få i sig arsenik och skadas. Människor kan inte bo i vissa områden och bada i vissa vatten eftersom de är så djupt förorenade. Jag ställde några konkreta frågor. Ni har varit vid makten, , . Är inte en höjd deponiskatt ett bra styrmedel så att förorenaren betalar? Det kan finnas en fond för företag att betala in pengar till så att det vid en miljökatastrof, vid stora utsläpp, finns pengar för miljösaneringar. En gemensam finansieringsmekanism är ett annat konkret förslag. Ni har suttit vid makten , . Det händer ingenting. Det här har varit en intressant debatt, men uppenbarligen får jag fortsätta att lyfta upp frågan i andra sammanhang så att det verkligen händer något i praktiken. 55 Miljöminister (C): Det har varit en intressant debatt. Det ska också bli intressant att se när oppositionen slutligen lägger fram en samlad treårsbudget som gör att vi kan se vad som faktiskt ligger bakom diskussionerna – om det blir 50, 70 eller ännu högre skattehöjningar för småföretag och landsbygd. När det gäller saneringsanslag för förorenade områden tror jag att var och en som har haft ansvar för någon form av verksamhet, i förening, kommun eller företag, inser att man måste matcha kompetens med anslag. Det är vad vi gör. Det är inte mer än rimligt att överskottet från ett anslag som inte kan användas kan användas för att fylla . Det är precis vad vi har gjort i det här fallet. Teknikutvecklingen är oerhört viktig. Vi ser att saneringen av förorenade områden skjuter fart. Vi ser att klimatutsläppen minskar. Vi ser att utsläppen av kväve och fosfor i minskar. Vi har lagt fram fyra viktiga propositioner om kemikaliepolitiken, om biologisk mångfald och ekosystemtjänster, om gynnsam bevarandestatus för rovdjuren och om skydd av områden och marin havsplanering. Vi levererar, och vi redovisar hur vi betalar för de åtgärder som behöver vidtas. Det går också framåt när det gäller saneringen av förorenade områden. Det är viktigt för enskilda människor, för familjer, för våra barns framtid och för miljön. Det är också därför som vi lägger så mycket arbete och fokus på precis just den frågan. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2013/14:344 om säkerhetsarbetet vid svenska reaktorer 56 Miljöminister (C): Herr talman, ärade ledamöter och ärade åhörare! har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta mot bakgrund av att kärnkraftsägarna endast utfört hälften av de säkerhetskrav som ställdes och som skulle vara klara . har också frågat mig hur länge jag avser att låta kärnkraftsreaktorerna vara i drift utan att leva upp till säkerhetsföreskrifterna . Avslutningsvis frågar mig vad min plan är om kärnkraftsreaktorerna fortfarande inte lever upp till säkerhetskraven vid det nya slutdatumet . Den svenska lagstiftningen är tydlig när det kommer till ansvaret för säkerheten vid kärnkraftverken. Det är tillståndshavarna som har ansvaret för att vidta alla åtgärder som behövs för att upprätthålla säkerheten vid anläggningarna. Samma sak gäller EU-lagstiftning och internationella säkerhetskonventioner med krav på området. Ansvaret som tillståndshavarna har kan inte delegeras. har, genom ett bemyndigande, uppdraget att se till att kärnkraftsindustrin tar sitt fulla ansvar. Myndigheten har ett mandat att ge ut de föreskrifter och ställa de krav som behövs för att industrin ska uppfylla lagen. De moderniseringar som svenska kärnkraftverk har genomgått har varit omfattande och nödvändiga. För att få driva ett kärnkraftverk i krävs att tillståndshavarna lever upp till moderna krav. har i flera fall varit tidigt med att genomföra åtgärder till följd av erfarenheter av händelser som inträffat, och så ska det vara även fortsättningsvis. Jag utgår från att , som har ansvaret för att ställa säkerhetskrav på våra kärnkraftverk, gör de avvägningar som behövs för att vi ska kunna ha en fortsatt hög och kontinuerligt uppdaterad säkerhetsnivå. 57 (MP): Jag lämnade in den här interpellationen på treårsdagen av olyckan i för att uppmärksamma hur det egentligen står till med säkerhetsarbetet i de svenska kärnkraftsverken. Det som hände i och som har hänt i alla kärnkraftsolyckor i världen är att eltillförseln bryts. Den risken finns även med svenska kärnkraftverk. Eltillförseln kan brytas av flera olika skäl. Det kan vara en naturkatastrof, ett terrorattentat eller något annat. gavs nya säkerhetsföreskrifter till de svenska kärnkraftverken. Syftet var att så långt det är rimligt med beaktande av bästa möjliga teknik, förebygga radiologiska olyckor. Men säkerhetskraven behövde inte uppfyllas , utan det var ett ganska omfattande säkerhetsarbete som behövde göras. De tio kärnkraftsreaktorerna gavs omfattande åtgärdsplaner för vad som behövde göras. Åtgärdsplanerna skulle vara färdiga vid utgången av 2013, men de är fortfarande inte färdiga. Den senaste lägesbeskrivningen från den ansvariga myndigheten, , visar att av åtgärderna hade genomförts. har man gett nya uppskov, och en ny deadline är satt till 2015. Vi pratar alltså om säkerhetskrav för kärnkraftsverk som kom 2005 och som , , fortfarande inte är uppfyllda. Låt mig citera vad skriver i några av lägesbeskrivningarna när det gäller de svenska kärnkraftverken: Utifrån föregående års samlade värdering påtalade SSM att arbetet måste få en högre prioritet. SSM vill även i årets samlade värdering understryka vikten av att arbetet med att göra anläggningarna säkrare måste prioriteras och resurser tillsättas för att ytterligare förseningar ska undvikas. Det står vidare: När det gäller projekt har förseningarna, så som de hanterats av OKG, tillåtits påverka anläggningens tekniska status negativt () vilket SSM ser allvarligt på. (---) OKG förmedlar själva en bild av säkerhetsavdelningen som stark, oberoende och med erforderliga resurser. Den bilden överensstämmer inte helt med vad SSM har sett vid sin tillsyn. Detta var några citat ur den kritik som återkommer år i lägesbeskrivningar av hur säkerhetsarbetet fortskrider vid de svenska kärnkraftverken. Trots att man bara har genomfört av de säkerhetskrav som gavs tillåts reaktorerna att köra vidare, och detta pågår år . Det är ytterst regeringen som har ansvaret för att vårt energisystem är säkert. Jag tycker att det är förvånande att på min interpellation om det allvarliga säkerhetsläget enbart svarar att det är myndigheten som har ansvaret. Jag utgår från att delar min bild av att det är regeringen som har det slutliga ansvaret för att kärnkraftssäkerheten lever upp till moderna säkerhetskrav. Jag vill därför fråga : När nu av säkerhetsåtgärderna är genomförda och reaktorerna fortsätter köras, var går och regeringens smärtgräns för när man sätter ned foten? 58 Miljöminister (C): De säkerhetsmoderniseringar som beslutades som en konsekvens av nya krav har genomförts i hela världen och i . Moderniseringen har i flera fall försenats i förhållande till de ursprungliga planerna. , som är vår expertmyndighet, gör bedömningen att den dominerande orsaken till förseningarna är att omfattningen och komplexiteten av moderniseringarna missbedömdes vid den ursprungliga planeringen. Detta har regeringen meddelat i ett antal budgetpropositionstexter . som de stora säkerhetsmoderniseringarna har varit ett framgångsarbete vid en internationell jämförelse är det inte tillfredsställande att arbetet har dragit ut och att beslutade införandetidpunkter i flera fall inte har kunnat hållas – självklart inte. SSM har framhållit vikten av en bra framdrift av säkerhetsmoderniseringarna men att det är väsentligt att arbetet genomförs på ett korrekt sätt, vilket fordrar tid och tillgång till kvalificerade resurser. Den reaktor som tydligast låg sist i moderniseringarna var och är 2. OKG hade valt ett delvis annat angreppssätt i och med att man hade förlagt i stort sett alla moderniseringsåtgärder till en och samma revisionsavställning. Den har skjutits men genomförs . 2 är avställd , delvis på begäran av , och reaktorn får inte tas i drift förrän samtliga åtgärder är genomförda och granskade av SSM. Ska man ändå, trots att det är svårt och ett otroligt grovt mått, sätta en siffra på läget i moderniseringen blir siffran . Då är hela moderniseringen av O2 inräknad, så det är kanske lite tidsförskjutning. Men eftersom reaktorn inte kommer att tas i drift innan hela moderniseringen är genomförd, kontrollerad och klar är det en rättvisande siffra. 59 (MP): säger att hon utgår från att gör de avvägningar som behövs för att man ska kunna ha en rimlig säkerhetsnivå. Men i det fall som vi står inför, nämligen att av åtgärdskraven är uppfyllda, och alltså inte är det, undrar jag fortfarande om anser att säkerhetsarbetet fortskrider som det borde. Jag tycker att det är oacceptabelt att kärnkraftsägarna inte har uppfyllt de säkerhetskrav som ställts. Detta gör att frågan väcks: Om vi nu ställer nya säkerhetskrav på kärnkraftsägarna, hur ska de få på sig att leva upp till de kraven? Det vi har sett är att kärnkraftsägarna framför allt har prioriterat att göra effekthöjningar i kärnkraftverken, och det har förstås tagit resurser från säkerhetsarbetet, och det är också det som nu visar. För mig och går säkerheten före allt annat när det gäller kärnkraftverk. Säkerheten måste gå före effekthöjningar, lönsamhet, kostnadseffektivitet och gott samarbetsklimat. Säkerheten måste vara A och O när vi talar om kärnkraft. Jag tycker att det är dags att den ger besked om vad som händer om kärnkraftsägarna fortfarande inte lever upp till säkerhetskraven på det nya slutdatum, den nya deadline, som har satts till 2015. SSM säger att om säkerhetskraven ännu inte är uppfyllda sätter man ned foten. Vi är många som undrar vad det innebär att sätta ned foten. Betyder det driftstopp? Kan det vara så att vi står inför ett läge där kärnkraftsägarna inte lever upp till säkerhetskraven och därmed kommer att ställas inför driftstopp? Precis som säger är det ju som har tillsynsansvaret när det gäller kärnkraftssäkerheten. Men det är regeringen som har ansvaret för en säker energiproduktion. Är det så att och regeringen har en plan? Om SSM beslutar att stänga reaktorerna, så att det blir driftstopp, om säkerhetsåtgärderna fortfarande inte är vidtagna , vad är då regeringens plan? 60 Miljöminister (C): Här utkristalliseras två områden som vi diskuterar. Det första är hur politiken ska styra i det här sammanhanget. Jag tror ändå att instämmer i att det måste vara experter som ska bedöma tekniska system. Vi är ytterligt oroade över de ganska få ställen i världen där den politiska nivån lägger sig i frågan om säkerhet, driftstopp eller körning av kärnkraftsreaktorer. Det ska vara tydliga uppdrag till experter och expertmyndighet. Ur demokratisk synvinkel – och särskilt ur säkerhetssynvinkel – vore det förödande om politiker skulle lägga sig i den frågan. Vi ska ge riktlinjer. Vi ska vara tydliga med ansvaret, och vi ska lägga ribban för hur myndigheter ska arbeta. Men det är expertmyndigheten som måste göra detta, och det är som är den myndigheten i . Det hoppas jag att alla politiska partier är överens om. Om man har en annan åsikt, att politiken ska gå in på sådana här frågor, då är det oerhört uppseendeväckande. Sedan måste man slå fast grunden. Utifrån de lagar och de avtal som vi har är det operatören som har det fulla ansvaret. Kontrollen av säkerheten och av att kraven uppfylls görs av SSM. Men det är inte fråga om någon miniminivå, utan lagen säger att operatören har ett ansvar också utöver de krav som fastställs av SSM. har etablerat ett strukturerat sätt att använda sig av den särskilda tillsynen. Ofta tar det sig uttryck i att myndigheten ställer särskilda krav för fortsatt drift . Kraven omfattar vanligtvis att tillståndshavaren ska redovisa en åtgärdsplan för att komma till rätta med de brister som myndigheten har påtalat. Tillståndshavaren ska dessutom genom utökad rapportering regelbundet redovisa hur arbetet med att komma till rätta med bristerna framskrider. Denna utökade rapportering kompletteras också med en kraftigt utökad närvaro av inspektörer vid kärnkraftverket. Dessutom är det oftast i regel tillståndshavaren som ställs under särskild tillsyn, inte en enskild reaktor. Det handlar ju om det ansvar som tillståndshavaren har och hur det utövas i praktiken. De enskilda bristerna manifesterar sig vid enskilda reaktorer eller i en begränsad del av anläggningen. har alla svenska kärnkraftverk varit föremål för särskild tillsyn. 61 (MP): Jag håller med när hon säger att det är experter som ska bestämma över de tekniska systemen. Det är just det som har gjort. Det är nu som vi politiker står inför läget att säger att av säkerhetskraven är uppfyllda av kärnkraftsägarna. Det är det faktum som vi politiskt ställs inför. Till syvende och sist är det vi riksdagsledamöter som beslutar hur energisystem ska se ut, och då är det rimligt att säkerhetsläget vid de svenska kärnkraftverken är en aspekt som vägs in. har ju fastslagit säkerhetskrav för reaktorerna, och man har gett kärnkraftsägarna på sig för att leva upp till dem. Det faktum vi står inför är att av säkerhetskraven är uppfyllda. Det borde ju rimligen ge politiska konsekvenser när vi diskuterar energipolitik. Och vad händer om kärnkraftsägarna inte lever upp till säkerhetskraven? Jag har ett minne av att i medierna sade: Om kärnkraftsägarna inte lever upp till säkerhetskraven, då får väl stänga reaktorerna. Är det ett sådant läge som vi närmar oss? Och vad är regeringens plan? 2016 är alltså den nya tidsgränsen som myndigheten ger kärnkraftsägarna att leva upp till säkerhetskraven. Om de inte gör det säger man att man ska sätta ned foten. Jag kan bara gissa att det betyder driftstopp. Och är det en fråga för regeringen. Har man någon plan för vad som händer om reaktorerna behöver stängas ned för att ägarna inte kan leva upp till säkerhetskraven? 62 Miljöminister (C): Jag är glad över att i stora drag ändå ställer sig bakom den svenska modellen med lagstiftning, med ansvar för operatören och med som expertmyndighet. Det som redovisar är att O2:an moderniseras just nu och därför står stilla. När den är klar är det av åtgärderna som är vidtagna. Så siffran är inte längre relevant på det vis som menar. Om ser att de krav och den standard som man har inte har uppfyllts finns det olika steg för åtgärder från . undrar då – och det är det andra stora området som kan diskuteras i det här sammanhanget – om har gjort detta. Har man muskler, och använder man sig av dem? Mitt svar på den frågan är: Ja, det gör man faktiskt. Vid normala snabbstopp får en anläggning vanligtvis starta upp igen utan särskilt godkännande från SSM. Men vid allvarliga störningar måste tillståndshavarna lämna in en redovisning som SSM granskar innan man lämnar godkännande för återstart. Då vill jag bara säga att 2009 stoppade SSM innan man fick starta igen därför att säkerhetskraven inte var uppfyllda enligt SSM:s bedömning. 2012 sköt man upp återstarten av O2:an på grund av brister i underhållsrutiner tills de var åtgärdade och kraven var uppfyllda enligt SSM:s bedömning. 2013 skjuter man på återstarten av O1:an . får inte O2:an dra i gång driften förrän man har uppfyllt de moderniseringskrav som den här interpellationsdebatten har handlat om. SSM har alltså muskler och använder dem med förnuft. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2013/14:349 om inre gränskontroller 63 (): har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att säkerställa att polisen följer lagstiftningen i arbetet med inre utlänningskontroller och om jag tänker vidta några åtgärder för att stärka rättssäkerheten i samband med inre utlänningskontroller. ska ha en human asylpolitik. är ett av de länder i som tar emot flest asylsökande och som ger flest människor skydd undan våld och förföljelse. För att detta viktiga arbete ska vara möjligt även krävs att de personer som, efter en rättssäker prövning, inte bedömts ha behov av skydd lämnar landet. Om en person inte följer beslutet om avvisning eller utvisning utan motsätter sig ett återvändande, eller håller sig gömd, är det polisen som ska försöka verkställa beslutet. Regeringen har ställt tydliga krav på , polisen och Kriminalvården att tillsammans effektivisera arbetet med att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut. Att myndigheterna ständigt förbättrar sitt arbete på det här området är en viktig del av en långsiktig och hållbar human asylpolitik. För polisen är arbetet med att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut en mycket begränsad del av den totala verksamheten. Polisen är skyldig att i allt sitt arbete följa lagar och regler. Det innebär att en inre utlänningskontroll självklart inte får genomföras enbart på grund av att en person har ett utseende som uppfattas som utländskt eller på grund av hans eller hennes språk eller namn. Alla kontroller, precis som alla andra polisingripanden, ska dessutom ske med minsta möjliga intrång i personens frihet och integritet, och den som kontrolleras ska också behandlas med humanitet och värdighet. Polismyndigheterna ansvarar själva, med stöd av , för att tolka gällande regelverk och därefter göra en bedömning av vilka åtgärder som är lämpliga för att lösa den aktuella arbetsuppgiften. Rättssäkerhet är en grundläggande del i alla myndigheters arbete. Polisen arbetar aktivt med dessa frågor och har inlett en tillsyn av polismyndigheternas förmåga att likvärdigt och på rätt grunder genomföra inre utlänningskontroller. Där tittar man särskilt på den enskildes rättstrygghet och på rättssäkerheten. 64 (S): Tack, justitieministern, för svaret! Jag ställde en liknande interpellation till justitieministern, mitt under den mediala debatt som var väldigt upprörd och yvig. Det fanns en del missuppfattningar kring vad var och är. Det skildrades väl i Kaliber i P1 . Många av missuppfattningarna har också kvarstått. Jag vill därför börja med att rätta mig själv. Man ska inte vara sämre än att kunna erkänna sina egna fel. Även i denna interpellation har det smugit sig in felaktigheter om den politiska prioriteringen av inre gränskontroller. Det är inte det som regeringens regleringsbrev till kräver. Ökningen av verkställigheten av avvisningsbeslut som handlar om och som regeringen beställt gäller personer som öppet väntar på avvisning. Den rör alltså inte personer som lever gömda i . Anledningen till att de inre gränskontrollerna ökat kraftigt är alltså inte utan andra saker, och de har ökat under fler år än vad omfattar. Men det förtar inte kritiken och poängen i min interpellation, som handlar om metoderna vid inre gränskontroller och den rättsosäkerhet som finns i detta arbete. När vi debatterade den här frågan valde justitieministern att inte säga särskilt mycket om uppfattningen att polisen använder sig av rasprofilering vid inre gränskontroller, mer än att det är en självklarhet att polisen ska följa lagen. Men jag tycker , som då, att det är en fråga som kräver politisk uppmärksamhet när det framkommer uppgifter om systematisk användning av en olaglig metod. Rasprofilering, eller etnisk profilering, är ju en metod som är inte bara olaglig utan också väldigt oetisk. Den riskerar att göra att stora grupper svenskar känner främlingskap inför polisen. Det är allvarligt för varje person som får sin integritet otillbörligen kränkt, men bredare och mer långsiktigt är det en väldigt farlig utveckling om stora grupper saknar förtroende för och känner sig jagade av polisen. Varningar eller uppmärksammanden av att rasprofilering används är inget nytt, ska sägas. Det har rapporterats och skrivits avhandlingar i ämnet långt före debatten . Inte heller i ett internationellt perspektiv är det här något nytt. Det har varit en stor diskussion i flera andra länder, som har valt att ändra sin lagstiftning för att komma åt problemet. Rasprofilering kan användas i andra polisiära ärenden än inre gränskontroller, men det finns kanske en särskilt stor risk i just det arbetet. Och blir det, tycker jag, en viktig politisk fråga när antalet gränskontroller växer – de fyrdubblades – och många personer som kontrollerats ger vittnesmål som gör det uppenbart att det rör sig om rasprofilering i vissa fall. Gränsen kan ibland vara hårfin. Det måste finnas en grundad anledning till kontroll, men om polisen styr sina insatser mot vissa platser, exempelvis tunnelbanan, för att där kunna utföra kontroller men använda misstänkt plankning som skäl för kontroll, hur ska man se på det? Det borde finnas ett politiskt svar. Borde lagen skärpas? Det är visserligen förbjudet att rasprofilera, men kanske behöver vi komma åt att andra saker kan användas som svepskäl för kontroll. Det kanske behövs större möjligheter till ansvarsutkrävande. Det kanske behövs utbildningsinsatser. Det beskrivs i föreskrifter om inre gränskontroll att eftersom det här ska vara en integrerad del av hela polisarbetet borde det kopplas till utbildningsinsatser. I vilken utsträckning har det gjorts? Kan regeringen bidra till det genom att rikta pengar? Oavsett vilka behov man ser behövs ju politiska initiativ. Håller inte justitieministern med om det? 65 (): Jag tycker att den här frågan är värd politisk uppmärksamhet, för den är viktig. Vi är överens om vilka regler som gäller och när man får utöva inre utlänningskontroll. Det är två saker som jag tycker är bra och som pågår just . Det ena är naturligtvis att polisen genomför ett tillsynsarbete för att säkerställa en enhetlighet, att man följer reglerna över landet, och för att analysera hur situationen ser ut. Det där behöver man göra lite då och då, men jag tror att det är viktigt att man synar hur de i olika delar av landet och i olika sammanhang fullföljer verksamheten enligt lagar och regler. Man arbetar nu med en sådan tillsyn, vilket jag nämnde i mitt svar. Jag tycker att det är bra.