prot · H10979 · 2014-03-06 00:00:00 — Det handlar bland annat om konsekvenser för industrin av skärpta utsläppsmål på EU-nivå och konsekvenserna för den elintensiva industrin av att begränsa eller rent av slopa undantagen från kvotplikt inom elcertifikatssystemet. Både utskottet och regeringen delar uppfattningen att det kan finnas skäl att se över formerna för rapportering, tillsyn och kontroll. Därför kommer regeringen att fortsätta att analysera och rapportera effekterna av energi- och klimatpolitiska styrmedel, bland annat i samband med den energi- och klimatpolitiska kontrollstationen 2015. Utöver detta innehåller betänkandet inte mindre än 41 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om olika energipolitiska frågor. Det handlar bland annat om energieffektivisering, biogas, biodrivmedel, vattenkraft och kommunala elbolag. Samtliga dessa motionsyrkanden avstyrks av utskottet. Det beror bland annat på att det snart kommer en proposition från regeringen i ett antal fall eller – när det gäller motionerna om biogas och biodrivmedel – att regeringen håller på att bereda de förslag som Utredningen om fossiloberoende fordonsflotta har lämnat. Utskottet tycker helt enkelt inte att det vore smart av att, innan man har fått de här produkterna och kunnat ta ställning till dem, fatta beslut. Man får helt enkelt hålla sig och motionera på de förslag som kommer ut av den utredningen. Motionerna om vattenkraft avstyrks för att det just nu pågår ett omfattande utredningsarbete som på olika sätt berör vattenkraftproduktionens framtid i samband med den så kallade . Men hav tröst! Det kommer nya möjligheter att motionera på dessa produkter . Tills vidare, herr talman, yrkar jag avslag på samtliga motioner. 119 (MP) replik: har debatterat energifrågor i här i kammaren, men det finns några saker som måste klargöras. Först och främst utgår jag från att näringsutskottets ordförande mycket väl känner till att är en del av en nordisk elmarknad. sade i sitt anförande att om skulle energieffektivisera skulle det inte ha någon effekt på klimatutsläppen. Inget kunde vara mer fel. Om industrin, hushållen och företagen i minskar sin energianvändning innebär det att kan exportera el till våra grannländer, exempelvis , som fortfarande har kolkraft. Varje sparad kilowattimme i innebär att vi kan spara kilowattimmar kolkraft i . Det är ett av skälen till att tycker att energieffektivisering är så viktigt. Som tidigare sades pekar , , ut just energieffektivisering som en av de viktigaste åtgärderna i världens länder för att vi ska kunna klara tvågradersmålet. Kopplingen mellan energieffektivisering och klimat är alltså mycket tydlig. Jag kan bara beklaga att den här regeringen inte tycks vara särskilt intresserad av åtgärder för energieffektivisering. Sedan regeringen lade om energipolitiken 2009 har budgetstödet halverats. De verktyg som tidigare fanns för företag, kommuner och hushåll att minska energianvändningen har till stor del tagits bort. Det faktum att regeringen nu också lägger ned PFE-programmet och hänvisar till ytterligare en utredning om nya verktyg är ett tydligt tecken på att den här regeringen inte prioriterar energieffektivisering. är vi tre partier som tydligt önskar att det tas fram ett konkret förslag på ett nytt PFE-program. Att det är på gång har vi vetat . Men regeringen har inte lämnat något förslag på hur industrin kan fortsätta få hjälp med energieffektivisering, utan här står vi med en regering som hänvisar till en utredning som vi inte vet vad den kommer att innebära – och ingenting har ännu hänt. 120 (KD) replik: säger att jag har sagt att energieffektivisering inte har någon effekt på koldioxidutsläpp. Det jag refererar till är att vår elektricitet i i stort sett är utsläppsfri, eftersom den produceras av vattenkraft och kärnkraft och genom lokal kraftvärmeproduktion. Det tror jag är riktigt. Visst kan man exportera el – det tycker verkligen Alliansen också. Men jag har inte sagt att det är fel att minska elproduktionen. Jag har sagt att har valt att fokusera mycket på koldioxidutsläpp och relativt sett lite på konkurrenskraftsfrågan, som var en stor anledning till att programmet togs fram, och det är det jag talar om. Visst exporterar vi elektricitet som vi inte använder i – det är ett rekord i export. Men om får som hon vill ska vi ju sluta med exempelvis den riktigt stora exportmöjligheten, nämligen kärnkraften. och jag var på ett seminarium som visade hur det skulle se ut , när skulle gå från att vara en stor nettoexportör av elektricitet till att bli en importör, om vi skulle gå efter de tre bindande mål som vi diskuterar – inte just i denna debatt, men som vi diskuterar i näringsutskottet och som det finns en debatt om runt om i Europeiska unionen och dess medlemsländer. Visst är vi medvetna om detta. Men det är inte minskande utsläpp från den energiintensiva industrin som är den springande punkten, utan det är den stora förändring som det skulle innebära att avveckla svensk kärnkraft, som har betydelse för våra exportmöjligheter. 121 (MP) replik: Det här handlar om det betänkande som har rubriken om energieffektivisering inom industrin. Men jag har noterat att allianspartierna mycket hellre vill prata om kärnkraft än om de förslag som vi har på bordet, som handlar om att regeringen nu har dragit in programmet för energieffektivisering. Jag förstår att och hans allianskompisar är lite stressade av att verkligheten pekar mot att det blir minskad kärnkraft. O1 ses just nu över för en permanent nedstängning därför att den är lönsam. Men jag är glad att och jag är överens om att om energieffektiviserar och minskar energianvändningen här, då gör vi stor klimatnytta, om vi kan ersätta kolkraft i våra grannländer. säger att har utsläppsfri el. Vi har uppenbarligen olika utgångspunkter. vill att energisystemet i sin helhet ska vara hållbart och klara samtliga miljömål. Därför är den förnybara energin mycket viktig. Energieffektivisering är också viktigt för konkurrenskraften. Det är mycket som pekar på att har en lång väg kvar att gå. Ett exempel som jag tycker är inspirerande och som visar på ytterligare möjligheter är att Volvos fabrik i i upptäckte att deras kolleger på fabriken i i tillverkade exakt samma bilmodell med halva elanvändningen. Jag tycker att det talar sitt tydliga språk: Det handlar om konkurrenskraft. Om gör av med mer el för tillverkning av samma produkt är det svårare för oss att klara oss i den globala konkurrensen. Därför prioriterar energieffektivisering, för klimatets och konkurrenskraftens skull. Jag som miljöpartist – och jag tror att många av dem som ser den här debatten och väljarna – önskar se vilka förslag regeringen har om energieffektivisering. Just nu ser det väldigt tomt ut, som man skär ned stödet till dem därute som jobbar med energieffektiviserande åtgärder. 122 (KD) replik: Jag är glad att nu kommer in på det regeringen tycker är det väsentliga, nämligen att energieffektivisering ökar konkurrenskraften. Min kritik handlar om att har bortsett från detta. Jag är glad att och jag nu är överens om detta. Det som däremot förvånar mig lite grann är att över huvud taget inte oroar sig över den minskade exportmöjlighet av koldioxidfri el som uppstår om man stänger O1, utan hon gläder sig åt det. Är inte koldioxid som koldioxid viktigt för ett globalt klimatperspektiv? Borde inte vara oroad över att så mycket exportmöjligheter plötsligt faller bort? Hur mycket mer koleldad el kommer då att finnas kvar? Uppenbarligen finns det en ideologisk dimension i detta som gör att man blundar för den typen av fakta som annars brukar vara i de här debatterna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 12 § arbetsformer m.m. betänkande 2013/14:KU15 arbetsformer m.m. föredrogs. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 13 § om i betänkande 2013/14:UU14 om i (skr. 2013/14:50) föredrogs. 123 (S): Vi ska nu debattera och om i . Jag börjar med att yrka bifall till punkt 1 reservation 2. har under varit medlem i . har betydelsen av organisationen vuxit. Vi har, förutom de permanenta medlemmarna, en växande skara observatörsstater och organisationer såsom , och . är i många avseenden hetare . Vi får kontinuerligt nya larmrapporter om hur klimatförändringarna och den globala temperaturökningen slår mot . Tjockleken på isen i är på en fortsatt rekordlåg nivå. Som vi alla vet får klimatförändringarna snabba och dramatiska effekter vid polerna, och är en av de delar på jorden där klimatförändringar redan är mycket märkbara. Det är förändringar som får direkta effekter för befolkningen i , som de ger följdverkningar på hela det globala klimatsystemet. Vad vi än tycker om klimatförändringarna och deras orsaker är det något som vi måste förhålla oss till och påverka. Ett minskande istäcke kommer att leda till nya transportleder till sjöss via Nordost- och Nordvästpassagerna. Vi kan se jämförbara flöden med dem som vi ser i . Det kommer naturligtvis att förkorta transportvägarna för gods via sjötransport oerhört mycket, men det ökar drastiskt risken för olyckor och därmed olje- och kemikalieutsläpp i . Ett större utsläpp skulle få extremt allvarliga konsekvenser då saneringen är väldigt svår, och nedbrytningen av skadliga partiklar tar vid de extremt låga vattentemperaturerna som vi har däruppe. Vi anser att det behövs stora ansträngningar för att långsiktigt skydda den känsliga arktiska miljön och stödja den lokala befolkningens ekonomi, hälsa och kultur. Samma anda av samarbete och hänsyn bör eftersträvas som föregicks när skyddades, trots att de två polerna skiljer sig i flera avseenden. Vi socialdemokrater hade gärna sett att det i regeringens strategi för fanns en bättre bild av klimatarbetet. Regeringen verkar främst ha lagt fokus på anpassningen till ett förändrat klimat men inte så mycket på hur vi aktivt kan arbeta för att i så stor utsträckning som möjligt minska den mänskliga påverkan. Målet måste vara att få till stånd bindande juridiska regelverk till skydd för den känsliga arktiska miljön. De delar av som historiskt har varit skyddade, på grund av ett permanent havsistäcke, måste skyddas med ett starkt bindande regelverk och fredas från naturgas, oljeexploateringar, fiske med destruktiva redskap samt fiske på hotade bestånd. En del i problemlösningen är forskning, forskning för att utveckla nya tekniker som gör att vi kan hantera problem med utvinning av mineraler, sanering av utsläpp med mera på ett bättre och säkrare sätt. Vi har det som kallas som består av 70 medlemsorganisationer, universitet och högskolor. Från ingår , och som alla bedriver bra forskning om . I regeringens strategi för skriver de att detta nätverk höjer kvaliteten på utbildningarna och forskningen. Det rimmar väldigt illa med de neddragningar som drabbar de här universiteten. Regeringen drar ned på utbildningen i tider när vi behöver mer forskning och mer kunskap kring exempelvis hur vi kan mildra vår påverkan på klimatet. Det är fler med mig som undrar om det verkligen är rätt väg att gå när regeringen i sin strategi uttryckligen vill höja kvaliteten på utbildningen och forskningen. När vi nu har möjlighet att tala om regeringens arbete i är det viktigt att vi tydliggör vad vi menar när vi talar om . Om vi ska använda den vida definitionen av är det från den 60:e breddgraden, och då börjar regionen i höjd med sisådär norr om . För att vi ska kunna utveckla en tydlig och effektiv politik kring krävs det att vi även här har en tydlig bild av vilket område vi anser tillhör . I mina ögon är något större än det är för gemene man. Många tror att det enbart rör sig om istäcket långt uppe i norr. är betydligt större än så. synpunkter på regeringens arbete rör, bland mycket annat, hur regeringen hanterar de rekommendationer som kommer från . De säger att det saknas en tydlig struktur som säger vem som är ansvarig för frågorna. Som president i arbetar jag, och andra ledamöter här i kammaren , mycket med att just implementera rekommendationer som kommer från . Detta arbete är mycket viktigt, och vi har i valt att lägga större fokus på att de beslut som vi fattar implementeras, bland annat här i utskott som berör frågan. Vi ledamöter i vet av erfarenhet att även med klara strukturer är det svårt att få igenom fattade beslut. arbete går till stor del ut på att vi i en parlamentarisk församling fattar beslut om rekommendationer till de nordiska ländernas regeringar. Därför är det med oro som jag läser den kritik som har lämnat i denna fråga när det gäller . Om vi inte har en tydlig strategi i kring hur vi ska hantera de arktiska frågorna och implementeringen av rekommendationerna riskerar vi att rejält tappa i inflytande på andra stater inom det arktiska området. Det är stater som inte alls har samma syn på naturresurser, miljö, klimat och mänskliga rättigheter som . Det oroar oss. och Barents kommer att växa ännu mer i betydelse . Det är viktigt att vi tar det gränsöverskridande arbetet som sker i regionen på största allvar, inte minst om vi ser till de senaste dagarnas utveckling i vårt närområde. Det understryker vår position och vikten av att hålls informerad och delaktig i arbetet. Mycket av det nordiska samarbetet handlar om att hitta breda och gemensamma lösningar på de utmaningar vi står inför. Vi kan allt som oftast lämna partitillhörigheten utanför och arbeta tillsammans för att nå bästa möjliga resultat och bästa möjliga nytta. Tyvärr verkar regeringen helt glömma bort detta framgångsrika tillvägagångssätt så fort vi utökar det geografiska området. När vi går från till och Barents händer något besynnerligt. Plötsligt är det inte längre intressant att försöka nå en samsyn i den förda politiken. Plötsligt verkar det inte heller intressant att få de folkvalda i mer delaktiga. Regeringens strategi för ordförandeskapet i behandlades aldrig av , utan regeringen valde att gå fram helt själva i sitt arbete, något som vi socialdemokrater var väldigt förvånade över och beklagade mycket. Vi socialdemokrater har tidigare motionerat i med en uppmaning till regeringen om att lämna en årlig skrivelse om verksamheten på regeringssidan inom Arktis- och Barentssamarbetena. Precis likadana skrivelser finns redan för Östersjösamarbetet, och med tanke på och Barents växande betydelse är det viktigt att får vara mer delaktig i detta arbete, inte mindre som det upplevs . (TALMANNEN: Vi är lite tveksamma till yrkandet. Yrkandet var på reservation 2, som är en miljöpartireservation.) Oj, förlåt! Då måste det vara reservation 1. 124 (MP): Bortom den omedelbara dagspolitikens akuta kriser fortsätter den globala uppvärmningens permanenta kris och hotar att under detta sekel försätta hela mänskligheten i ett globalt undantagstillstånd. Klimatforskare varnar för att förstörelsekraften i klimatförändringarna kommer att överträffa 1900-talets båda världskrig sammantagna om inte åtgärder i nivå med utmaningarna sätts in snart, helst mycket snart. Denna hotande klimathärdsmälta börjar redan visa sitt ansikte i , där den globala uppvärmningen nu går snabbare än någon annanstans och isarna smälter fort, med svåröverskådliga konsekvenser inte bara för människor och ekosystem i den arktiska regionen utan för hela planetens vädersystem. Det är därför rimligt att betrakta som i första hand en global allmänning och motverka att regionen blir till en tummelplats för resursstarka särintressen. Multinationella olje- och gruvbolag, liksom diverse statliga aktörer, måste tyglas av ett övergripande internationellt Arktisfördrag som tydligt och bindande reglerar sjöfart, utvinning av naturresurser och militära aktiviteter i området. långsiktiga vision är att blir en världspark för fred och miljö. Detta skulle innebära en demilitarisering av regionen och stopp för olje- och gasutvinning. Jag är medveten om att kravet på förbud mot utvinning av fossil energi i i mångas öron kan förefalla lätt extremt. Men detta är inte något löst tyckande från vår sida, utan det vilar på tung klimat- och miljöforskning. Det är framför allt två omständigheter som vi tycker bör sättas i fokus. Den ena är den mycket känsliga arktiska miljön, där ett större oljeutsläpp skulle kunna få synnerligen svåröverskådliga följder och där kapaciteten att hantera större olyckor, som vi ju vet alltid inträffar förr eller senare, är närmast obefintlig. Det andra för oss gröna avgörande argumentet mot oljeutvinning i är, givet vad klimatklockan är slagen, att en ny fossilfront är det sista mänskligheten behöver. I ett läge när merparten av redan kända fyndigheter av olja och gas måste ligga kvar oexploaterade under jord om vi ska klara FN:s klimatmål finns helt enkelt inget klimatutrymme kvar för att öppna en helt ny exploateringsfront. I finns kanske så mycket som en tredjedel av världens kvarvarande fossilfyndigheter. Det är högt att vår art gör skäl för namnet Homo sapiens, den tänkande människan, och låter kortsiktig egennytta stå tillbaka för långsiktig uthållighet. Som den finländske filosofen en gång konstaterade utmärks vår tid av mycket kunskap och lite visdom. Det är av stor vikt att den överlevnadsvisdom som urfolken i besitter tas till vara och att företrädare för dessa folk, som i generationer levt i harmoni med naturen, får ett reellt inflytande i de forum där regionens framtid diskuteras och beslutas. Att viga samman ett varsamt umgänge med naturen med utveckling av modern teknik i framtidsbranscher som förnybar energi och ekoturism kommer att kunna göra en arktisk världspark till ett inspirerande uppdrag för hela mänskligheten. Visioner av det här omfånget förverkligas givetvis inte i en handvändning. Internationella fördrag tar vanligen att förhandla fram – tid som egentligen inte finns, givet hur snabbt den globala uppvärmningen fortskrider. Det är därför avgörande att steg börjar tas här och och inte fördröjs. har som en av åtta medlemmar i ett bjudande ansvar. vill att verkar för ett moratorium för all utvidgad exploatering av fossilfyndigheter i . Vi vill även se ett moratorium för fiske i på fiskbestånd utan vetenskapligt satta kvoter, liksom ett moratorium för bottentrålning i tidigare ofiskade områden. Alliansregeringen går som vi alla vet avstannande i mål och uppvisar också när det gäller Arktisfrågorna en skriande brist på politisk fantasi. Jag yrkar avslutningsvis bifall till och gemensamma reservation, reservation 4. 125 HANS (V): Jag får inleda med att säga att jag instämmer i allt det som de två tidigare talarna sagt här i talarstolen. är en helt unik del av vår planet. I de arktiska haven och på landområdena runt omkring har det utvecklats ett unikt men väldigt känsligt natur- och djurliv. är hem för drygt fyra miljoner människor, varav många tillhör urfolk som levt i och utvecklat en kultur och ett sätt att leva som står i samklang med de unika naturförutsättningarna. Ett av dessa urfolk är samerna i . Delar av har varit täckta av is i 800 . Men är hoten mot större och allvarligare än någonsin förut. På få andra ställen, kanske inte på något annat ställe på jordklotet, har klimatförändringarna varit så omfattande och fått så dramatiska konsekvenser för växtliv, djur och människor. Medeltemperaturen har ökat dubbelt så mycket i som globalt , och det får konsekvenser. Isarna smälter dramatiskt. Den ökande temperaturen gör också att permafrosten smälter i de angränsande landområdena. Det finns inga genvägar för att rädda . Men en förutsättning för att vi ska kunna rädda är att de globala utsläppen av koldioxid minskar. Då krävs ett globalt arbete med internationellt bindande avtal och ökade resurser till klimatinvesteringar och klimatomställning. anser i detta sammanhang att måste agera som ett föregångsland, men också för tydliga internationella avtal. Vi vill därför att totala utsläpp ska minska till 2020. Till 2050 vill vi att minskar utsläppen , att vårt land blir ett land med nollutsläpp. ogästvänliga natur och det tjocka islager som täcker stora delar av området har länge förhindrat storskalig exploatering av naturresurserna i . De människor som har levt i och fortfarande lever där har i stället utvecklat ett sätt att överleva som stått i samklang med naturen. De har brukat de ekotjänster i form av jakt, fiske och växtliv som kan erbjuda. Men genom tekniska framsteg och framför allt på grund av klimatförändringarna öppnas det nu möjligheter att exploatera naturresurser. Enligt uppskattningar finns en tredjedel av jordens ännu ej upptäckta naturgasreserver i , och av världens oljereserver beräknas finnas där. har redan gett tillstånd för oljeborrning i , östra kommer att öppnas för oljeborrning och i nordligaste har den första oljeutvinningen till havs kanske redan inletts. Företag som , och är oerhört aktiva i hela regionen. är tyvärr inget undantag på det här området. Även den borgerliga regeringen lyfter fram de näringspolitiska möjligheterna av klimatförändringarna i . I regeringens strategi för skriver man: Norsk och rysk utvinning av olje- och gasresurser i under de kommande 10–15 åren öppnar möjligheter för svenska företag inom gruvdrift och . Klimatförändringarna i innebär alltså nya öppnade möjligheter för det svenska näringslivet. Vidare fastslår den i sin strategi: ska verka för att den förväntade utvinningen av olja, gas och andra naturtillgångar sker på ett hållbart sätt. Men hur ska olja och gas kunna utvinnas på ett hållbart sätt i ? Den frågan går till de borgerliga företrädarna, som kommer senare i debatten. Finns det något exempel någonstans på jorden på att man kunnat utvinna olja och gas på ett hållbart sätt? Oljeutvinning är per definition inte hållbart. anser att måste agera för att förhindra exploatering av olje- och gasfyndigheter. Dels kommer en utvinning av dessa olje- och gasfyndigheter att ytterligare bidra till klimatförändringarna, dels ser vi att olje- och gasutvinning i i ett extremt känsligt ekosystem riskerar hela denna unika miljö. I detta sammanhang kan det vara viktigt att påminna om att när det gäller finns det redan ett miljöprotokoll som förbjuder utvinning av naturtillgångar . Vi anser att en liknande reglering behöver komma till stånd för . vill därför att ska verka för en bindande konvention för som förbjuder exploatering av regionens olje- och gastillgångar . I väntan på att en sådan konvention kan träda i kraft vill vi se ett tydligt moratorium. Vi beklagar djupt att försatt den möjlighet som ordförandeskapet i innebar och att man inte på något sätt var beredd att diskutera de frågorna. Klimatförändringarna och issmältningen i innebär också att nya transportleder öppnas. Det innebär både hot mot miljön och risker för ökade säkerhetspolitiska spänningar i hela regionen när allt fler länder nu riktar sina blickar mot . Det tar sig uttryck i att fler länder ansöker om observatörsstatus i . Det visar sig också genom en ökad militär närvaro i och att allt fler länder gör anspråk på området. Både och är på väg att etablera så kallade arktiska bataljoner. Både och har ökat sina överflygningar över regionen. har genomfört omfattande militärövningar i . Den militarisering av som vi ser syns också i norra , i vårt eget land. har vi sett ett kraftigt ökat antal internationella militärövningar i norra . Ett exempel är Cold Response som arrangeras i samarbete med Partnerskap för fred . Ett annat exempel är flygövningen Loyal Arrow som genomfördes i norra . Det är den hitintills största militära flygövningen som har genomförts i vårt land. Vi ser övningsfältet , North European Aerospace Testrange, som ytterligare ett exempel. Detta övningsfält har redan utvecklats till en av de viktigaste arenorna för Natos testning av förarlösa flygplan, så kallade UAV:er, men också missiler och andra vapentyper. vill att agerar även på det området och tar initiativ till en konvention för som innebär en demilitarisering av regionen. En sådan konvention finns redan när det gäller . Varför kan vi inte agera tillsammans internationellt för att utvidga den konvention som finns för till att gälla hela ?