prot · H20911 · 2014-10-21 00:00:00 — Sista ordet lär inte vara sagt i diskussionen om eller andra flygplatser. Jag blir inte mycket klokare av vad ministern precis sade och vad sade . uttryckte det ganska väl när han talade om stilla oro, för det är det ord som jag tror sammanfattar hela läget i diskussionerna om och andra flygplatser i landet. Det är mycket möjligt att vi kommer fram till att flygplatsen får vara kvar om man tar hänsyn till jobb, tillväxt, tillgänglighet etcetera, men man skapar ändå oro för mitt hemlän , min hemstad och många andra orter och regioner runt om i landet. Det är det riktigt stora problemet. I mitt första inlägg ställde jag en ganska tydlig ja-eller-nej-fråga till ministern: du att bidra till att lägga ned , ja eller nej? Då svarade hon: Nej, det kommer jag inte att göra om det hotar jobb och tillväxt. Jag kan konstatera att åtskilliga personer runt om i landet, kommunalråd från olika partier, representanter för näringslivet, och många andra har pekat på att en nedläggning slår mot företag, jobb, tillväxt i landet, konkurrenskraft och tillgänglighet. Då är ju svaret på frågan uppfyllt, och då kommer vi tillbaka till huvudfrågan: Om det skulle slå så hårt mot företag och jobb i hela landet, kommer du alltjämt att kunna arbeta för att lägga ned , ja eller nej? När det gäller en förhandlingsperson kan man strikt formellt säga att hen inte kommer att jobba med att lägga ned flygplatsen fysiskt eller själv fatta beslutet, för det måste regeringen göra, sett till riksintresse och sådant. Men vi kommer ändå tillbaka till frågan vad denna person har för uppdrag. Som jag har tolkat det när MP-ministrar och andra har uttalat sig har uppdraget varit just att jobba med nedläggning av citynära flygplatser. Då är väl tanken i överenskommelsen mellan att det är just detta man ska jobba med, och rimligen också att regeringen har en lista som man kanske ännu inte har offentliggjort där det framgår vilka orter och flygplatser som man har tänkt sig, utöver ? 68 (FP): , Socialdemokraterna, resonerar som om det fortfarande var en enbart socialdemokratisk regering och att man inte hade med något annat parti i regeringen, som det var back in the day. Han pratade också om vad Socialdemokraterna sade före valet. Det är en sak. är det dock efter valet. Vi har inte en socialdemokratisk regering utan en S-MP-regering. Då är det intressant vad den regeringen säger. Det är riktigt som infrastrukturministern säger att regeringen inte har pekat ut några flygplatser som ska läggas ned. Däremot har vice statsministern pekat ut och några andra som möjliga att lägga ned. Det är detta vi debatterar här . Det är den oron vi ser här. Det är ingen hemlighet att är betydligt mer skeptiskt till flyg, och därmed flygplatser, än de flesta partier i riksdag, däribland Socialdemokraterna. Man har föreslagit en flygskatt. Man vill förbjuda inrikesflyg söder om . Den signal man går ut med när man säger att man är beredd att utse en förhandlingsman innebär ju att man gärna medverkar till att lägga ned flygplatser och bygga bostäder där i stället. Det är ju detta vice statsministern säger. Det är möjligt att det finns en spricka eller intressekonflikt i regeringen här. Vi kommer att fortsätta bevaka detta både från och från oppositionen, naturligtvis. Detta är viktigt för , för jobben och för tillväxten i landet. 69 (S): Vad jag sade, , var att jag har full förståelse för den oro som uppkommer runt om i landet när man i fattar det här beslutet, men jag har själv inte varit direkt orolig med de besked som har getts från regeringens sida. Jag är medveten, , om att vi har en samarbetsregering som består av Socialdemokraterna och , men vi har i alla fall en infrastrukturminister som är socialdemokrat och också talar för regeringen. Oavsett vad det har varit före och efter valet är jag trygg i de besked som kommer. Jag tycker att statsrådet har gett mycket tydliga besked om att vi inte vill medverka till någon nedläggning av . Att man tillsätter en förhandlingsperson behöver inte handla om att någon flygplats ska läggas ned, utan det kan handla om att lösa upp knutar som gör att man kan utveckla regioner vidare i en annan riktning. Var lite försiktiga med det tonläge ni använder i den här debatten! Man verkar vilja försöka klistra på oss en åsikt som vi faktiskt egentligen inte har. 70 Statsrådet (S): Jag vill börja med att tacka för debatten. Jag tror att den här frågan, precis som flera av er har nämnt, har väckt oro och frågor runt om i landet. Jag hoppas att denna debatt har bidragit till att klargöra att det inte är aktuellt med någon nära förestående nedläggning av . Det finns inga sådana beslut. Det finns heller inga flygplatser som är utpekade av regeringen för tänkbar nedläggning. Regeringen har ingen sådan lista, åtminstone inte som infrastrukturministern känner till. I det fall en kommun önskar använda sin mark som används för flygplatsändamål till bostäder är regeringen beredd att tillsätta en förhandlingsperson om det inträffar. Det har ännu inte hänt. Jag vill vara noga med att påpeka det. Det är heller inte så som antyds att man ska tillsätta någon form av förhandlingsperson som skulle titta på varenda tänkbar flygplats i landet. Den kommun som lyfter frågan till regeringen kommer regeringen att möta med ett samtal om vad man vill uppnå och de olika målkonflikter som kan finnas. Apropå detta med oro vill jag också säga att jag tror att man som opposition i den här frågan kan ta ett ansvar för att inte sprida onödig oro. Det finns inga förslag i den riktning som ni beskriver, och därför finns det heller ingen anledning att i onödan sprida oro bland vare sig företag eller privatpersoner runt om i . Om man till exempel skriver insändare i och säger att regeringen ska lägga ned tycker jag inte att man riktigt hanterar sanningen så varsamt som vi behöver. Framtida investeringar kan sättas på spel genom att obefogad oro uppstår. Det hade varit jättefint om vi kunde hjälpas åt att dämpa oron genom att beskriva läget som det faktiskt ser ut. Tack för en bra debatt! Vi lär säkert återkomma till frågan. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2014/15:13 om ombildning av hyresrätter 71 Statsrådet (MP): Nooshi Dadgostar har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra att fler hyresrätter ombildas till bostadsrätter. Jag delar hennes uppfattning att hyresrätten har en viktig roll på bostadsmarknaden men också för rörligheten på arbetsmarknaden. När det sedan gäller hur beståndet av bostäder på den lokala bostadsmarknaden ska fördelas på olika typer av bostäder och upplåtelseformer är det en lokal fråga som främst bör hanteras på nivå. Kommunerna har också ett ansvar att planera för bostadsförsörjningen och ska då beakta situationen på bostadsmarknaden såväl i den egna kommunen som i en vidare bostadsmarknadsregion. Det kan också finnas olika skäl till att ett kommunalt bostadsföretag kan behöva sälja bostäder, till exempel för att få en bättre blandning av bostäder av olika typer i sitt eget bestånd eller i ett bostadsområde, för att åstadkomma en effektivare förvaltning eller för att få medel att investera i bostadsbyggande eller i förnyelse av äldre bostäder. behöver en nationell bostadspolitik som möter bostadsbristen genom ökat bostadsbyggande och som ökar rörligheten på bostadsmarknaden. Jag kommer att fortsätta följa utvecklingen på bostadsmarknaden och se över incitamenten för ökat byggande, inte minst hyresrätter. Jag är inte beredd att återinföra någon form av förbud mot ombildning av de slag som tidigare funnits. 72 NOOSHI DADGOSTAR (V): Jag vill tacka statsrådet för svaret och gratulera till det nya viktiga uppdrag som han har fått. Jag vet att ministern vet att de förväntningar som ligger på honom är skyhöga. Bostadsbristen i är katastrofalt stor. Vuxna människor kan inte flytta hemifrån, trots att många av dem kanske har fått egna barn. Elever kan inte tacka ja till studentplatser på annan ort, och företag har svårigheter att attrahera viktig arbetskraft till sin verksamhet. Jag är glad över att ministern säger att det här är en nationell fråga, för det är det. Arbetsmarknadsregionerna är mycket större och bredare än vad de var tidigare. De ser inga exakta kommunala gränser. Även om vårt hyressättningssystem har ändrats något är det fortfarande ett nationellt intresse att de kommunala bostadsbolagen har tillräckligt stor marknadsandel för att vår bostadsmodell och hyressättningsmodell ska fungera. Det innebär att detta måste finnas i landets alla delar, vilket vi måste kunna, så att säga, garantera. Tänk om vi fortsätter att privatisera allmännyttan i den takt som har skett fram till nu – det gäller även om det sker i de kommunala församlingarna, så att säga. Om vi ser en sådan kraftig minskning av det allmänna beståndet som vi har sett kommer vi att se en mycket tydligare marknadsstyrning av det här politiska området. Det är jag väldigt orolig för. Ministern vet säkert också att det kommer att resultera i en mycket starkare segregation. Vi kommer att se en försämrad bostadsstandard. Och vi kommer säkert att se mycket större hyreshöjningar med en bostadsmarknad som i större utsträckning styrs i enlighet med marknadens principer. Allmännyttan har där en viktig dämpande funktion. Vilka verktyg avser ministern att använda i sin roll som bostadsminister för att se till att vi kan behålla vår bostadsmodell och vår hyressättningsmodell och att vi har kvar ett allmännyttigt bestånd? Vi har ju ett gemensamt ansvar för att alla människor i det här landet ska kunna bo i bra och moderna hem till en inte alldeles för hög kostnad. aviserar regeringen att det ska byggas 250 000 nya lägenheter till 2020. Det tycker jag är en mycket bra ambition. Utgångspunkten måste då vara att vi bygger för människor med vanliga inkomster. Där är hyresrätten viktig. Den kommer att vara mycket viktig. Ministern talar om rörlighet. Hyresrätten är kanske det bästa sättet att se till att vi har en rörlighet som också fungerar i enlighet med arbetsmarknadens funktionssätt. Om vi bygger många hyresrätter nu måste vi också se till att de förblir hyresrätter och skyddas från ombildningar. Hur ställer sig ministern till det? Ska vi gå in med resurser och risktagande från statligt håll i stora hyresrättsprojekt för medborgarna eller, som har drivit igenom i budgetförhandlingarna, pengar och stöd till upprustning av miljonprogram? Ska vi göra det från statligt håll bara för att sedan se de här övervärdena kapitaliseras i bolagen – man ombildar helt enkelt alla dessa hyresrätter? Hur ser vi till att förhindra det? Det är klart att det kan vara lockande för en kommunpolitiker, till exempel, att sälja ut sitt bestånd i stället för att höja kommunalskatten. Det måste vi förhindra. Vi har ett ansvar för att alla människor i det här landet har någonstans att bo och inte behöver skuldsätta sig för livet eller gå runt på visningar för att flytta från orten eller så. 73 (M): Jag ska börja med att tacka ministern för svaret. För en gångs skull får jag konstatera att jag instämmer mycket i resonemangen i svaret. Självklart måste vi lösa problemet med bristen på hyresrätter och bostäder generellt sett med att vi får nyproduktion. Hyresrätten är en självklar och viktig upplåtelseform för unga, för dem som flyttar till jobb och för andra. Där är vi helt överens. Det finns en sak som oroar mig lite grann i svaret. Det är att ministern inte är beredd att återinföra någon form av förbud mot ombildning. Jag hoppas att det även ska gälla . Att vill stoppa människors val – det handlar om att kunna ombilda sin bostad till en bostadsrätt – tycker jag möjligen inte är konstigt, men jag hoppas att regeringen är beredd att gå en annan väg. Jag ska komma tillbaka lite till det här med nyproduktion. Jag vill lyssna lite på vilka åtgärder som ministern känner att det finns behov av. Vi ser nu att produktionen av bostäder ökar. Enligt prognoser kommer det att byggas ungefär 40 000 lägenheter , vilket innebär precis det mål som ni har satt upp till 2020. Det målet är alltså inte jättevisionärt. Alliansen har arbetat med regelförbättringar och regelförenklingar och med att snabba upp processerna inom kommunen, framför allt, men också vid överklaganden för att få till den här nyproduktionen. Det är regelverk som har efterfrågats mycket från branschen. Tyvärr stoppade Socialdemokraterna, och några av de här regelförenklingarna och uppsnabbningen av processen , vilket jag tycker är väldigt ledsamt. Vi i Alliansen har i vårt alliansmanifest – vi kommer att återkomma till det – gemensamt pekat ut flera ytterligare förbättringar av regler och snabbare processer. Jag undrar: Vad kommer regeringen att presentera, och vad vill ni åstadkomma för att få till mer nyproduktion? 74 Statsrådet (MP): Jag vill tacka Nooshi Dadgostar och hälsa henne välkommen till riksdag och till utskottet och de viktiga frågor som jag har ansvar för, bland annat. Jag vill också tacka för deltagandet i den här interpellationsdebatten. Jag hoppas att vi kommer att få många tillfällen att debattera denna väldigt viktiga fråga. Jag ska återgå till interpellantens uppföljningsfråga. Det är väldigt viktigt att se hur den här frågan fördelar sig mellan stad och land. Vi har en situation där några av landets 290 kommuner har ett stort problem med bostadsbrist. Framför allt är det hyresrätter som efterfrågas, och jag delar interpellantens oro för att det här kan bli, och också är, i bland annat , och men också på några andra orter, en propp i systemet. Det skulle faktiskt kunna bidra till att skapa jobb och vara ett bra smörjmedel för den lokala ekonomin och för som stat om det avhjälps på rätt sätt. Vi har tillsammans med kommit överens om hur vi vill jobba med bland annat upprustningsfrågan. Jag är väldigt glad över att har varit konstruktivt i detta, och jag är också glad över att regeringen tillsammans med har kunnat komma fram med en idé om hur vi ska rusta upp. Det är en jätteviktig del, för vi har bestånd som är i behov av upprustning, och då har tonvikten från vår sida varit på klimatsmart upprustning där hyresgästinflytandet är en viktig del. För mig som politiker som länge har bott i hyresrätt och sett de utmaningar som finns med dessa områden är det oerhört viktigt att lyfta fram ett antal saker. Det ena handlar om nybyggnationen. Regeringens mål, som är 250 000 bostäder , har ett antal underrubriker. En av dem handlar om små lägenheter och hyresrätter som människor med vanliga inkomster kan efterfråga, precis som interpellanten lyfter fram. När det gäller kommuner runt om i ser vi att vi skulle behöva framför allt hyresrätter, även om det finns kommuner som har så stora problem med bestånden att de faktiskt har blivit tvungna att ta bort hela längor med hyresbostäder. Den typen av problematik har jag som tidigare Stockholmspolitiker inte riktigt sett i våra storstadsområden. breddar vi oss, och har jag börjat förstå vidden av denna fråga och kommer att återkomma till med fler förslag. Där vet jag att kommer att vara en konstruktiv part. När det gäller fråga tror jag att ingången är att vi tillsammans vill se till att ha långsiktiga spelregler för detta område, både för de boende i hyresrätter och för bostadsmarknaden, där bostadsbolagen som aktörer är en viktig del. Därför kan jag försäkra dig om att vi kommer att ha en långsiktighet och hoppas på breda lösningar i . 75 NOOSHI DADGOSTAR (V): Jag tackar för det, och jag tror att och jag är överens om de utmaningar som miljonprogrammet står inför och vikten av att vi gemensamt tar ansvar för det bestånd som vi redan då gemensamt tog ett ansvar för att bygga. Det är det som föranleder min fråga: Hur skyddar vi dessa investeringar från att kapitaliseras ut och privatiseras? Jag tycker nämligen att man misstar sig om man tror att det här ska vara människors enskilda val och att de ska köpa loss lägenheter. Det här är en mycket viktigare fråga. Vi behöver ju hyresrätter för att arbetsmarknaden ska fungera, för att vi ska få tillväxt i det här landet och för att man ska kunna flytta till jobb eller studier. Ministern tar upp några städer som är drabbade av bostadsbrist, men av landets kommuner har brist på hyresrätter. Vi kan inte ombilda bort dem. Det är helt centralt för jobb och tillväxt att dessa är kvar. Vill man bo i en bostadsrätt får man naturligtvis köpa en, inte minska antalet hyresrätter på marknaden. I den välfärdsöverenskommelse som , och Socialdemokraterna har skrivit under talar man om att man vill utreda frågan om försäljningar av egendom till kraftiga underpriser. Vid ombildningar säljs oftast hyresrätterna till mycket kraftiga underpriser – av marknadspriset. Det är en subvention från kommuninvånarna till de personer som råkar bo i en viss lägenhet. Avser ministern att titta på hur man kan göra för att åtminstone sälja de här lägenheterna till marknadspris? hade vi ett slags tillståndsplikt. gjorde en prövning för att titta på ett mer övergripande plan huruvida det var lämpligt att ombildningar skedde. Då ska man komma ihåg att det var den förrförra regeringen som tog bort denna tillståndsplikt. Det är alltså inte ett förbud, som ministern hänvisar till i sitt svar, utan det är en prövning som görs. Man ska veta att Socialdemokraterna var mycket kritiska till att detta avskaffades. Jag noterar att till exempel sade att avskaffandet skulle innebära att tusentals hyreslägenheter kunde säljas utan hinder och för alltid försvinna från hyresmarknaden, med förödande konsekvenser för välfärden och samhällsekonomin. , som är näringsminister, sade att om man tar bort tillståndsprövningen vid ombildningar kommer det att kraftigt försvaga hyresgästerna och hyresgästens ställning på bostadsmarknaden. Instämmer ministern i detta? Var står regeringen i den här frågan? Detta är relevant framför allt för att hindra de väldigt segregerande effekter som det här kan få. Jag är säker på att redan vet att det i många stadsdelar i till exempel bara finns ett fåtal procent hyresrätter kvar. Hur ska man få en fungerande integration av olika samhällsklasser under sådana omständigheter? Jag vill också peka på det som ministerns egna partikamrater har lyft fram om, det vill säga rättssäkerheten kring dessa ombildningar. Kommer ministern att titta på hur man kan förstärka rättssäkerheten, till exempel genom att kräva tre fjärdedelars majoritet vid ombildningsstämmor liksom begränsningar i antalet omröstningar i en och samma fastighet så att man inte röstar om? Detta är något som själva har drivit väldigt starkt. 76 (M): Jag får instämma med både ministern och – ursäkta att jag inte kan interpellantens namn – i oron över att vi har få hyresrätter och på vissa håll har ett stort behov av fler. Hyresrätten är väsentlig för rörlighet så att man kan flytta till jobb och studier. Därom är jag säker på att vi inte har någon skiljande åsikt i den här kammaren. Därför är diskussionen om nyproduktionen fortfarande det väsentliga. En av ministerns kommentarer här var om en klimatsmart upprustning av miljonprogramsområdena med hyresgästinflytande. Då kan jag bara konstatera att detta inte gör att vi får en enda hyresrätt till i det här landet. Möjligen kan jag ha en egen reflexion över det här. Man ska alltså ha stimulanspengar till kommunala bostadsbolag, kanske också privata – det har jag inte sett några texter om – som inte har skött sitt bestånd. De ska få skattebetalarnas pengar, medan de bolag som redan har renoverat, som sköter sitt bestånd, inte får några skattepengar. Jag tycker att det är bakvänd politik. Sedan vill jag kommentera en sak till, och det gäller långsiktigheten. Det är ju självklart att den här branschen behöver ha långsiktiga spelregler. När ministern då talar om breda överenskommelser måste jag dra någon sorts slutsats att det inte kommer att komma förslag om att skattebetalarnas pengar ska gå till de vinstdrivande byggbolagen för att bygga hyresrätter. 77 Statsrådet (MP): Jag tackar för frågorna. Jag börjar bakifrån så att det blir mer rättvist. frågade om konkurrensneutralitet. När det gäller utformningen av stöden ska vi se till att de blir rättssäkra, lätta att förstå och långsiktiga. Där är och viktiga myndigheter, som ska se till att utforma stöden på bästa möjliga sätt. Vi hoppas också kunna rådgöra på ett brett sätt så att frågorna inte ska bli partiskiljande. Däremot förstår jag att ingång i frågan gäller att hon anser att skattemedel går åt det ena eller andra hållet. Låt mig påminna om något som vi från regeringens håll inte har för avsikt att göra ändringar i, nämligen ROT-avdraget. Där har ju under skattemedel gått till människor som äger sitt boende. Det har uppfattats av dem som är hyresgäster som att det är en subvention eller en transferering av skattemedel till dem som äger sitt boende. Jag säger inte att det är något fel med det, men jag tycker att det blir en ensidig beskrivning om den som hyr sin bostad inte ska få någon form av subvention vid upprustning. Jag kan hålla med om att den som har skött sig och sitt bostadsbestånd blir indirekt inte bestraffad, det är kanske fel ord, men åtminstone felhanterad eftersom den som inte har skött sig kommer att få någon form av hjälp. Situationen är sådan att det inte kommer att bli en bred utdelning av dessa subventioner utifrån vem som har skött sig mest eller minst, utan varje projekt kommer att vara baserat på sina egna meriter. När reglerna utformas av och och vi börjar tillämpa systemet ska – förmodligen – utse vilka områden och vilka bestånd som är i behov av den typen av upprustning. Det kommer onekligen att bli så att pengarna inte kommer att räcka till alla bestånd. Behovet är enormt. Låt mig säga något kort om att detta inte innebär nya lägenheter. sade själv i sitt första anförande att det byggs redan, och vi måste ha flera bollar i luften . Vi måste se till att underlätta för det som pågår och smörja det maskineriet som de som bor i undermåliga lägenheter och bostäder inte ska behöva betala för gamla synder hos ägare, oavsett om de är kommunala eller privata, som har underlåtit att göra de reparationer, tillbyggnader och ombyggnader som faktiskt har behövts. När det gäller Nooshi Dadgostars frågor anser vi att det är oerhört viktigt att rättssäkerheten finns på plats vid ombildningar. Det är något som är oerhört viktigt, men det ligger hos ett annat departement. Det är som har de frågorna, och jag välkomnar en debatt även på det området. I områden som är monotona, där det bara finns hyresrätter, måste kommunen – det här är en fråga – bestämma sig för hur blandade upplåtelseformer kan lösa en del av utmaningarna. 78 NOOSHI DADGOSTAR (V): Jag upprepar de frågor som jag inte riktigt kände att jag fick svar på. Det handlade bland annat om tillståndsplikten, som alltså inte är ett förbud utan en prövning för att förhindra innerstadsombildningar och som inte kommer att leda till det jag tror ministern är inne på. Sedan vill jag gå vidare till den skattemässiga ojämlikhet som ju finns mellan hyresrätten och bostadsrätten. Det gäller till exempel ränteavdrag och ROT-avdrag, där staten skyfflar över mycket pengar till villaägare och bostadsrättshavare för att bygga upp till skillnad från hyresgästen som inte får en enda krona. Detta gör att det skapas incitament för att ombilda sin lägenhet – innehavaren kan stå i begrepp att rusta upp – för att komma i åtnjutande av ROT-avdraget. Vad vill ministern göra för att ojämlikheten mellan hyresrätten och bostadsrätten ska utjämnas så att inte samhällets skattesystem styr människors val? inser jag att denna fråga kanske inte heller ligger på ministerns bord – whatever! Det finns ett antal olika boendeformer: hyresrätten, bostadsrätten och egnahem. Det är en valfrihet för medborgaren. Men tyvärr verkar hyresrätten vara den boendeform som i praktiken ska säljas ut och minskas till förmån för de andra boendeformerna. Det är inte valfrihet för mig. Hyresgästen som har valt till exempel det allmännyttiga bolaget ska också vara trygg med valet av hyresvärd.