prot · H109100 · 2014-04-11 00:00:00 — 1 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Förste vice talmannen meddelade att skulle interpellationssvar utgå. 2 § Anmälan om subsidiaritetsprövning Förste vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2013/14:31 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från miljö- och jordbruksutskottet. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:390 Till Interpellation 2013/14:390 Inbördeskriget i och destabiliseringen av läget i av Amineh Kakabaveh (V) Interpellationen kommer inte att hinna besvaras inom föreskriven tid. Skälet till dröjsmålet är resor. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2013/14:391 Till Interpellation 2013/14:391 Rymdbolaget och svensk utrikespolitik av (MP) Interpellationen kommer inte att hinna besvaras inom föreskriven tid. Skälet till dröjsmålet är resor. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2013/14:408 Till Interpellation 2013/14:408 Lagförslag som legitimerar pedofili och våldtäkt mot barn i av Amineh Kakabaveh (V) Interpellationen kommer inte att hinna besvaras inom föreskriven tid. Skälet till dröjsmålet är resor. (M) Enligt uppdrag 4 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Proposition 2013/14:220 till utbildningsutskottet Motioner 2013/14:So18–So20 till socialutskottet /14:A9 och A10 till arbetsmarknadsutskottet 5 § Svar på interpellation 2013/14:399 om frihandelsavtalet och företags möjlighet att stämma stater 1 Statsrådet (M): har frågat utrikesministern hur han ställer sig till att inkludera en mekanism för tvistlösning mellan stat och investerare, så kallad ISDS-mekanism, i ett frihandels- och investeringsavtal mellan och , det vill säga i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Inledningsvis vill jag tacka för att han berör de viktiga pågående förhandlingarna om . Avtalet som förhandlas mellan och , världens två största ekonomier, har en betydande potential för tillväxt och jobbskapande på båda sidor om . är viktigaste exportmarknad utanför , vilket ger ett exempel på varför TTIP är särskilt viktigt för . Det är positivt att avtalsförhandlingarna inbegriper investeringar, eftersom de utgör en vital del i den globala ekonomin. Tydliga och transparenta regler för utlandsinvesteringar gynnar ett öppet investeringsklimat, vilket i sin tur är bra för tillväxt och utveckling. Investeringsskyddsregler och ISDS syftar till att förhindra att stater utsätter investerare för diskriminerande och oskälig behandling. Det skapar förutsebarhet och underlättar inte sällan betydelsefulla investeringsbeslut. Jag har varit tydlig med att investeringsreglerna i TTIP inte ska begränsa vår demokrati. Jag stöder därför EU:s strävan att söka rätt balans mellan investeringsskydd och staters rätt att lagstifta genom ett modernt system för investeringsskydd och ISDS. Detta är bakgrunden till inledda offentliga konsultation kring investeringsskydd i TTIP. I denna inbjuds alla intressenter i EU att inkomma med synpunkter. Regeringen stöder detta initiativ, vilket visar på öppenhet kring frågan, och jag hoppas på ett aktivt deltagande i konsultationerna även här i . TTIP är det viktigaste bilaterala frihandels- och investeringsavtalet som EU någonsin har förhandlat. I då världsekonomin fortsatt brottas med sviterna av de senaste årens kriser är det angeläget att TTIP blir så ambitiöst och heltäckande som möjligt, utan att vi för den delen gör avkall på de höga krav vi har inom andra områden såsom miljö och hälsa. Jag välkomnar en fortsatt konstruktiv dialog med och andra aktörer om denna så betydelsefulla fråga för välstånd. 2 (V): Jag tackar handelsministern för svaret. Det här avtalet är någonting som går långt utöver ett frihandelsavtal. Hade det enbart handlat om att ta bort tullar, då hade det inte varit särskilt kontroversiellt. Jag har själv röstat för många sådana avtal i . Men här handlar det om att ha en långtgående harmonisering av lagstiftningen i två ekonomier. Man kan fundera över vad det innebär, till exempel för skillnaderna i jordbruk, för användningen av hormoner och antibiotika. Den enskilt viktigaste och mest kontroversiella delen av det föreslagna avtalet är dock det som man kallar för ett investeringsskydd. Det innebär i praktiken att ställa företagens vinster över demokratiska beslut. Med en sådan mekanism ger man storföretag en möjlighet att överpröva demokratiska beslut, om de inskränker deras vinster. Det kan vi sedan inte säga så mycket om, för dessa beslut gäller oss som land. Om vi inför lagar för bättre välfärd och bättre miljö kan ett storföretag ta oss till en sorts domstol. Det finns inga rättsliga argument för detta. Vi är rättsstater i EU, och i finns det redan ett rättsligt skydd mot till exempel expropriering. Här handlar det om att ytterligare stärka företagens makt. Det här är regeringen för. är emot det. En röst på i EU-parlamentsvalet är en röst mot varje sådan här mekanism i avtalet. Vad kan detta innebära i praktiken? Det finns liknande mekanismer i andra avtal, och vi ser vad det innebär. Tobaksföretaget stämmer för att man inför varningstexter på cigarettpaket. Gruvbolaget stämmer därför att vill förbjuda frackning, en mycket miljöfarlig metod för utvinning av fossila bränslen. Svenska – skamligt nog – stämmer därför att den tyska staten vill avveckla kärnkraften. Det holländska försäkringsbolaget stämmer och vinner över därför att har infört en bättre sjukförsäkring för sina medborgare, och då minskar bolagets vinstmöjligheter. Det är fullständigt orimligt att företag ska kunna stämma stater för att man vill göra livet bättre för sina medborgare. Det är att direkt ställa företags snöda vinstintressen över demokratiska beslut. Det är någonting som vi inte kan acceptera. växer motståndet mot investerarskyddet i avtalet. – EU:s viktigaste land – har gått ut och sagt att man vill lyfta ut den här delen ur avtalet, medan försvarar den. De tre största fackliga centralorganisationerna i , LO, TCO och , har gemensamt uttryckt sin skepsis mot ett investeringsskydd, men regeringen arbetar vidare för att skriva in företagens rätt till vinster över demokratin. Vad kan detta innebära för ? Det kan till exempel innebära att när vi har vunnit valet och förbjuder privata vinster i välfärden kan de amerikanska riskkapitalisterna i KKR – som äger det som tidigare hette Carema men som bytte namn till Vardaga efter diverse vårdskandaler – stämma oss ifall vi minskar deras vinster. Och det gör vi ju om vi tar bort vinster i välfärden. Jag vill inte att någon ska kunna överpröva vår rätt att ha en välfärd som i första hand är till för medborgarna i och inte för vinstintresset. Mina frågor till handelsministern är: Tycker handelsministern att det var rimligt att ett nederländskt försäkringsbolag kunde vinna en rättstvist mot , därför att landet gav sina medborgare en bättre sjukförsäkring? Tycker handelsministern att det är rimligt riskkapitalisterna i KKR i , som lever på att svenska undersköterskor får springa snabbare i korridorerna, ska kunna stämma oss när vi vill ha en välfärd där varje skattekrona går till äldre och barn, och ingenting går till riskkapitalister? 3 (V): Jag vill börja med att tacka för att han har väckt denna väldigt viktiga fråga i sin interpellation. mellan och EU handlar ju, som tog upp, inte bara om att man ska underlätta handeln mellan de två största ekonomierna i världen. Vi från har absolut inget emot att man handlar av varandra; tvärtom kan det vara väldigt bra att det sprids teknik och att man kan köpa en vara som produceras billigare på ett annat ställe. Men det här handlar ju om huruvida frihandeln ska vara överordnad andra viktiga värderingar i vårt land, i och i . Vi har debatterat detta tidigare i kammaren, , och det var . Då tog jag och min kollega upp tvistlösningsmekanismen ISDS, precis som har tagit upp. Det handlar om att företag kan stämma stater om de uppfattar det som att de har blivit indirekt exproprierade, alltså att staterna har tagit vinster av företagen på det ena eller andra sättet. tog upp några konkreta exempel. har stämt för att de har fattat ett beslut i parlamentet att man bara ska ha vita förpackningar när man säljer cigaretter. Det tycker inte om. Det finns andra exempel på att storföretag har stämt stater för att de har fattat beslut som rör folkhälsa, sociala rättigheter, konsumenträtt och så vidare. När vi debatterade det här, , tog du upp statistik om sådana här skiljedomsförfaranden i världen. Du sade att när det blev skiljedomsförfaranden mellan storföretag och stater vann staterna i av fallen. Företagen vann i av fallen, och i av fallen gjorde man upp genom förlikning. Då skulle jag vilja fråga dig, : Tycker du att det känns acceptabelt att i av fallen vinner stater och att i av fallen vinner storföretagen, antingen genom att deras krav går igenom direkt eller genom att staterna måste flytta sig mot storföretagens håll genom så kallad förlikning? Jag tycker att det här är väldigt skrämmande. Det innebär att när stämmer oss här i för att vi har hårdare lagstiftning mot cigaretter kanske vi vinner första gången, men när de stora alkoholbolagen stämmer oss för att vi har ett systembolag eller för att vi har restriktioner om marknadsföring av alkohol vinner vi inte. Enligt din statistik vinner vi i av fallen, fyra gånger av tio. Jag skulle också vilja ställa en mer principiell fråga: Varför ska vi ha de här skiljedomsförfarandena över huvud taget? Det ligger utanför det ordinarie rättsväsendet. I skulle det vara handelskammaren som hanterade sådana här saker. Man gör det i total hemlighet. Det finns inte alls samma transparens som det finns i det ordinarie förfarandet. Det kostar extremt mycket pengar, så blotta risken att bli stämd i ett sådant här förfarande kan få stater att inte utöva progressiv politik. Jag vill veta, : Vad är det för fel på våra ordinarie domare och domstolar, det ordinarie rättsförfarandet helt enkelt? 4 Statsrådet (M): Det framgår ganska tydligt att är emot TTIP, om menar vad han säger. Det har ställts många frågor, och jag ska försöka besvara så många som möjligt av dem i detta inlägg. Till att börja med vill jag säga att jag är medveten om att ISDS debatteras i . Det debatteras i flera europeiska länder. Jag var själv i i går och i förrgår och träffade representanter från de franska fackföreningsrörelserna tillsammans med LO, TCO och . Det finns många olika tankar. En del är oroliga. Ändå säger man: Vi vill ha ett frihandelsavtal med , men vi vill också vänta och se var detta förslag hamnar efter att kommissionen har haft de när alla medborgare får uttrycka det de själva ser som möjligheter och risker med ISDS. Jag tycker att det är klokt att vi väntar och ser vad det är för förslag som faktiskt kommer på bordet och därefter kan säga ja eller nej till detta. Det är också den officiella ståndpunkt som har. Vi ska vara medvetna om att , precis som alla de andra medlemsstaterna, i det förhandlingsmandat som har getts åt kommissionen har accepterat att ISDS är en del av förhandlingarna. Det är där vi står . Deras slutgiltiga position beror naturligtvis på förslaget. Jag tycker på samma sätt: Vi måste vänta och se var det här kommer att landa. Sedan tycker jag att vi behöver nyansera bilden lite grann när det gäller ISDS, för det blir en väldigt ensidig, negativ och kategorisk bild på det sätt som och uttrycker det. Vi måste komma ihåg att det också finns många positiva effekter av investeringar. Detta är naturligtvis ett skydd för våra svenska företag när de befinner sig i andra länder. Det är viktigt att det finns skydd mot diskriminering, skydd mot expropriation och krav på att behandla investerare rättvist och skäligt. Vi måste också tänka på att vi har investeringsskydd i 66 länder, om jag inte minns fel, där det väldigt sällan har skett att någon har försökt stämma den svenska staten. I de flesta av våra avtal behöver man någon form av mekanism för att skydda investeringar. Det finns andra länder som vi förhandlar med där detta kanske är ännu viktigare än vad det är med , som ändå är en mogen demokrati. Det finns länder som inte ser riktigt likadana ut, och då måste vi verkligen se till att skydda de svenska företagen. Jag vill ställa frågan: Hur kan ni i , om ni över huvud taget tänker säga ja till TTIP, tänka er att skydda de svenska företagen ute i världen utan någon form av investeringsskyddsmekanism? Det finns inte heller en ensidig bild av att det är staten eller företaget som vinner eller det sker genom förlikning, precis som tog upp, utan det är en ganska jämn fördelning. ska man inte ställa frågan om detta är rimligt eller ej. Det handlar om att varje enskilt fall ska bedömas för sig och att det bör finnas någon form av skydd för företag. Ni målar bara upp bilden av stora multinationella amerikanska företag som kommer att invadera . Jag ser det nog lite grann tvärtom också – det handlar om våra svenska företag ute i världen. 5 (V): Jag tackar handelsministern för hennes kommentarer. Nej, vi kan inte tänka oss något system där företag får överpröva demokratiska beslut. Företag har inte rätt att underkänna beslut i ett tvistlösningsförfarande där vi inte kan påverka utgången. Det handlar om att demokratin är överordnad företags vinster. I den här sortens tvistlösningsmekanismer är det bara företag, enbart företag, som får hävda denna rätt. Jag tycker att det var fel att stämde för att de vill avveckla kärnkraften. De har rätt att avveckla kärnkraften. Det är ingenting som vi ska förhindra. Om det hade handlat om att ta bort normala handelshinder hade det här varit oproblematiskt. Men det handlar om att ge företagen en rätt över demokratiska beslut. Vi kommer att rösta nej till TTIP om det innehåller någon som helst sådan här mekanism eller om det innebär att vi kan tvingas försämra lagstiftning vad gäller till exempel folkhälsa eller miljöskydd. Som handelsministern påpekade var hon i i går, och i pressmeddelandet som gick ut från departementet påstod ministern att det finns en stor enighet om det här i . Nej, det gör det inte. Jag skulle tro att de flesta svenskar tycker att det är helt orimligt och absurt att vi inte ska kunna lagstifta i vårt eget land och lämna över det till en domstol. De tre stora fackliga organisationerna har allvarliga invändningar när det gäller investeringsskyddet. Ändå fungerar som den största lobbyisten för storföretagens intressen runt om i världen. Jag menar att det är en fullständig brist på lyhördhet. Det här kommer att bli en av de viktigaste valfrågorna i valet till . Det är alldeles uppenbart att en röst på något av de fyra allianspartierna är en röst på att storföretag ska kunna överpröva demokratiska beslut i riksdag. Det är ett oroväckande men tydligt besked. Varje röst på i valet till är en röst på motsatsen. Det handlar om vår framtid. Det handlar om vår rätt att organisera välfärden som vi vill. Vi vet att miljarder kronor försvinner från svensk äldreomsorg, skola och sjukvård därför att regeringen har släppt fram vinstintresset på bekostnad av den gemensamma välfärden, och man gör allt för att bevara det. vill man skapa och skriva under ett avtal som ger ägarna till Carema – KKR, några av världens mest aggressiva riskkapitalister – rätten att få det överprövat av en tvistlösningspanel ifall vi vill bestämma att svenska skattepengar ska gå till välfärden i . Jag tycker att det är fullständigt orimligt. Det går en direkt linje från undersköterskan som får delade turer och för få arbetskamrater och som inte hinner med sitt jobb på äldreboendet i till två multimiljardärer som sitter i och tjänar miljarder på hennes och andra människors arbete. Och vill den ge dem rätten att stämma oss ifall vi vill att välfärden ska kunna få del av alla de resurser som vi faktiskt betalar. Jag tycker att det är helt orimligt. Vill man ha bort de privata vinsterna i välfärden bör man rösta på i valet till men också i valet till för att stoppa ett sådant här avtal. Jag vill komma tillbaka till mina två frågor som jag ställde till ministern. De är väldigt grundläggande. Tycker ministern att det var rimligt att ett nederländskt försäkringsbolag, , kunde stämma den slovakiska staten, vinna rättsfallet och tilldömas ett stort skadestånd för att ville ha en bättre sjukförsäkring för sina medborgare? Är det ett rimligt exempel på sådant som ministern vill ska kunna ske på grundval av TTIP? Tycker ministern att det är rimligt att amerikanska riskkapitalister ska kunna stämma staten och den svenska demokratin om vi tar bort de privata vinsterna i välfärden? 6 (V): Jag lyssnade noga på handelsministern när hon svarade mig och . sade att det behövs någon form av mekanism för att skydda investerarna, det vill säga företagen – ofta storföretagen. Då vill jag upprepa min tidigare fråga till handelsministern, för jag fick inte svar på den. Vad är det för fel på det ordinarie rättsväsendet? Vad är det för fel på alla våra hårt arbetande domare, advokater och jurister och på det rättsväsen vi har i , som man har i och som man också har i ? Vi vet att det är effektivt. Det är relativt transparent – vi kan ta del av det som pågår där. Det tolkar lagar. De som inte följer lagen döms, och de som sköter sig frias. Varför, , ska vi ha separata domstolar där bara storföretagen får stämma hela stater för att man där har hård lagstiftning och förbjuder till exempel genmodifierade varor, vill skydda djuren och har krav på att de ska ha rätt till ett naturligt beteende, vill fasa ut och förbjuda farliga kemikalier och fattar beslut om att man inte ska ha vinster i välfärden? Det är några konkreta exempel på det scenario som kan uppstå ifall frihandelsavtalet går igenom med specialdomstolar för företagen. Jag tog upp statistiken som visar att staterna bara har vunnit i fyra fall av tio. Jag ställde en konkret fråga: Tycker du att det är tillfredsställande att staterna i de här separata mekanismerna bara har vunnit i fyra fall av tio? Det tycker jag är väldigt oroväckande. Strategin du anförde, att vi ska vänta och se – varför det? Då blir vi ju överkörda. Vi måste in och påverka aktivt och lyfta ut de här destruktiva sakerna ur avtalet. 7 Statsrådet (M): Som jag tidigare påpekat är regeringen tydlig med att ISDS inte får inskränka vår demokrati eller vår möjlighet att lagstifta. Staters rätt att lagstifta om allmännyttiga ändamål som miljö och hälsa ska inte urgröpas. Det här är frågor som regeringen tar på stort allvar. måste också investerare åtnjuta rättssäkerhet. har svenska företag ett undermåligt juridiskt skydd mot diskriminering i exempelvis amerikanska domstolar. Jag tycker att det är bra. Vi stöder att EU strävar efter att nå rätt balans i TTIP mellan skyddet för investerare och staters rätt att lagstifta. Jag tycker att det är viktigt att lyssna på våra medborgare och se vad det är för förslag som kommer från EU innan vi kategoriskt och ensidigt tar ställning mot någonting på det sätt som gör. Det visar dessutom att och Socialdemokraterna inte riktigt står på samma sida i detta fall. Då måste jag få fråga: Hur ska ni kunna regera tillsammans om ni mot all förmodan skulle vinna valet ? Var ställer ni er om Socialdemokraterna vill ha det här avtalet? Kommer ni fortfarande att vara kategoriskt emot det då? Jag tycker inte heller att det är en riktigt rättvisande bild som och målar upp när vi tittar på exempelvis amerikanska företag som har försökt stämma EU-medlemsstater. Det finns tolv fall med amerikanska företag och nio EU-medlemsstater som har investeringsskyddsavtal med . Statistiken visar att det saknas kända fall där en amerikansk investerare har vunnit mot en EU-medlemsstat. har med 66 olika investeringsskyddsavtal i ISDS och har aldrig varit föremål för en investerares stämning. Mot bakgrund av den statistiken och vår stabila rättstradition får risken att skulle råka ut för stämningar anses vara relativt begränsad. Jag vill också kommentera det som nämnde i sitt första inlägg om tullarna mellan och . Även nämnde dem. Det är en myt att de är så låga att det inte skulle finnas något att vinna på att avskaffa dem. Även om de största vinsterna i termer av bnp kommer att komma av att ta bort icke tariffära handelshinder och även om tullarna generellt är låga är ju handeln så enormt stor att det blir betydande summor ändå. Dessutom finns det på vissa områden stora tulltoppar som vi måste skära ned. får svenska konsumenter betala tull på en rad varor från , till exempel bilar som är dyrare, cyklar , kläder och skor . Jag tycker att det är orimligt att svenska konsumenter ska behöva betala ibland mer för amerikanska produkter för att någon byråkrat eller politiker beslutat att gynna enskilda företag på bekostnad av medborgarnas frihet. Frihandel är inte bara bra för ekonomin; det är också en demokratisk rättighet. Varför vill förhindra svenska medborgare från att själva välja vad de ska lägga pengarna på går bortom förstånd för alla som faktiskt värnar medborgarnas frihet att välja själva och styra över sina liv. Det är klargörande att bekänner färg om TTIP. 8 (V): Tack, handelsministern! Hade den här debatten handlat om att ta bort tullar på amerikanska cyklar och skor hade vi inte haft någon debatt, för det hade vi bägge varit för. Men debatten handlar om frågan om amerikanska storföretag ska ha rätt att överpröva demokratiska beslut i riksdag, och det är någonting helt annat. Ministern säger att hon inte är beredd att inskränka våra möjligheter att till exempel förbättra folkhälsan. har jag två gånger upprepat en fråga som handlar om just folkhälsan. Var det inte precis en sådan klausul som gjorde att ett företag kunde vinna över när den staten ville ha just en bättre sjukförsäkring för att få bättre folkhälsa? Är det inte så att det amerikanska riskkapitalbolaget skulle kunna stämma oss om vi tar bort vinsterna i välfärden för att vi vill ha en bättre välfärd? Så länge ministern inte ens vill beröra de här sakerna i sina svar är det uppenbart att det inte går att utesluta att så kommer att bli fallet. Bara det räcker som argument för att inte godta ett sådant här avtal. I grunden handlar det här om demokrati. I svaret skriver ministern att hon stöder EU:s strävan att söka rätt balans mellan investeringsskydd och staters rätt att lagstifta. Nej, staters rätt att lagstifta är överordnad enskilda företags vinstintresse. Det är det som är demokrati – möjligheten att fatta demokratiska beslut. Det är det som inskränks med sådana investeringsskydd som finns i avtalet. Vi ser hur tobaksbolagen använder det. Vi ser hur miljöbusarna på energiområdet använder det. vill högerregeringen i ge företagen rätt att använda det mot oss genom det här avtalet, och det säger vi nej till. Det är rätt – Socialdemokraterna är inte tydliga, som vi är. Därför är det bara en röst på i valet till som är en säker röst på att vi inte ska få ett sådant här avtal. Jag tror att Socialdemokraterna kommer att tvingas att svänga , men de är inte där . Därför är det en vänsterframgång som sätter stopp för TTIP. 9 Statsrådet (M): Till att börja med vill jag tacka och för att de har tagit upp den här viktiga frågan. Att få ett transatlantiskt avtal på plats är en av de viktigaste åtgärderna för ökad export. Ett avtal beräknas kunna öka svensk export till eller mer. talar gärna om välfärden men inte om att det är export och handel som möjliggör välfärdssatsningar. För att maximera vinsterna för det svenska välståndet måste vi helt enkelt fokusera på de avtal som ger störst utväxling för vår utrikeshandel. är största exportmarknad utanför . och vill sannolikt hellre att regeringen skulle verka för handelsavtal med och , men tyvärr, , vi fokuserar på , och vi kommer att fortsätta med det för jobbens, tillväxtens och välfärdens skull. Det bör stå klart för alla i den här kammaren, när nu är så tydlig med sin röst i EU-valet, att motstånd inte gäller frihandeln mellan och , utan är emot frihandel över huvud taget.