prot · H20921 · 2014-11-13 00:00:00 — Men som hade den debatten och sade att man skulle avvakta och läsa kommissionens positioner landade detta brev på bord, där skriver under på att han kräver ett sådant investeringsskydd i . Innebär inte detta, , att den har låst sig vid att även amerikanska företag ska kunna överklaga demokratiska beslut i ? 111 (V): Jag tackar näringsministern för svaret på en mycket viktig interpellation. Helstatliga släpper ut mer koldioxid än vad hela staten gör. Jag tycker att det känns synnerligen pinsamt att drar den tyska staten inför domstol. när vi har fått en ny progressiv regering tycker jag att man, eftersom det är ett helstatligt företag, verkligen borde kunna se till att få stopp för detta förfarande. Varför ska tyska skattebetalare betala miljarder kronor för ett beslut som svenska faktiskt kände till när man gick in på den tyska marknaden? Det är en viktig fråga. En annan viktig fråga i den här interpellationen är den fråga som handlar om handels- och investeringsavtalet med – TTIP – där det finns ett förslag till en klausul inskrivet, nämligen ett investeringsskydd för företagen. Detta handlar om att man ska kunna dra stater inför speciella domstolar om förutsättningarna förändras. Näringsministern hänvisar då till den tidigare debatten som fördes med vår kollega , och jag har läst protokollet från den debatten. Där talar du, , om att det är viktigt att man garanterar att det inte sker någon expropriering av företagens tillgångar. Det känns som om det egentligen är det enda argumentet som du har för att man ska ha ett sådant investeringsskydd i ett frihandelsavtal. Då tycker jag att det är viktigt att understryka att alla EU-länder och , tillsammans med vilka man ska skriva under detta avtal, ändå är ganska väl fungerande rättsstater där man inte exproprierar saker hur som helst. Därför tycker jag att det är minst sagt överflödigt att skriva in ett sådant investeringsskydd. Menar näringsministern verkligen att detta investeringsskydd behövs? Problemet med ett sådant investeringsskydd är nämligen att storföretag kan stämma stater. Men stater kan inte stämma företag. På vilka grunder kan då företagen stämma staterna? Jag skulle vilja att näringsministern klargör det för oss. När vi har sett konsekvenserna av sådana investeringsskydd i andra frihandelsavtal runt om i världen stämmer storföretag stater på alla möjliga tänkbara grunder. Det handlar om som stämde och för att de införde en lagstiftning om att man inte skulle få ha reklam på cigarettpaketen – plain packages. Det är en jättebra lagstiftning, tycker jag. Men självklart ville storföretaget sälja så mycket cigaretter som möjligt och drog därför dessa länder inför ett skiljedomsförfarande med hänvisning till ett investeringsskydd. Det finns även andra exempel där storföretag har gjort likadant. Det handlar alltså inte bara om ett skydd mot expropriering, utan man ger företagen möjligheter att stämma stater på nästan alla tänkbara grunder. Det tycker jag känns väldigt farligt. Jag tycker att det är viktigt att vi i ska kunna ha kvar vår lagstiftning som är förhållandevis mycket ambitiösare på till exempel miljöområdet, arbetsrättsområdet, konsumentskyddsområdet och djurskyddsområdet. Vi ska kunna förbjuda vinster i välfärden, om vi vill det, utan att amerikanska storbolag ska kunna stämma oss. Ska det inte vara så, ? 112 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar och för en debatt om viktiga frågor. Jag börjar med att konstatera saker och ting som vi är överens om. Vi är överens om att vi har fått en ny och progressiv regering. Det är kul. Vi är överens om att ska vara ledande i omställningen mot förnybar energi och att det finns mycket i övrigt att önska när det gäller hur den ledningen, inte minst under de åtta borgerliga regeringsåren, faktiskt användes. Vi är också överens om att den förra regeringen på något sätt godkände – det är fortfarande mycket oklart – en rad avtal, inte minst det i holländska Nuon som har kostat skattebetalarna enormt mycket pengar och som fortfarande skadar och är någonting som hänger över . Detta hindrar bolaget från att göra de investeringar i förnybar energi som vi tycker är viktiga och att klara omställningen i och också att kunna göra bra investeringar på annat håll. Det finns alltså mycket som vi är överens om. När man däremot kommer in på frågan om vad ska göra är det viktigt för en regering att också ha klart för sig vilket mandat man har som regering och vilket mandat och ansvar som ett bolag har. Ett bolag har att verka efter de direktiv, den ägarpolicy och den aktiebolagslag som finns även om man till exempel har samhällsuppdrag, som jag tror att kanske har velat se lite tydligare från sida. har inte fattat något beslut om ett samhällsuppdrag till . Då agerar efter de direktiv och de regler som har fattat beslut om för bolaget. Då måste bolaget också agera utifrån det. Vi ska styra mot hållbar utveckling. Vi har möjlighet att styra och påverka detta. Men det är också viktigt att se att en styrelse i ett statligt bolag måste följa de lagar, regler och ägardirektiv som finns, annars skulle styrelsen bryta mot sin uppgift som styrelse. När det gäller energistadgefördraget och den tyska stämningen som bolaget gått vidare med är det viktigt att komma ihåg att fördraget godkändes av en enig riksdag. Det godkändes också av en lång rad stater runt om i . Det är alltså inte så att vi politiskt sett inte har något ansvar för de avtal som ingår eller de avtal som vi har tecknat tidigare. Det är viktigt att se att detta avtal inte har kommit av sig självt, utan det har tecknats efter beslut från en enig riksdag som har godkänt detta investeringsskydd och en investerar–stat-tvistlösningsmekanism. Det är också viktigt att säga att det inte är så att dessa avtal gör det möjligt för något företag att överpröva ett demokratiskt beslut, att ompröva ett demokratiskt beslut, utan i vissa fall få ersättning om man anser att en stat har brutit mot de regler som finns i avtalet. Det är detta som dessa mekanismer handlar om. Jag påminner om att svenska staten gav ersättning till ägaren för när drev igenom beslutet att stänga det. Vi ansåg nämligen att vi påverkade verksamheten så mycket att företaget hade rätt till ekonomisk kompensation enligt de grundlagar har. Också de tyska ägarna, som även var delägare i , fick ersättning från svenska staten när vi gjorde den omställningen. Jag tror att det är viktigt att se det som bakgrund till det som händer. Jag kommer inte att hinna med allting i detta anförande, men jag antar att vi kan komma tillbaka till frågan om TTIP och handelsavtalet med och . Vi hade en ganska lång debatt om detta förra gången vi hade interpellationsdebatter, och jag vill säga att vi inte har sett avtalet med . Det håller på att förhandlas, och vi ser inte hur det ser ut. beskriver alla de här avtalen som att de vore likadana. Jag blir lika upprörd som över att försöker stämma en stat för att man inför varningstexter eller annonsbegränsningar för tobaksreklam. Så ser många av de gamla avtalen ut, och frågan är om det går att förändra det. Jag tror att det går att förändra det. 113 (V): Jag tackar för svaret. Vi förväntar oss mycket mer av den här regeringen än av den förra vad gäller , och i det bör också ingå att man ger tydliga budskap om vad man förväntar sig av sitt bolag. Jag tror att den svenska allmänheten, och inte minst den tyska allmänheten, verkligen skulle uppskatta det. Det är riktigt att energifördraget finns. Det innebär dock ingen plikt att stämma varandra även om det finns ett fördrag, utan det väljer man om man gör eller inte. Fördraget slöts , och bakgrunden till det var att öst- och centraleuropeiska länder kom in i energimarknaden. De hade svaga rättssystem på den här punkten, och då kanske det fanns en grund. Men vad är grunden för att och ska hålla på och stämma varandra i den här typen av avtal? Där kommer man in på en större fråga, nämligen om rättsstater ska ge företag möjlighet att överpröva demokratiska beslut via domstolar man inte kan prova. Jag menar att det är principiellt fel, och jag tycker att det är särskilt anmärkningsvärt när personer som i någon mening står till vänster tycker att man ska ge företagen den här rätten över demokratin och rätten att göra på det här sättet. Jag kan förstå om en nyliberal tycker det och vill utsträcka företagens rättigheter på demokratins bekostnad, men hur kan en socialist eller någon som står till vänster tycka det? Det är för mig en gåta. Stämningarna ökar lavinartat. har de femdubblats. Företagen ser sin möjlighet att pressa stater på pengar för demokratiska beslut. Naturligtvis finns ingen motsatt rätt – det är inte så att företagen betalar pengar om man ger dem större vinster genom demokratiska beslut, utan det här är ensidigt företagens rätt att påverka stater när de tar beslut. Det kan handla om miljölagstiftning, fackliga rättigheter och även andra saker. tog upp några exempel. Tobaksföretagen stämmer både och . Landet har förlorat och tvingats betala skadestånd till ett nederländskt försäkringsbolag för att man ville ha en bättre sjukförsäkring. Vad är det för något? Vad är det som ger ett land skyldighet att betala ett försäkringsbolag för att landet vill ha en sjukförsäkring som är bra för medborgarna? Ett amerikanskt oljebolag har stämt för att provinsen inte vill ha frackning, alltså en miljöfarlig metod för att utvinna olja. Vi skulle med en sådan investeringsklausul i det amerikansk-europeiska frihandelsavtalet kunna ge de amerikanska ägarna till svenska företag i äldreomsorgen rätten att stämma oss när vi tar bort den vinstjakt vi gemensamt vill ta bort. Ägarna heter KKR och är ett av världens mest berömda riskkapitalbolag, kända för sin aggressivitet i olika affärer. Det övergår mitt förstånd att regeringen agerar som den gör och att den är för det här, vilket ju regeringen faktiskt är. Regeringen skriver brev till och kräver att man ska ge företagen den här typen av rättigheter. Dessbättre finns det ett kraftigt motstånd. LO i säger att man hoppas att regeringen ska vilja lyfta ut investeringsskyddet ur avtalet. Den amerikanska fackföreningsrörelsen säger att man inte vill ha de här paragraferna; man säger att två områden med rättsstater inte behöver den typen av överklagansmöjligheter. Den tyska regeringen, där både socialdemokrater och kristdemokrater sitter, vill lyfta ut det här ur avtalet. Det här är kanske den mest kontroversiella fråga som finns i den europeiska unionen . Folkrörelser, miljöorganisationer och fackföreningar mobiliserar för att vi inte ska lämna över mer politisk makt till företag på demokratins bekostnad, och då skickar den ansvariga svenska ministern ett brev till EU och ber unionen göra precis det. Jag måste säga att jag är besviken. 114 (V): Jag blev glad då läste upp regeringsförklaringen, där han bland annat sade att handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Därför undrar jag om man kan skriva in ett investeringsskydd för storföretagen över huvud taget, alltså om det är i linje med demokratiskt fattade beslut. Om ett land bestämmer sig för att ha en hög nivå på miljöpolitiken och konsumentskyddet, eller för att förbjuda vinster i välfärden, ska man väl nämligen kunna vara säker på att landet har det. Man ska inte behöva vara rädd att landet blir stämt av storföretag. Jag vill inte att så viktiga saker ska avgöras i anonyma skiljedomstolar där vi inte har den minsta insyn. Jag är egentligen inte mest rädd för företagens stämningar i sig, utan jag är mest rädd för vad det sänder för signaler till oss beslutsfattare. Jag är rädd att vi kommer att självcensurera oss om vi har ett investeringsskydd för storföretagen. Vi kommer att få signaler från jurister och andra om att vi kommer att få en stämning från ett amerikanskt storbolag ifall vi stiftar den där lagen för att skydda djuren, försöker förbjuda det där köttet och så vidare, så det ska vi inte göra. Jag tar upp det här därför att man i rutinmässigt behandlar djur med antibiotika, hormonbehandlar kött och doppar kycklingkött i klor. Det vill vi inte ha. Sedan får man utfästelser från olika personer på EU-nivå om att vi inte behöver oroa oss för det, för det är inte en del av förhandlingarna. Nej, men det är ju problemet – att man ger carte till företagen. Då kan de stämma de stater som har förbud mot hormonbehandlat kött, mot antibiotika i kött och mot klordoppad kyckling. Företagen kan säga: Vi ska ha total frihandel mellan våra länder, och ni förbjuder det; det är inte okej. Det är därför vi inte ska ha något investeringsskydd. 115 AMINEH KAKABAVEH (V): Jag tackar statsrådet , och jag tackar för den här debatten. Det är nämligen en jätteviktig debatt. Vi vet att folkrörelsen i har satt igång med olika debatter och seminarier, precis som på andra sidan av i . Det är flera hundratusen människor som har skrivit under protester och skickat dem till och många olika partier. Jag tycker att det och har gjort är väldigt klokt. Jag och statsrådet har haft en debatt om vad , till skillnad från den förra regeringen, kommer att göra och vilken syn man har på detta frihandelsavtal och särskilt det investeringsskydd mina vänner har varit inne på. Det är nämligen den kontroversiella delen av handelsavtalet och kommer att ge storföretagen ännu mer makt över människor. I folkrörelsen, som består av fackföreningar, miljöorganisationer och konsumentföreningar, är man väldigt orolig. Oron är faktiskt befogad; vi har exemplet , vad som har hänt i och så vidare. Det här är ett perspektiv där storföretagens makt går före demokrati. Det är mycket sorgligt om en socialdemokratisk regering här hemma inte skulle kunna lyfta ur investeringsskyddet och också i en öppen och offentlig debatt prata om vårt ställningstagande. Vi kommer att få en hel del debatter och seminarier , och jag vet att debatten är igång på olika håll och kanter i . Vi kan inte säga att det räcker bara för att vi har debatterat en gång. Demokratin behöver breddas och värnas, och det är vi som måste vara föregångare. För det krävs en rödgrön regering. Vi i är de som driver på. Vi vill ju vara till hjälp för den här regeringen genom att säga att det här är farligt. Vi har tillsammans försökt och försöker stoppa storföretag från att inskränka människors rättigheter härhemma. Vi har förhandlat tillsammans om att stoppa storföretag inom vård och omsorg, den offentliga sektorn. Det här hänger ihop med just dessa politiska värderingar, för det handlar om politiska värderingar, eller hur? Det handlar ytterst om vem som ska ha mer makt. Är det storföretagen eller är det folkrörelser som är upprörda över detta? Jag tror att många bland det svenska folket kanske inte riktigt förstått vad det här kommer att innebära. Därför måste vi helt enkelt hjälpas åt. Jag har också förväntningar på att och den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen har en helt annan syn än den förra regeringen på detta. Jag undrar vad statsrådet kommer att säga om detta. 116 Närings- och innovationsminister (S): Jag ska först säga någonting om vad det här handlar om också. När man lyssnar till representanter tar de upp en lång rad problem. Men eftersom vi i har ställt oss bakom ambitionen med handelsavtalen undrar jag om det är bra för och för världen att det kommer till stånd breda handelsavtal. Det finns en diskussion här som jag tycker är lite märklig när det gäller stora och små företag. Stora företag har inga problem att navigera i världshandeln utan handelsavtal. Det är de små och medelstora företagen som har mest att vinna på att vi får till stånd handelsavtal som gör att reglerna blir begripliga och fungerande och gör att fler företag kan delta i internationell handel. Vi har också stort intresse av att inte minst den fattigare delen av världen får till stånd fler internationella handelsavtal. Där är drivande för en fri och rättvis världshandel. Just nu prövas lite grann världens idé om frihandel. Vi har hela WTO-systemet som skakar, eller hur? Vi har också de stora handelsavtalen som diskuteras. Jag hoppas verkligen att det svenska parlamentet kan vara överens om att de här handelsavtalen är viktiga, inte bara för och utan för vårt land och våra företags möjligheter att finnas på en världsmarknad och klara till exempel frågor som vi är engagerade i, till exempel arbetslösheten i . Givet att man har den diskussionen kommer man till nästa diskussion: Hur ser investeringsskydden ut ? Det låter lite grann på som att det inte finns några sådana avtal . Det finns mängder av sådana avtal . De är utformade ungefär så dåligt som exemplet visar. De var så breda och allmänna, inte distinkta med vad som skulle regleras så att det var möjligt för en del att gå till domstol. När jag första gången hörde talas om en del av de här historierna blev jag verkligen konfunderad. Ta bara stämningen i när det gällde sjukförsäkringssystemet. Det låter helt absurt. Men efter stämningen visade det sig att egen författningsdomstol 2011 sade att det var olaglig lagstiftning, att den bröt mot om mänskliga rättigheter, så lagstiftningen var nog inte så bra utformad. Oavsett hur man tycker i sakfrågan – privat eller offentligt – där vi står upp för en bra sjukförsäkring, kan man nog säga att lagstiftningen inte var så bra om den till och med bröt mot författningen och mot . När det gäller fallet visade det bara på behovet av en modern investeringspolitik globalt sett som gör tydligt vad man får göra och inte får göra i relationer mellan stater och mellan företag och stater. Det är också en sådan diskussion som regeringen har öppnat för. Det brev som lite mystiskt sagts vara hemligt publicerades på regeringens hemsida – så hemligt var det då kanske inte. I brevet drev vi på för att ta nya tag i TTIP-förhandlingarna, för de är viktiga. Vi har ett window of opportunity ungefär framåt med en amerikansk president som heter , som jag tror är vår bästa vän för att få till stånd ett bra handelsavtal med höga standarder, inte sänkta standarder, mellan och . Det är dags att flytta fram positionerna i förhandlingarna framöver om vi menar allvar med att ta fram ett frihandelsavtal. Regeringen välkomnar att kommissionen lyfter upp samrådsförfarandet och diskuterar i olika grupper hur sådana här frågor kan hanteras på ett bättre sätt. Det kommer att redovisas inför årsskiftet. Regeringen kommer att aktivt ta del av samrådsutslaget och vara aktiv i debatten om att forma en modern investeringspolitik med mycket öppenhet och transparens men också tydliga regler för vad som får göras och inte göras. 117 (V): Det är Europeiska unionen som ingår handelsavtal . Vi har en gemensam handelspolitik. Jag satt i EU:s parlament och röstade för ett stort antal frihandelsavtal. Jag är i grunden positiv till att man lyfter bort tullar och onödiga restriktioner för handel. Det är en viktig del av det vi behöver för att skapa välstånd i , och ofta är det tredje världens länder som lider mest av handelsrestriktioner. Men jag är inte beredd att ge rätten till storföretag att överpröva demokratiska beslut, och det är det diskussionen handlar om. Det är en global diskussion. Den finns i det australiensiska efter deras erfarenheter. Den finns i den amerikanska fackföreningsrörelsen. Den här diskussionen finns i hela . Rättsstater behöver inte en överdomare. Det visade det slovakiska exemplet. De skulle ha gått till den slovakiska domstolen. De klarade det på egen hand. Det gör rättsstater gentemot varandra. Det är en principfråga om vi ska ge företag rätten att överpröva demokratiska beslut. Vad innebär då brevet som har undertecknat. Där står det: The council mandate is clear in its inclusion of investor protection mechanisms in the TTIP negotiations. Det är ett krav på den här typen av mekanismer. Jag är besviken på den . Jag tycker att man har lite grann sagt en sak hemma och en annan sak när man skriver brev till i . Är det inte så, , att brevet innebär att tar ställning för ett investeringsskydd av den här typen? Det tyska exemplet visar hur orimligt det är. köpte kärnkraftverk, fast man visste att skulle avveckla kärnkraften. Det fungerade inte när man fattade beslutet att sätta ett årtal för avvecklingen, och ändå kräver ett skadestånd. Vi skämmer ut oss i genom agerande. Jag menar att regeringen har ansvar för att ställa det här till rätta. Jag har två frågor. Den första är: Innebär inte brevet att regeringen har tagit ställning? Den andra är: Vad är egentligen skillnaden, som Amineh Kakabaveh frågade, mellan den här regeringens syn på och den förra regeringens? Jag ser tyvärr ingen skillnad alls. 118 AMINEH KAKABAVEH (V): ska inte målas ut som ett parti som är emot avtal och emot tillväxt. Vi tycker att frihandelsavtal är viktigt från olika aspekter för , för sysselsättningen, för välståndet, för välfärden och för solidariteten. Det är bra, men för oss är demokratin överordnad, både härhemma och i fjärran, i sådana här handelsavtal och i internationella sammanhang. Därför vill jag betona att vi tycker att det är jätteviktigt att vi är en del av världen och är med och bidrar. Vi ska vara förebilder. Vi ska arbeta för mänskliga rättigheter, demokrati, folkrörelser och särskilt värna om arbetsrätten. Den fackliga rörelsen går före allt annat. Det är viktigt att betona här. Jag hoppas att vi i nästa debatt inte igen kommer att få stämpeln att vi är emot avtal och tillväxt. Det är viktigt för oss. Men det vi vill lyfta ut ur investeringsavtalet är det så kallade investeringsskyddet. Många folkrörelser på andra sidan , i , i och i många andra delar av världen varnar oss. De säger att det här har påverkat demokratin i andra länder. Vi vill inte att det ska vara så hos oss, och har särskilt stora förväntningar på den här regeringen. 119 Närings- och innovationsminister (S): Jag tror inte att det är sista gången vi diskuterar denna fråga. Frågan kommer att diskuteras eftersom avtalet ännu inte är färdigt. När det gäller det förhandlingsmandat som har getts till kommissionen kan regeringen kanske inte ha vilken uppfattning som helst. godkände den dåvarande regeringens förhandlingsmandat. Inget av partier reserverade sig mot det förhandlingsmandat som gavs i förhandla om TTIP. Det betyder att denna linje gäller för den regering som sitter så länge inte har fattat ett nytt beslut. Det denna regering har gjort och varit tydlig med både i regeringsförklaringen, som ni hänvisar till, och i de diskussioner vi har i och i olika sammanhang här hemma är att vi välkomnar kommissionens samrådsförfarande. Finns det sätt att utveckla detta? Kan man göra det på annorlunda sätt? Vad blir slutresultatet i avtalet? Det kan vi inte veta förrän avtalet finns där. För oss är det viktigt att avtalet kommer till stånd och att det blir ett brett och omfattande avtal som också omfattar investeringar. Investeringar är viktiga för jobben, handeln och utvecklingen i , och . har stora investeringsintressen i . Vi har också stort intresse av att amerikanska bolag investerar i och . Investeringsdelen av avtalet ska alltså finnas där. Hur detta kommer att se ut på slutet hoppas jag att vi kan vara med och påverka genom att driva en progressiv diskussion om hur man kommer framåt. Men att på förhand säga nej till än det ena än det andra innan man har diskuterat hur man kommer vidare är inte smart politik om vi vill påverka den europeiska debatten och se till att vi i slutändan kan teckna ett bra och progressivt avtal som skapar bättre förutsättningar för och . Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2014/15:63 om Northland 120 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att genomföra för att förhindra eller mildra de katastrofala konsekvenser som stängningen av gruva utanför fört med sig. ställde en liknande fråga till mig vid frågestunden i för en månad sedan. Mitt svar till blir liknande det svar jag lämnade då: befinner sig under rekonstruktion.