prot · H10976 · 2014-02-28 00:00:00 — Terrafem har fått ett nationellt uppdrag att ha en jourtelefon. De har fått för det uppdraget. De har också fått del av utvecklingsmedlen. Bara har deras olika jourer – i , i och i – fått sammanlagt 1,8 miljoner. Och de kan naturligtvis få mer via den organisation de är anslutna till, som är nationell när det gäller utveckling av kvinnojoursverksamheten. Jag tror inte alls att Roks har uppfattat det på något annat sätt. gör sig till tolk för väldigt många när han talar. Men Roks har skrivit en ansökan om precis vad de ville ha utvecklingsmedel till, och det är det de har fått pengar för, som de sedan kan fördela vidare efter eget önskemål mellan sina medlemsjourer. Ordningen är klart uppgjord, och det är den vi har att följa. vill ha en annan ordning, och den är faktiskt inte möjlig inom ramen för den lagstiftning vi har. Kvinnojoursverksamhet och arbetet när det gäller våld mot kvinnor och att få män att sluta slå har aldrig prioriterats så här mycket av någon tidigare regering. Det visar också vår medelstilldelning, . Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2013/14:238 om arbetsvillkor inom flygtrafiken 12 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig om jag avser att mot bakgrund av bland annat situationen inom flygbranschen vidta åtgärder för att begränsa den tid som bemanningsanställda kan vara inne på ett företag, driva på för krav på operatörer att en hög andel av deras flygpersonal ska vara anställd i samma bolag som har driftstillståndet samt ta initiativ till en utredning om social dumpning inom luftfarten. En självklar utgångspunkt för regeringen är att sjysta villkor ska gälla oavsett hur arbetsgivaren väljer att bedriva sin verksamhet och oavsett bransch. Hur en arbetsgivare väljer att organisera sin verksamhet är en del av arbetsledningsrättsprincipen, som är en grundläggande arbetsrättslig princip. Det innebär till exempel att en arbetsgivare själv kan välja om verksamheten ska bedrivas med egen eller inhyrd personal. Det finns ingen bestämmelse i lag om hur länge bemanningsanställda får arbeta som inhyrda hos ett kundföretag. Detta innebär dock inte att regler som säkerställer de inhyrda arbetstagarnas rättigheter saknas. Enligt lagen om uthyrning av arbetstagare ska bemanningsanställda tillförsäkras minst de grundläggande arbets- och anställningsvillkor som skulle ha gällt om han eller hon hade anställts direkt av kundföretaget för att utföra samma arbete. Jag har inte för avsikt att vidta åtgärder för att begränsa den tid som bemanningsanställda kan hyras in. Vad gäller den andra frågan, om jag avser att driva på för krav på operatörer att en hög andel av deras flygpersonal ska vara anställd i samma bolag som har driftstillståndet, är det infrastrukturministerns ansvarsområde. Jag kan bara konstatera att flygoperatören naturligtvis måste följa gällande lagar och regler, såsom för flygsäkerhet, och naturligtvis ska alla bolag som är verksamma på den svenska arbetsmarknaden följa gällande lagar och regler. Vi har ett regelverk som syftar till att säkerställa goda anställningsvillkor för inhyrda arbetstagare, bland annat lagen om uthyrning av arbetstagare, som genomför EU:s bemanningsdirektiv. Jag ser inget behov av att tillsätta någon särskild utredning. 13 (V): Jag tackar för svaret från arbetsmarknadsministern, men jag måste tyvärr konstatera att det var ett ganska genuint icke-svar. Jag hade kanske inte hoppats fullt ut att ministern skulle komma med något slags färdigberett åtgärdspaket, men jag hade kanske en viss förhoppning om att det skulle komma någon sorts signal om att regeringen tar problemen inom flygbranschen på allvar. Jag hade hoppats att vi skulle få höra ett resonemang om detta som åtminstone lät påskina att ministern och därmed regeringen hade större överblick över arbetssituationen inom flygbranschen eller åtminstone var intresserade av att skaffa sig det. Men det har berättat är att inhyrda arbetstagare ska ha bra arbetsvillkor. Flygoperatörerna ska följa gällande lagar och regler. Det är helt generiska svar. Det är svar som i princip hade kunnat ges på vilken fråga som helst. Det som var min poäng med att ställa interpellationen var att belysa konkreta, existerande och, åtminstone enligt min och mening, oroväckande utvecklingstendenser inom en del av den svenska arbetsmarknaden. Det är tendenser som är problematiska, för de drabbar kabinanställda, piloter och andra inom den här näringen. Men de har också bredare följdverkningar. Vi vet ju att olika typer av tricks för att pressa löner och arbetsvillkor tenderar att snappas upp av andra branscher. Jag påminner om det som jag tog upp i interpellationen – det gäller exempelvis Norwegian och kabinpersonalen. Företagsledningen vill att personalen ska göra samma jobb men som bemanningsanställd i stället för att vara anställd av själva företaget. Det här har inget att säga om. Hon reflekterar inte över att detta kan innebära olika saker för arbetsvillkoren, nämligen att den faktiska fördelningen av ansvar blir annorlunda. Det kan uppstå en press på personalen, som riskerar att gå från att vara kvalificerad säkerhets- och serviceansvarig personal till att bli jäktad städ- och försäljningspersonal i luften. har heller ingenting att säga om piloternas situation. Det finns exempel både på användning av bemanningsföretag och på att piloter pressas till att bli egenföretagare som gör samma jobb som . Det borde vara uppenbart att det handlar om att arbetsgivaren försöker dumpa tidigare upparbetade villkor och komma undan ansvar och risker. skrev om denna fråga på . Man tog upp företaget , som har krävt 25 procents lönesänkning av sina anställda. När facket inte ville acceptera detta i förhandlingar sade bolaget upp alla piloter och började använda sig av utländska flygbolag för att genomföra de svenska flygningar företaget har åtagit sig. Ett annat exempel som jag har tagit upp gäller F-skattsedlar och nämns också i artikeln. Det gäller företag som behåller sin verksamhet oförändrad utåt men som går runt kraven på att betala arbetsgivaravgifter och liknande genom att i stället ta in piloter i form av konsulter. Av debattartikeln framgår att detta är en avsiktligt vilseledande konstruktion med syfte att försvåra insyn för utomstående och sätta arbetstagarna i en beroendeställning till flygbolaget som inte liknar någon normal relation på svensk arbetsmarknad. Är arbetsmarknadsministern bekymrad över eller ens intresserad av de konkreta problemen på svensk arbetsmarknad? Ska alla som följer debatten räkna med att de fina orden om att den svenska modellen är bra och värd att försvara är bortblåsta som de konfronteras med reella problem i verkliga branscher och den nu gällande svenska arbetsmarknaden? 14 (M): Jag hade inte tänkt anmäla mig till debatten, men jag vill generellt ta upp att glömmer nämna att över huvud taget inte vill ha bemanningsföretag eller en bemanningsbransch. Det är viktigt för dem som följer debatten att se att Vänstern har det ingångsvärdet. Givetvis ska det finnas sjysta villkor på arbetsmarknaden. Arbetsmarknaden är i ständig förändring, och bemanningsföretag är en viktig ingång på den svenska arbetsmarknaden. Det gäller särskilt unga utrikes födda som ofta får sitt första jobb i bemanningsbranschen, till exempel extrajobb. Vi kan även se många äldre som jobbar i bemanningsbranschen. De har pensionerat sig från sina arbeten och väljer att bli proffs i bemanningsbranschen. pratar om viktiga signaler. Det är viktigt för mig som moderat politiker att säga att bemanningsbranschen är här för att stanna, men där ska gälla sjysta villkor. Ungdomar får ofta sitt första jobb i branschen. Givetvis finns utmaningar i bemanningsbranschen, särskilt i fråga om att kompetensen tas till vara och utvecklas. 15 Arbetsmarknadsminister (M): lyfter upp en komplex fråga. Företag, arbetstagare, konsumenter och företag finns på en alltmer globaliserad och rörlig marknad. Det gäller särskilt inom flygbranschen, som är mobil till sin natur. Ökad rörlighet är i grunden något positivt eftersom den leder till tillväxt och ökat välstånd. är det självklart aldrig okej att kringgå lagar och regler. och jag är överens om att det ska vara sjysta villkor på den svenska arbetsmarknaden. Men när det gäller bemanningsföretagens roll på arbetsmarknaden är vi inte lika samstämmiga. Jag anser att bemanningsföretag fyller en viktig funktion på svensk arbetsmarknad. Många som vill ta sig in på arbetsmarknaden kommer in genom bemanningsföretag. Vi vet att unga i större utsträckning får jobb i bemanningsföretag än i andra företag. Det är också en viktig väg in på arbetsmarknaden för många utrikes födda. För både unga och utrikes födda är bemanningsföretagen dörren till ett jobb, en trygghet och en gemenskap. Branschen är viktig i grunden för att hålla svenska företag konkurrenskraftiga och anpassningsbara, till exempel genom att de kan ta in personal snabbt med rätt spetskompetens eller för att klara tillfälliga toppar. Det är absolut sant att det finns tillfällen där vi definitivt kan diskutera moralen i olika företags beteende. Men vi ska inte kasta ut barnet med badvattnet och förbjuda bemanningsföretag, så som vill. Det är egentligen det som i grund och botten vill. Det handlar inte bara om att lyfta upp något som man ser som ett problem, utan man vill faktiskt förbjuda bemanningsföretagen. Jag tror att vi ska arbeta med att se till att bemanningsbranschen blir bättre. Regeringen har genomfört viktiga förändringar för att säkerställa villkoren för bemanningsanställda. De nya reglerna som antogs innebär att huvudregeln är att bemanningsföretag ska tillförsäkra bemanningsanställda minst de grundläggande arbets- och anställningsvillkor som skulle ha gällt om de anställda anställdes direkt i kundföretaget för att utföra samma arbete. Det är den så kallade likabehandlingsprincipen som ska gälla i bemanningsföretag. En annan sak som regeringen utreder – och det är väl medveten om – är hur vanligt det är att personal från exempelvis bemanningsföretag hyrs in när det finns en företrädesrätt för arbetstagare som har sagts upp. Utredningen ska också titta på hur arbetsmarknadens parter har reglerat möjligheten till inhyrning i sådana situationer. Utredningen ska redovisas . Efter det går det att ta ställning till om det finns behov av eventuella åtgärder. För mig är det alldeles självklart att det ska finnas sjysta villkor oavsett om man jobbar inom flyget eller inom någon annan bransch. Men att förbjuda bemanningsbranschen är inte en lösning. Det leder inte till fler jobb, och det leder inte till konkurrenskraftiga svenska företag. 16 (V): Det var som sade att arbetsmarknaden är i ständig förändring. Det är något att ta fasta på. Det är precis därför vi ser de konkreta problem som uppstår när arbetsmarknaden är i förändring. Vi försöker se vad som kan göras åt problemen. Men det verkar inte riktigt vara regeringens inställning. Vi får återigen i diskussionen om bemanningsbranschen höra de argument som togs upp när möjligheterna för bemanningsföretag att komma in på arbetsmarknaden skulle utvidgas, nämligen att det handlar om att tillgodose behov av spetskompetens eller att fylla tillfälliga arbetstoppar. Men här är det fråga om systematisk användning av bemanningsföretag i helt andra situationer. Det är poängen här. Bemanningsföretag anlitas inte för att någon ska få in en fot på arbetsmarknaden utan tvärtom för att samma personer ska göra samma jobb men i en annan anställningsform. Det gör att företaget slipper ta ansvar, och risker och press kan föras över på personalen. Det är poängen. Det är inte ett starkt argument för mig att de som drabbas av situationen ofta är utlandsfödda. Jag kan inte förstå att det argumentet skulle göra mig gladare. Än en gång handlar det om att det ska vara andra saker som gäller på denna ständigt föränderliga arbetsmarknad och specifikt för flygbranschen. Den är, mycket riktigt, lite speciell eftersom det är fråga om rörelser över gränserna. Det hör till sakens natur att branschen är rörlig. Då finns behov av att se specifikt på de problem som uppstår där. Exemplet med piloternas situation är intressant. Det ger regeringen en möjlighet att säga vad man tror på för sorts arbetsmarknad i . Ser man dumpningen av villkoren som ett problem? Är man beredd att initiera specifika åtgärder? I det här fallet verkar det som att svaret är nej på den senare frågan. Vi ser en situation där man till exempel använder sig av konstruktionen att lägga ut verksamheten på bemanningsföretag, eller något som heter bemanningsföretag, som är registrerade i andra länder. Så hyr man in personalen därifrån. Det är samma typ av arbetsuppgifter, men man kallar, i det här fallet, piloterna för konsulter. Ett exempel utöver det som jag nämnde togs upp i och gällde Saabs målflygsverksamhet på , där fem av sju piloter sagts upp. Man hävdar att det är arbetsbrist. I stället ska verksamheten drivas med hjälp av inhyrda konsulter. Det är intressant att arbetsmarknadsministern säger att det har att göra med företagsmoral. Det är inte så det fungerar i verkligheten. Om vissa sätter saker i system inom en begränsad bransch kommer de företag som inte gör det att bli tvungna att anpassa sig till detta. Det är staten, myndigheterna, som sätter spelgränserna för marknaden och som därmed också bestämmer vad det är man ska konkurrera med. Ska man konkurrera genom att pressa sina anställda så mycket som möjligt, eller ska man konkurrera genom att komma på bättre sätt att erbjuda en tjänst? 17 (M): Jag ska bara upprepa att det finns en tydlig skiljelinje i den svenska politiken, precis som säger. Det finns de som vill föra en politik där man begränsar olika sorters företags, i detta fall bemanningsföretags, verksamhet. Man vill sätta upp hinder för människor att komma in på arbetsmarknaden. Bemanningsföretagen är en viktig ingång på arbetsmarknaden där man kan börja tjäna egen lön och skaffa sig erfarenhet. Inte minst gäller det ungdomar och utrikes födda som ofta får sin första lön via ett bemanningsföretag. Det går att raljera om att det är ungdomar och utrikes födda som jobbar inom denna bransch. Det är många ungdomar som har sitt första extra jobb vid sidan av studierna i ett bemanningsföretag och hyrs ut till en kund. Det kan vara till exempel en ekonomistuderande som hyrs ut till en ekonomiavdelning. Andra branscher där bemanningsföretag verkar gäller lagerjobb, enklare industrijobb och fastighetsservice där det inte krävs en jättelång jobberfarenhet, men även jobb där detta krävs. Det finns vårdcentraler runt om i landet som har svårt att få tag på läkare och som använder sig av bemanningsföretag som hyr ut läkare till vårdcentraler för att patienterna ska få den vård de behöver. Där går skiljelinjen. Det är det här som och vill stoppa, för de vill inte ha bemanningsföretag över huvud taget. Det finns en skiljelinje i den svenska politiken. 18 Arbetsmarknadsminister (M): undrar varför vi svarar med att diskutera bemanningsföretag. Det är för att frågan faktiskt handlar om det. Vi har en grundläggande skillnad i åsikt och i synen på bemanningsföretag. av alla sysselsatta i arbetar i bemanningsföretag. Det sätter, tycker jag, retorik med krav på regleringar, begränsningar och förbud i ett lite annat perspektiv. Låt oss då titta på flygbranschen. Liksom andra branscher möter den nya utmaningar. Globalisering och ökad konkurrens är krafter som man inte kan bortse från. Det är ett hårt tryck på branschen, och det påverkar naturligtvis företagen. Ett ökat utbyte generellt mellan länder gör att vi som konsumenter får tillgång till fler varor och tjänster till bättre pris. Till exempel är det många fler än förut som har möjlighet att upptäcka och semestra i nya länder. finns det såklart en konsumentmakt, att konsumenter kan välja till och välja från. Allt handlar inte om lagstiftning; det handlar också om konsumentmakt. Globalisering innebär möjligheter för svenska företag att sälja varor och tjänster på andra marknader, vilket skapar jobb åt tusentals svenskar. För en handelsberoende ekonomi som är det särskilt viktigt. I grunden är utbytet av varor och tjänster och rörlighet för människor någonting positivt. Men den ökade konkurrensen har också en annan sida. Det tvingar företag att anpassa sina villkor i en allt snabbare takt. De här krafterna, eller strukturomvandlingen om man vill använda ett lite torrare uttryck, tvingar många företag att förändra sin verksamhet eller till och med att lägga ned verksamheten. Det är en väldigt smärtsam process och omställning där många människor kan förlora sina jobb. Jag tror att flygbranschen är en av de mest utsatta branscherna speciellt med tanke på dess natur, som jag sade, eftersom man är mobil. Svaret är inte att förbjuda bemanningsföretag i , som vill. Det kommer varken att stoppa globaliseringen eller förändra villkoren för exempelvis . Jag vet att har diskuterat förhållandena för deras anställda. Att förbjuda bemanningsföretag stänger bara dörren till arbetsmarknaden för oss som bor i . Jag vill slå fast och vara tydlig med att det aldrig är acceptabelt att bryta mot, missbruka eller kringgå regler för att konkurrera med arbetskraftskostnader, varken i eller i något annat EU-land. Det vill jag vara väldigt tydlig med. Företag och arbetstagare som verkar på flera länders arbetsmarknader kan förstås i fråga om arbetskraftskostnader räkna ut var det är mest ekonomiskt fördelaktigt att verka. Men det behöver inte per automatik betraktas som ett brott, missbruk eller kringgående av ett lands regler, och man kan alltid diskutera moralen i olika företags val. 19 (V): Jag tror väl inte att ungdomar och utrikes födda kommer in på arbetsmarknaden genom att bli bemanningsföretagsanställda piloter. Det upprepas här att man kommer in på arbetsmarknaden genom anställning på ett bemanningsföretag, men det konkreta exemplet med Norwegians kabinpersonal pekar på att detta var en väg ut ur Norwegian. Man får göra samma jobb men är i stället bemanningsföretagsanställd. Det var poängen i min fråga. Arbetsmarknadsministern talar om konsumentmakt. Det är intressant att man menar att den som ska köpa en biljett en eller därigenom ska ta ansvaret för att det inte sker lönedumpning någonstans i världen. Det är ett ganska märkligt och stort krav att ställa på den som köper sin biljett. Däremot skulle man kunna ställa det kravet på dem som upphandlar offentlig flygtrafik. Offentlig flygtrafik upphandlas en hel del i . Men det har inte visat sig att regeringen är intresserad av att närmare undersöka möjligheterna till det och att ställa krav på kollektivavtal och goda villkor i samband med upphandling av offentlig flygtrafik. måste jag igen säga att det låter som att det är något slags naturlag att konkurrensen ska leda till att man pressar arbetsvillkoren. Arbetsmarknadsministern säger: Nej, det får inte gå ut över arbetsvillkoren. Det är precis det frågan handlar om. Genom att sätta upp regler som gör att det inte går att konkurrera genom att pressa personalen blir konkurrensen annorlunda. Man försöker att i stället erbjuda en bättre tjänst på andra sätt. 20 Arbetsmarknadsminister (M): Tack för interpellationen. Det här är komplexa frågor just av den anledning som jag tidigare nämnde. Men i grunden handlar det om vad vi vill reglera och vad vi vill förbjuda. Vi har varit tydliga med att när det gäller bemanningsföretag ska vi utifrån utredningen om företrädesrätten – när vi får den – fortsätta att se vad som krävs och behövs. Jag fick en fråga om jag tänker följa upp detta med social dumpning. Jag tycker att det är viktigt att följa alla frågor som har med svensk arbetsmarknad att göra. Jag följer en annan fråga där det har diskuterats mycket om dumpning, nämligen byggbranschen och utstationerade. Där kan jag konstatera att utvecklingen i byggbranschen har varit stark. Sysselsättningen har vuxit. Löneutvecklingen i byggbranschen har vuxit. Där kan vi i alla fall se en utveckling åt det hållet. Vi ska naturligtvis också följa den här branschen som är viktig både för dem som jobbar i den och för alla dem som reser. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2013/14:247 om arbetsvillkor och upphandling inom taxibranschen 21 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att följa upp förekomsten av antifackligt beteende inom taxinäringen och om jag avser att agera för att offentlig upphandling av färdtjänst ska stärka snarare än underminera kollektivavtal. Det är av grundläggande betydelse att alla arbetstagare ska ha möjlighet att utnyttja sin rätt att organisera sig och bedriva facklig verksamhet. Föreningsfriheten är grundlagsskyddad och närmare regler som syftar till att skydda arbetstagarnas föreningsrätt finns bland annat i medbestämmandelagen. Vidtar en arbetsgivare åtgärder som syftar till att skada en arbetstagare för att han eller hon har använt sin föreningsrätt kan det vara att anse som en föreningsrättskränkning. I så fall kan skadestånd utdömas. Det regelverk vi har fungerar enligt min mening väl. Jag har därför inte för avsikt att vidta några åtgärder när det gäller detta. Mer specifika frågor om taxinäringen hanteras av infrastrukturministern. Jag kan bara konstatera att regeringen arbetar löpande för att förbättra regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg, inklusive taxinäringen. När det gäller frågan om offentlig upphandling vill jag inledningsvis påpeka att regelverket för offentlig upphandling ligger på statsrådet bord. Nya EU-direktiv på området antogs . Jag kan ändå vara tydlig med följande: regeringen har, inom ramen för EU-förhandlingarna om de nya upphandlingsdirektiven, aktivt värnat den svenska arbetsmarknadsmodellen. Regeringen har bland annat gett stöd till förslaget om en ny allmän principbestämmelse om att medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att leverantörer vid fullgörande av offentliga kontrakt iakttar tillämpliga miljöskyldigheter, sociala skyldigheter och arbetsrättsliga skyldigheter. Det handlar om skyldigheter som fastställts i unionslagstiftning, nationell lagstiftning, kollektivavtal eller i vissa internationella miljöbestämmelser, sociala bestämmelser och arbetsrättsliga bestämmelser. En förutsättning är att dessa bestämmelser och tillämpliga skyldigheter överensstämmer med unionslagstiftningen, bland annat måste de vara icke-diskriminerande och transparenta. Regeringen har – under – tillsatt en utredning för genomförande av direktiven som ska lämna sitt slutbetänkande . 22 (V): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Det är bra att ministern är tydlig med att kränkningar av fackliga rättigheter inte ska förekomma på svensk arbetsmarknad. Det är också bra att regeringen arbetar med att förbättra regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg. Men det som inte är så bra är att , i likhet med den diskussion som vi hade tidigare om flyget, inte vill närma sig problemen som i verkligheten finns på den här marknaden, alltså taximarknaden, och som har gjort branschen väldigt hård för många av dem som jobbar i den. sitter det några taxichaufförer på läktaren och lyssnar på det som ministern har att säga. De hade nog kanske varit ännu fler, om det inte hade funnits en stark oro för att drabbas av problem och repressalier. Vi vet att sådant förekommer. Det konkreta exemplet som föranledde den här interpellationen ger en antydan om hur svårt problemet kan vara. Allonias Sebhatu förlorade jobbet när han arbetade fackligt på . Han har inte blivit formellt uppsagd av företaget, eftersom han inte har varit anställd av dem. Däremot har han bestraffats genom att stängas av från växel. Då finns det inget jobb för honom hos åkaren som är hans formella arbetsgivare. Därmed måste han sägas upp. Detta är väldigt typiskt för situationen inom taxibranschen. Starka aktörer lägger över risker på underleverantörer som har en svag ställning, alltså åkarna.