prot · H10998 · 2014-04-09 00:00:00 — 51 Finansminister (M) replik: Låt oss konstatera att i den senaste månadsstatistiken har den snabbaste sysselsättningstillväxten av de jämförbara länderna i EU. Vi har, enligt kommissionen, högre tillväxt , vi har den högsta sysselsättningsgraden – bland den lägsta långtidsarbetslösheten, trots att vi har gått igenom den stora recessionen och vi har offentliga finanser som stärks med 100 miljarder. Jag vill dock ändå hålla fast vid frågan om överskottsmålen. Vi får alltså inga besked från Socialdemokraterna, och skulle jag vilja se hur resonerar. Låt mig förklara hur jag tror att det ser ut. I går fick vi på nyheterna veta att regeringen planerar en östlig förbindelse. Socialdemokraterna säger ja till den och säger att den naturligtvis ska byggas. har vi fått höra att Förbifarten ska byggas. Vi vet att vi behöver göra en bred försvarsuppgörelse för att stärka försvaret. Där faller försvarsbesparingar. Och vi vet att skolpolitiken även med en socialdemokratisk regering ska behålla betyg, matematik och ökad undervisningstid och prov. Det är naturligtvis en bitter kalk för . Det kommer att krävas rejäl betalning, miljardbetalning, för såväl östlig förbindelse, förbifart som försvarsuppgörelse. Och vi vet att är hårda förhandlare. Vi vet hur det var när stod utanför och rapporterade som om ett krig pågick där inne. Vi vet att ni var tuffa. Därför vet vi också att det kommer att kosta Socialdemokraterna miljarder. Och förstår vi vad som kommer att ge vika. Det är överskotten. Jag förstår att du och Socialdemokraterna redan har talat om det här eftersom du, när sade att hon skulle göra en översyn, sade att du välkomnar en sådan diskussion och att det inte var någon naturlag med överskottsmål. Är det inte så att förhandlingen ska sluta i ni lägger pannan i djupa veck och säljer ut säkerhetsmarginalerna? Sedan står vi med rumpan bar när krisen kommer. Är det inte dags – före valet – att ni börjar tala om någonting som ni står för gemensamt? Eller är det bara splittring som är ert alternativ? 52 PER (MP) replik: Eftersom är orolig ska jag ge ett klart besked. Vi har inga planer på att ändra överskottsmålet eller de finanspolitiska ramverken. Vi har i budget efter budget, när vi samarbetade, visat att vi kan nå dem, till skillnad från som enligt alla sina expertmyndigheter faktiskt inte kommer att nå överskottsmålet med den politik som förs . Om det är någon som har förklaringsansvaret och som har skäl att svara på de frågorna är det . Det var dock talande hur snabbt vek från frågan om vilken jobbpolitik han har. Det är uppenbart att han inte har någon jobbpolitik kvar över huvud taget. I vårbudgeten är det lika tydligt. Det kommer inga nya förslag för att hjälpa de som står långt från arbetsmarknaden och för att minska långtidsarbetslösheten. börjar det också komma skäl till det. I tv står och varnar för att jobben kan komma för snabbt och för att det skulle kunna spä på inflationen. Det är intressant att höra, . Är oron för regeringen nu att jobben kommer att komma för snabbt? Är det ytterligare ett av regeringens berömda omslag? Är det så att du inte bara har tagit en skattesänkarpaus utan också en jobbpolitisk paus, ? 53 Finansminister (M) replik: Sysselsättningen ska öka så snabbt som möjligt och arbetslösheten minska så snabbt som möjligt utan att vi drabbas av inflation, obalanser och underskott. Det är en ansvarsfull ekonomisk politik. Det är den politik vi står för. Men ni kommer inte undan, Per . Ni är splittrade i 10, 20, 30, 40, 50 frågor. Vi har kvar till valet. Låt oss börja med att förstå hur logiken i er politik ser ut. Ni ska få kompensation för Förbifarten och östlig förbindelse. ska ha igenom sin rätt till heltid och arbetstidsförkortning. Till slut ska någon betala för detta. Och Socialdemokraterna har tappat sin finansiering. De vågar inte föreslå sänkt jobbskatteavdrag. Då förstår vi hur logiken ser ut. Ni ska kalla in tre fyra ekonomer, kanske någon gammal expert, och sedan ska ni enas om att det här med skuldsättning och underskott är lite gammalmodigt – är det inte vad sade? Det ska vi inte hålla på med. Släng ut överskottsmålet och låt pengarna spruta! Det är väl så ni ska göra upp det här vartefter. 54 (SD) replik: Vi hörde på din presskonferens , , att ni behöver öka statens intäkter med 100 miljarder för att nå överskottsmålet . Då är det rätt intressant att få veta hur ni ska nå detta. gör bedömningen att skatterna behöver höjas med 100 miljarder för att nå det. vill jag ha svar: Ska ni höja skatterna eller ska ni försämra välfärden med 100 miljarder? Det vore intressant att få svar på den frågan. Sedan säger du krona för krona, men det stämmer inte, . Kommer du ihåg utgifterna som du redovisade för finansutskottet för drygt en månad sedan? Om vi bara tar utgifterna för integration, migration och ökad EU-avgift, alltså utgifter som har dykt upp efter att höstbudgeten lades fram, ser vi att det handlar om 22,9 miljarder. Är de finansierade krona för krona? Nej, det är de inte, men det har du inte berättat. De 22,9 miljarder som tillkommit och som läggs på migration, integration och EU-avgift är 1 miljard mer än ni satsar på skolan – 1 miljard mer. Det har tillkommit, varför då? Jo, därför att ni återigen har misslyckats i förhandlingar med EU men också på grund av det huvudlösa beslutet att ge alla från som söker asyl permanent uppehållstillstånd. Det medför dessa ökade kostnader . Det är 19,2 miljarder för migration och integration. EU, migration och integration innebär alltså en större utgiftsökning än era satsningar på skolan. Det är inte finansierat krona för krona. Utan det huvudlösa beslutet – utan det huvudlösa beslutet – hade ni inte behövt försämra för pensionsspararna, ni hade inte behövt höja skatten och försämra för dem som vill ta sig till jobbet på landsbygden, och ni hade inte behövt stimulera den kriminella organiserade brottslighetens ekonomi genom att underlätta deras cigarett- och spritsmuggling. 55 Finansminister (M) replik: talar om ett huvudlöst beslut. Han upprepar att det är ett huvudlöst beslut. Det är alltså en myndighet i som gör en bedömning av situationen i . De har att utgå från vad som händer där. Där är det inbördeskrig, där pågår våldsamheter, där slåss olika fraktioner mot varandra och människor flyr. Myndigheten fattar då beslut om att människor ska kunna komma till och få skydd. Det följer av det regelverk vi har. Jag tycker att det är ett självklart beslut. Det är ett beslut jag stöder. Om människor befinner sig i kris och vi är ett av världens mest välskötta och rikaste länder ska vi naturligtvis ställa upp. Jag tycker att det är självklart att ett med fler människor, med en öppenhet för människor, är ett bättre . Vi kommer att finansiera varje reform krona för krona, men den underliggande utgiftsutvecklingen ligger naturligtvis i olika prognoser. En del går upp och en del går ned. Det kan man inte ta till intäkt för förändringar. Det vi säger är att med de prognoser som föreligger förstärks de offentliga finanserna med i storleksordningen . Det betyder att om vi finansierar alla tillkommande beslut krona för krona när vi vill satsa på utbildning eller när vi vill stimulera jobben, ja då kommer vi att nå 1 procents överskott och kan upprätthålla överskottsmålet. Skiljelinjen mellan mig och går i grund och botten inte vid om det är finansierat eller inte, utan det handlar om att inte anser att det är rätt beslut att låta bli en och ge skydd till människor på flykt undan krig. Där har vi olika uppfattningar. 56 (SD) replik: Att vara politiker innebär att ställa olika gruppers behov mot varandra. Har ni hört något så skrämmande? Det är så det är. Det handlar om prioriteringar, och det gäller att ta ansvar för prioriteringarna. Ni har prioriterat – lyssna noga nu – att ta ansvar för det som du precis redovisade, , vilket inga andra EU-länder gjort. Inga andra EU-länder ger permanent uppehållstillstånd till flyktingar från , inga andra. Enligt Dublinförordningen som vi och alla våra grannländer omfattas av ska huvuddelen av dessa flyktingar söka asyl i andra EU-länder. Vi har nämligen frågat . De som söker asyl i , hur kommer de hit? av dem kommer landvägen via annat EU-land som omfattas av Dublinförordningen. De bedömer att övriga kommer med flyg via annat EU-land, som även det omfattas av Dublinförordningen. De ska söka asyl i annat EU-land, men ni lägger det självpåtaget på svenska skattebetalare när inte andra EU-länder ställer upp. När ni säger att ni höjer skatterna för att förbättra skolan stämmer det inte, . Det stämmer inte. 57 Finansminister (M) replik: Jag kan inte alls dela utgångspunkt att politik handlar om att ställa olika grupper mot varandra. Så ser inte jag på samhället. Jag ser som ett rikare, starkare och bättre samhälle om människor har möjlighet att komma hit, arbeta hårt, driva företag, utbilda sig, göra rätt för sig. Det innebär att vi släpper in människor som flyr från en kris. Den grundläggande skillnaden mellan oss är att vill ställa grupper mot varandra medan jag vill hålla samman människor. Att hålla människor samman är enligt min uppfattning den mest naturliga utgångspunkten för politiken i . 58 (V) replik: Jag vet inte om har följt välfärdsdebatten eller om han har fullt upp med att söka nytt jobb till efter valet. Vi andra har i alla fall fått höra berättelser om hur välfärden urholkas i jakten på snabba vinster. Vi får höra om barn som på Hälsans Förskolor får knäckebröd och vatten till frukost bara för att ägarna vill ha ett fint bokslut och kunna starta fler förskolor runt om i landet. Det är till men för barnen som får gå hungriga, och föräldrarna känner stor oro. Vi har kunnat läsa hur en dement man låstes in i en skrubb, om kissblöjor som vägs för att de inte ska behöva bytas så ofta, om anhöriga som blir tvungna att gå in och jobba på underbemannade äldreboenden som drivs av Attendo, om elever som får se sina skolor gå i konkurs. Vi får höra hur anställda som larmar kickas från jobbet, hur två anställda får ta hand om 63 äldre och hur Attendo föreslår att man ska installera sprinklersystem i stället för att anställa fler. Attendo förresten – en av ägarna använder som sin välfärdsrådgivare. Vi vet att det handlar om riskkapitalbolag, holdingbolag, skatteplanering, skatteflykt, räntesnurror, ränteavdrag, vinster, uppköp, försäkringar mot skolnedläggningar, konkurser samt företag som inte betalar avtalsenliga löner eller gör pensionsinbetalningar och inte heller betalar moms och skatt. Det är fiffel och bedrägerier. Så ser svensk välfärd ut . Det är styrelser befolkade av män med erfarenhet från oljeindustri, pappersservetter och elektronik men utan erfarenhet från arbete i välfärden. Det är knappast intresset för välfärden som driver dem. Nej, det är välfärden i sig, och skattebetalarna finansierar hela deras verksamhet, också deras vinster och uppköp. Jag vill därför fråga : Var gör pengarna störst nytta, i välfärden eller i riskkapitalisternas privata fickor? Är det girigt att sko sig på bekostnad av någon annans välfärd? 59 Finansminister (M) replik: Jag delar helt enkelt inte samhällssyn och utgångspunkter. Jag tycker att man ska ta sin utgångspunkt i fakta när man diskuterar ekonomisk politik. Vi fick i går en rapport från ett som landar i att har den bästa sjukvården i bland ett antal jämförbara länder. Vi har kunnat se att vi på diagnos efter diagnos presterar bättre än amerikanerna. Vi vet att , när de jämför äldreomsorgen, landar i att vi har högre personaltäthet än andra länder. Det är inte så att den svenska välfärdsstaten är satt på undantag. Vi räknar med att kommunernas skatteintäkter ökar med 100 miljarder. Det finns alltså en grund för en bra välfärd i . tillför vi pengar som går till viktiga satsningar på kunskap. Det ska vara betyg tidigare så att man på papper kan se vad man har uppnått för kunskaper. Det ska vara mer matematikundervisning, för matematiken är central och avgörande. Vi vill skapa karriärlärarlöner så att de duktiga lärarna kan få lite bättre betalt. Vi vill fortsätta med fler prov och mer uppföljning, sommarskolor och stöd med läxläsning så att alla barn får en bra kunskapsgrund. Det är vår politik. Det är vår utbyggnad av välfärden. Låt mig sedan landa i överskottsmålet. står inför ett intressant val. Antingen ska hon ge upp rätten till heltid, ge upp sin arbetstidsförkortning, ge upp sina 10 miljarder extra och lägga 20 miljarder totalt på att bygga ut bidragssystemen, eller så måste hon sätta sig i en koalition med och och ge upp överskottsmålet. Om du måste välja, , mellan arbetstidsförkortning och rätt till heltid och överskottsmålet, kommer du då att välja rätt till heltid och arbetstidsförkortning framför överskotten? Är det så val ser ut? Och kommer ni att sätta er i en koalitionsregering där en av utgångspunkterna kommer att vara att man tar bort skyddsvallarna, tar bort buffertarna, nedmonterar överskottsmålet och kör in i nästa kris utan att ha några reserver? Är det ditt val, ? 60 (V) replik: Jag märker att är väldigt obekväm med mina frågor. Han berör dem över huvud taget inte. Jag frågade om det är mer rimligt att pengarna gör nytta i välfärden än hamnar i riskkapitalisternas fickor. Han svarade inte. Jag frågade om det är girigt att sko sig på bekostnad av någon annans välfärd. Han svarade inte. Jag förstår det. kunde vi läsa om en ny forskningsrapport där forskare från andra länder slår larm om experimentet på den extrema skolmarknaden i . Vi vet att ungefär 9 miljarder går till privata vinster. Det motsvarar lönerna för 24 000 undersköterskor. brukar skälla på bankerna ganska mycket, men det är högre avkastning i äldreomsorgen än i bankerna. Det är något som har gått väldigt fel i svensk välfärd, med holdingbolag och riskkapitalbolag. Det går att bygga en annan modell. Det går att bygga en välfärd att lita på. Men då måste vi få bort vinstintresset ur välfärden, för det leder så fel. Knäckebröd till förskolebarn, äldre som lämnas ensamma utan tillsyn – när vinstintresset får styra får det konsekvenser. 61 Finansminister (M) replik: En skiljelinje mellan den här regeringen och den förra har att göra med att vi har skärpt skattereglerna för ränteavdrag. Vi har vid upprepade tillfällen fått kompensera för det som uppstod när Socialdemokraterna, öppnade för de koncerninterna transaktionerna och räntesnurrorna snurrade upp till en stor ballong. Vi har skärpt reglerna, och vi är beredda att göra det igen för att alla ska betala sin skatt. Men vi måste ändå diskutera välfärden utifrån hur läget ser ut. Rapporterna visar att vår äldreomsorg och sjukvård hör till de bästa i och världen. I skolan vill vi ha betyg, obligatorisk sommarskola, mer av ordning och reda, mer av matematikundervisning, bättre löner för de bästa lärarna och mer av kunskapsorientering. Det är vägen framåt. Det är viktiga välfärdsreformer. Och hur blir det nu? Rätt till heltid och arbetstidsförkortning eller överskottsmålet – vilket blir valet? När får vi ett enda besked från detta splittringsalternativ? I 10, 20, 30, 40, 50, 60 frågor är ni splittrade och vägrar lämna besked. 62 (S): Det är förstås jobben som är det mest centrala problemet för . Det är arbete som är nyckeln till frihet. Jobben är vägen till välstånd och förutsättningen för framtidstro. Ingenting är så nedbrytande för människor som att inte få plats, inte vara behövd, inte få en inkomst och inte tro på sin framtid. Ingenting är heller så kostsamt för samhället som att ställa tiotusentals och åter tiotusentals människor vid sidan av. Tillsammans med de ofinansierade skattesänkningarna bidrar arbetslösheten i hög grad till att regeringen driver upp underskottet i de offentliga finanserna. Enligt blir underskottet 87 miljarder. Regeringen har helt enkelt lånat för mycket till sina skattesänkningar, som inte har fungerat för att trycka tillbaka arbetslösheten. Det är därför får ägna åt ett försvarstal för att han inte klarar överskottsmålet. Det är alltså kombinationen av omfattande vilja att låna till sänkta skatter och deras oförmåga att pressa tillbaka arbetslösheten som lett fram till att budgetmålen bryts och att underskotten växt till sig. Vi har upprepat att regeringen bryter mot budgetmålet. Vi har lagt stramare budgetar än och naturligtvis fått väldigt mycket kritik för det. Men alla expertinstanser säger samma sak. , , – alla konstaterar att regeringen bryter mot budgetreglerna. Trots det slogs regeringen i den här kammaren med allt de hade för att få låna ytterligare några miljarder till att sänka skatten för dem med de högsta inkomsterna. Det är heller inget litet jobbmisslyckande som regeringen står för. Arbetslösheten är kring , väsentligt högre än när regeringen tillträdde. 400 000 människor är arbetslösa. Långtidsarbetslösheten har nära nog tredubblats. 70 000 människor har varit utan jobb . 35 000 människor har man låst in i fas 3, den ändstation på arbetsmarknaden som konstruerat. I fas 3 placeras nu också i allt större utsträckning unga människor. har ökningen av antalet unga i fas 3 varit . Ungdomsarbetslösheten är så hög att vi till och med får krisstöd från EU för att motverka den. Även jämfört med andra länder klarar sig den svenska jobbpolitiken ganska dåligt. När arbetslösheten stigit här har den tvärtom sjunkit i många jämförbara länder. har också en längre resa fram till att bli landet med den lägsta arbetslösheten i EU nu än när och tillträdde . Framför oss ligger jämförbara länder som , , , och . Det andra stora misslyckandet är skolan. Där är listan över länder som lyckas bättre än vi mycket längre. Vi får lägga till länder som , , och många fler. Det råder inget som helst tvivel om att vi har ett väldigt allvarligt läge i svensk skola, med fallande kunskapsresultat och ökade klyftor. För att vända utvecklingen behöver skolan stärkas i grunden. Vi har konsekvent föreslagit mer resurser till skolan: till mindre klasser, till fler speciallärare för tidiga insatser och till att stärka lärarna och höja attraktiviteten i läraryrket. Vi vill skapa en jämlik skola utan vinstjakt. Regeringen har i åtta budgetar framför allt prioriterat skattesänkningar. som resultaten sjunkit snabbare i än i något annat OECD-land har 12 000 lärare försvunnit från den svenska skolan jämfört med . Ojämlikheten i skolan ökar. Föräldrarnas bakgrund spelar allt större roll. Regeringens svar har framför allt varit ett skatteavdrag för privatundervisning. Dessutom har regeringens politik gjort skolan till en favoritbransch för riskkapitalbolagens vinstjakt. Regeringen tar alltså inte heller den här gången chansen att satsa på skolan. Som vanligt får skolan vänta. När de borgerliga har makten att genomföra förändringar från höstterminen gör de absolut ingenting. I stället skjuter man över alla insatser för skolan till nästa regering. Det är i sig anmärkningsvärt. Dessutom har regeringen förändrat gymnasieskolan på så sätt att utbildningar för branscher med tydlig arbetskraftsbrist tappar i attraktivitet bland eleverna. Allt färre av landets ungdomar får plats på en högskola, trots högt söktryck. Andelen unga med högskoleexamen kommer att minska i framöver med den här regeringens politik. Resultatet av med borgerlig regering är allt fler med allt mindre kunskap. Arbetslösheten, budgetunderskottet och skolmisslyckandet – allt detta beror på att hela den grund som politiken vilar på inte har levererat eller fungerat. Det är den moderata idén om att vårt land utvecklas bäst genom att man sänker skatterna, ökar otryggheten, ökar klyftorna och privatiserar det gemensamma som inte levererar och som leder fel. Det är inte så det blir fler jobb, det är inte så skolan förbättras, det är inte så vården blir bättre och utvecklas och det är inte så vi värnar omställningsförmågan och utvecklar kreativitet och framåtanda. För en sådan utveckling krävs en helt annan grund och en annan inriktning på politiken. Den kommer vi att presentera i vår egen skuggbudget och fram till valet. Men det står redan klart att den politik som röstades ned här i kammaren av de borgerliga ledamöterna hade varit bättre än den som verkar . Så tog det också regeringen mindre än att komma till retorisk reträtt. Den panikomkastningen illustreras av att slogs för de sänkta skatterna . gör han allt för att människor ska glömma vad som är kärnan i politik, nämligen skattesänkningar. Han pratar hellre, precis som 2010, om sina i sammanhanget ganska små skattehöjningar i stället för sina mycket stora skattesänkningar. Men hade redan från årsskiftet behövt våra investeringar i mindre klasser i skolan och fler platser på högskolan, våra förslag om slopad andra sjuklönevecka, exportstöd och nyföretagargaranti och våra investeringar i infrastruktur, bättre miljöpolitik och ökat bostadsbyggande. säger regeringen att de gärna vill ha en del av allt det där, men det är då slående att de inte gör någonting nu när de har makten att förändra. Allting skjuts till efter valet, när de inte längre vet om de har möjlighet att genomföra det de säger sig vilja göra. Vi menar att har goda möjligheter att utvecklas väl. Det ekonomiska klimatet förbättras i vår omvärld, i och resten av världen. Med rätt politik kan vi ha bra år framför oss. Och kan mycket bättre än så här. Vi står i en konjunkturuppgång. Och vi behöver anpassa politiken för att få maximal utväxling på den här uppgången så att så många som möjligt av de 400 000 människor som är arbetslösa får en möjlighet att komma i arbete, inte minst de 70 000 som har varit arbetslösa . Men vi behöver en näringspolitik som gör att fler vill anställa. Vi behöver ett kunskapslyft på arbetsmarknaden som gör att de arbetslösa har den kompetens som krävs för att de ska kunna få de jobb som växer fram. Vi behöver öka investeringarna i infrastruktur och bostadsbyggande, så att människor kan pendla eller flytta dit jobben finns och så att svenska företag kan flytta sina varor och produkter. när ytterligare en ungdomskull går från gymnasieskolan till en arbetsmarknad som präglas av alldeles för hög arbetslöshet behöver vi stötta våra ungdomar när det gäller jobb, praktik eller fortsatt vidareutbildning, men sådana insatser är väldigt svåra att hitta i vårbudgeten. Vi socialdemokrater vill att ska ha lägst arbetslöshet i EU. Vi vill att samhället ska hålla ihop med mindre klyftor och ökad trygghet. Vi vill ha en skola där kunskapsresultaten ökar. Även om vi som är här på många sätt lever i ett väldigt bra land är längre bort från att vara ett sådant samhälle än när den borgerliga regeringen tillträdde. Men att utvecklingen har gått åt fel håll är ingen ursäkt för att inte sätta målet högre. Det är snarare en uppmaning om att byta inriktning. 63 Finansminister (M) replik: Jag har egentligen bara en enda fråga till , till Socialdemokraterna, och . När kommer beskeden om den gemensamma politiken? När kommer beskeden om överskottsmålet, och när kommer beskeden om alla de frågor där ni är splittrade? Vi vet hur det ser ut . har starka offentliga finanser, starkare än andra länder. När vi kan redovisa den högsta sysselsättningsgraden och att vi bäst har klarat skyddet för dem med dåliga villkor under krisen är det för att vi har haft starka offentliga finanser. Vi stärkte dem när vi tog över 2006 och hade 200 miljarder i överskott. Det är de skyddsvallarna som gör att inte har den situation som övriga upplever. Då väcker det här frågor. Hur ska förhandlingarna gå? Rätt till heltid – det ska ni säga nej till. Arbetstidsförkortning kostar hur mycket som helst. Det ska ni tydligen säga nej till. Hur blir det med alla bidragshöjningar från ? Det ska ni också säga nej till. Hur blir det med de förstärkningar av lärarlönerna som vill ha? Även det ska ni säga nej till. Hur blir det med avvecklingen av kärnkraften, som det ska kompenseras för? Ska ni stoppa den? Och hur blir det med de utbyggnader av biståndet som och vill ha? Är inte sanningen den att det här är åtgärder som många socialdemokrater vill genomföra?