prot · H20917 · 2014-11-06 00:00:00 — Regeringen avser att inom ramen för nästkommande tolvåriga infrastrukturplan tillföra medel för att bygga ut järnvägen avseende både gods- och persontrafik. Dessutom ska byggandet av nya stambanor för höghastighetståg påbörjas. Regeringen bedömer att sådana satsningar sammantaget kommer att öka möjligheterna för fler människor att resa med tåg, kanske i stället för en del av de flygresor som sker , men också motverka den ökande lastbilstrafiken på våra vägar och därmed bidra till en bättre miljö och fler arbetstillfällen. Flygplatser och flygtrafik i citynära lägen innebär negativa miljöeffekter i form av bland annat bullerstörningar som påverkar många människor som bor eller vistas i flygplatsernas närhet. Andra negativa miljöeffekter är utsläpp till luft och vatten. Därtill upptar citynära flygplatser omfattande arealer mark i attraktiva lägen som det finns en stor brist på byggbar mark för fler bostäder i de växande städerna. Aktuell forskning visar att tätare städer möjliggör bland annat effektivare kollektivtrafik, vilket i sin tur innebär besparingar i infrastruktur och energiåtgång, kortare restider, mindre klimatpåverkande utsläpp och annan negativ miljöpåverkan. Sådana vinster i städerna frigör resurser som kan komma hela landet till godo. Mot den bakgrunden är regeringen öppen för att på initiativ från en eller flera kommuner, eller ingen kommun, inleda diskussioner för att hitta lösningar som kan leda till ett ökat bostadsbyggande på mark som används för flygtrafik. Jag vill betona att detta är initiativ som måste komma från kommunerna. Det handlar om att möjliggöra en dialog med kommunerna. Detta förutsätter dock att målen om väl fungerande och hållbara transporter i hela landet kan nås. Inom regeringen är vi överens om att en statlig förhandlingsperson ska utses för att samordna kontakter med kommuner som kan bygga fler bostäder på citynära flygplatsmark. I en sådan dialog behöver analyser tas in om bland annat behovet av fler bostäder, betydelsen av bra transporter i hela landet, minskad miljö- och klimatpåverkan samt regeringens mål om minskad arbetslöshet. Jag är medveten om att det inte har gått att svara på interpellantens frågor. Frågan om att kunna mäta och svara på hur många färre ton koldioxid som ska släppas ut om till exempel inrikesflyget skulle minska mer än vad det gör – det minskar redan – går inte att svara på när det inte finns några beslut om att lägga ned någon specifik eller några specifika flygplatser. Det är först om man tänker fatta sådana beslut som man kan göra den typen av beräkningar. Med detta, fru talman, anser jag att jag ändå har gjort vad jag kan för att svara på interpellationen. 22 (M): Låt mig börja med att tacka ministern för svaret på den mycket viktiga interpellation som jag har skrivit. För oss som bor i regioner utanför storstaden och framför allt runt om i vårt avlånga land utanför är våra regionala och lokala flygplatser oerhört viktiga. De är en livsnerv för oss runt om i . Flygplatsen är inte bara viktig för persontrafiken utan också för alla företag som vi har runt om i landet och som på ett eller annat sätt är knutna till flygplatsen. De regionala flygplatserna bidrar till jobb, tillväxt och tillgänglighet runt om i . Vi får inte glömma bort att är ett väldigt stort land. Det är avlångt, och alla kan inte bo i . Min fråga till ministern handlade både om jobbfrågan och om miljökonsekvenserna av att lägga ned regionala flygplatser. Vi i har varit oerhört skickliga när det gäller att visa att en minskning av koldioxidutsläppen är möjlig att förena med tillväxt. Att då börja lägga ned regionala flygplatser är på många olika sätt att ta ett steg tillbaka i tillgänglighetsfrågan. När det gäller nedläggning av flygplatser beskriver ministern att man kan använda den ytan för bostadsbyggande. Där är jag och ministern överens – det behöver byggas mer i . Vi från alliansregeringen hade tidigare ett stort projekt, Sverigebygget, om hur vi skulle kunna möjliggöra mer byggnation runt om i . Men flygplatsområden är kanske inte alltid de bästa områdena att bygga på. Vi vet att flygplatserna har kontaminerat marken, och jag är intresserad av vad miljökonsekvensen blir av att bygga där. Byggandet och saneringen kan inte göras över . Min fråga till ministern blir hur den här miljösaneringen skulle gå till. Jag kommer från en region som heter . Vi har , som visade sig vara oerhört viktig i det hemska scenario vi såg utspela sig med branden i . Där kom flygplatsen att spela en central roll i släckningsarbetet. Vi ser utifrån det som händer runt om i , till exempel med kemikaliespridningen från flyget i , att det inte går att sanera en flygplats över . Hur skulle det ta, och vad är miljökonsekvensen av att börja rota i gamla synder? kan det vara bättre att låta gamla miljösynder ligga kvar i marken och sedan bygga ovanpå i stället. Min andra fråga är med vilka skatteintäkter saneringen av flygplatserna ska göras, eftersom många företag som finns runt flygplatserna kommer att flytta därifrån eller läggas ned. Är den kostnaden något som våra kommuner runt om i ska ta, eller finns det en plats i miljöministerns budget för detta? 23 (M): Låt mig först säga att det är en bra och viktig interpellation som min partikollega har ställt till ministern. är som alla vet ett avlångt land i utkant. Flyget är nödvändigt för att vi ska knyta ihop hela men också för att vi ska knyta ihop med övriga världen. När den nya S- och MP-regeringen nu har öppnat upp för möjligheten att stänga ned är det många runt om i landet som är väldigt oroade . Det handlar om medborgare som funderar på hur man ska kunna ta sig till huvudstaden, om företag och om många av de kommunpolitiker, även S- och MP-märkta, som finns i de kommuner där man nu kan drabbas av detta. Saken är den att inte har några möjligheter att hantera de trafikvolymer som trafikerar , framför allt inte under de peaktider det handlar om, det vill säga och då man behöver bra tillgång till huvudstaden. har Swedavia ett frukostmöte här i där bland andra jag och från Socialdemokraterna står som inbjudare. Då hoppas jag att någon från närvarar, även om ministern själv inte har möjlighet, och lyssnar in vad näringslivet säger, vad våra kommunpolitiker ute i landet säger och vad det statliga Swedavia säger om just de här frågorna. Det vore bra om var på plats då. Att stänga skulle kraftigt hota såväl jobb som företag och tillväxt i hela . Jag skulle vilja veta om ministern kan lova att regeringen inte lägger ned om man kan påvisa att det hotar just jobb, företag och tillväxt i hela . 24 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar de aktiva riksdagsledamöter som vill diskutera olika frågor som knyter an till flygplatsmark runt om i . Det är en fråga som flera ministrar hanterar. Jag vill inledningsvis åter säga att det inte finns några beslut i regeringen om att lägga ned några flygplatser i , oavsett om de är lokala, regionala, militära eller heter . Det pågår en mytbildning i debatten ibland, och det framstår som att vi har en regering vars intention är att lägga ned maximalt antal flygplatser. Ingenting av det går att spåra till det som regeringen har beslutat, skrivit eller anfört i den här kammaren. Precis som jag redogjorde för i mitt svar finns det däremot en större diskussion om flygets klimatpåverkan, och den är internationell. Där är jag glad att många partier här i kammaren står bakom att vi globalt säkerställer att vi får utsläppsbegränsningar för flyget, för det är inom flygsektorn vi ser den exponentiellt största ökningen av klimatutsläpp globalt just . Detta är en väldigt stor fråga i de internationella klimatförhandlingarna. Därför är det glädjande att det är många som ser att det kommer att behöva finnas olika typer av begränsningar där, till exempel smarta ekonomiska system som säkerställer att flyget också betalar för sin miljöpåverkan. Det är regeringens ambition att se till att flyget också i ska kunna betala för sin klimatpåverkan. Det är en diskussion som verkligen handlar om flyget kontra klimatet. har vi en diskussion om antalet flygplatser i . Då skulle jag vilja påminna om att vi ser en sammantagen utveckling internationellt – inte bara för – som innebär att citynära flygplatser läggs ned och att nya flygplatser utvecklas med mer lämplig lokalisering. gör man också större hubbar på flygplatser, eftersom det finns stark lokal påverkan. Buller och luftföroreningar är en starkt bidragande orsak till konflikter mellan tätt bostadsbyggande och flygplatser. Vi har flera aktuella fall och en rätt nära historia i där vi ser att flygplatser läggs ned och i stället används för bland annat bostadsbyggande. Det gäller Bulltofta, , söder om och norr om . Jag skulle vilja fråga de interpellanter som deltar i debatten: Är det en negativ utveckling att en del flygplatser genom historien i har lagts ned och till exempel bebyggts med bostäder? Jag ställer mig frågande, om man verkligen vill ha det höga tonläget i debatten och vill peka på att den utvecklingen har varit starkt negativ. Jag ser ju att vi har växande städer och en växande arbetskraftsutmaning i städerna där bland annat bostadsbristen är en starkt hämmande faktor. Är det då inte lämpligt att alla aktörer – där kommunerna naturligtvis är nyckelaktörer – involveras i att på se en samhällsutveckling för sina städer, där man också kan diskutera bostadsbyggande på alla möjliga ställen där det finns tidigare exploaterad mark? Det gäller naturligtvis industrimark – det har till många delar tagits i anspråk för bostadsbyggande. Där finns en svår saneringsproblematik som ändå går att lösa. Den problematiken är inte svårare för gammal industrimark än för flygplatser. Och självklart ska vi ha god sanering för bostadsbyggande som vi behöver – för att svara lite grann på fråga. Men jag skulle alltså vilja ställa frågan: Är det negativt att utvecklingen i har varit sådan att det har lagts ned bland annat citynära flygplatser för att man ska bygga bostäder? Vill ni aktivt strypa möjligheten till dialog mellan staten och de kommuner som gör en sådan strategisk framtidsplanering? Är det vad ni eftersträvar? 25 (M): Det är lätt att lägga ned flygplatser. Allt som krävs är ett beslut om detta – och så lägger man ned. Det är desto svårare att ta beslutet att öppna en flygplats igen. Som jag inledde med att säga är våra regionala och lokala flygplatser en livsnerv i . Det är de som får vårt avlånga land att knytas samman. Det är de som gör att hela kan leva. Miljökonsekvenserna av flyget är naturligtvis en viktig faktor. Det måste vi ta hänsyn till. Men det går inte att backa sig ur framtiden. Även flygbränslet blir miljösmartare. Anläggningarna runt omkring våra flygplatser blir bättre miljömässigt. Lägger vi då ned en flygplats kommer vi nog aldrig att öppna den igen. Vi vet att flygutrymmet runt och är för trångt som det är . Då kommer de lokala flygplatserna i regionen runt omkring att spela en allt större roll, också för kapaciteten för att kunna ta emot tjänster, varor, företag och persontrafik till vårt land. Detta är inte en lokal fråga. Detta är en nationellt viktig fråga. Det är klart att miljöministern har svårt att svara på en fråga där regeringen inte har fattat några beslut – det förstår jag. Men man får inte glömma bort det signalvärde som finns när miljöministern tidigare i valrörelsen uttalade sig om ett antal nedläggningar av flygplatser runt om i landet. Jag vill minnas att miljöministern gjorde ett uttalande om att man skulle lägga ned . Men startade skogsbranden i , och då var det helt plötsligt väldigt viktigt att vi skulle köpa in vattenbombningsplan som skulle kunna landa på eller . Det hade inte gått vid en nedläggning av flygplatserna. Därför är signalvärdet från regeringen viktigt. Jag tycker också att det är viktigt att vi fattar beslut mot bakgrund av fakta och utredningar. Vi ska ha välgrundade beslut här i kammaren. Därför välkomnar jag att regeringen nu tillsätter en utredning om vad som ska göras. Men det vore intressant att höra ministern berätta lite om när utredningen kommer till och när utredningen förväntas vara avslutad. Jag skulle också vilja göra ett medskick till ministern kring utredningen. Det är att man i utredningen lägger in en aspekt som jag tog upp i min interpellation: Vad kommer miljökonsekvenserna att kosta i skattepengar vid sanering av flygplats, och hur många arbetstillfällen kommer att beröras av detta? Ministern har fortfarande inte sagt ett ord om detta. 26 (M): Ministern säger att det inte finns några förslag på att lägga ned flygplatser. Men den nya regeringen meddelade mycket snabbt att man avser att vid behov tillsätta en förhandlingsperson just för att kunna bygga bostäder på citynära flygplatser. verkar både miljöministern och infrastrukturministern tävla i att framföra att det inte finns något hot mot . Man kan undra. När regeringen meddelar att man tänker tillsätta en förhandlingsperson med just detta syfte behöver man knappast vara konspirationsteoretiker för att fundera över vad syftet är. Och som regeringen meddelar att man avser att tillsätta den förhandlingspersonen kommer det också ett önskemål från det nya rödgröna styret i om att de vill bygga bostäder på . Då börjar man ana ett mönster och en tanke bakom de olika handlingarna. Man behöver inte ha särskilt mycket fantasi för att se att det finns ett hot mot just . Låt oss prata om det, i stället för att försöka krypa undan i debatten! Jag tänker faktiskt upprepa min fråga till ministern: ministern lova att regeringen inte lägger ned om det skulle hota jobb, företag och tillväxt i hela ? 27 Klimat- och miljöminister (MP): Jag ska försöka reda ut de frågor som har ställts, trots allt att en del av dem kanske går in på andra områden än vad interpellationen handlar om – i så fall skulle den kanske ha behandlats av andra ministrar. När det sägs att anledningen till att hela lever är att vi har exakt de flygplatser regionalt, lokalt och nationellt som vi har skulle jag nog säga att det är ett lite överdrivet uttalande. Hela lever av många andra skäl. Ska vi se till resandemönster och transportbehov skulle jag noga säga att det svenska järnvägsnätet är betydligt viktigare för att människor ska kunna resa till och från arbetsplatser, till och från mänskliga möten, med alla företagens godstransporter inräknade inte minst. Det förringar inte den viktiga nod som också flygplatser utgör på många ställen. Men i relation får vi nog ändå säga att om man skulle sköta järnvägspolitiken med lite bättre handlag än det vi har sett , där urspårningar och signalfel har varit mer frekvent än fungerande tågtrafik, då skulle man nog göra mer för att hela ska leva än genom den diskussion som förs kring utvecklingen bland en del av flygplatserna i . Det finns ett stort spektrum här, men eftersom interpellationen rörde flygplatser generellt i skulle jag vilja hålla debatten kring det. Jag kommer gärna till kammaren igen för att diskutera specifika flygplatser, bland annat i närhet. Tar man den generella bilden av flygplatser får man ändå konstatera att det ser mycket olika ut. De senaste rapporterna om lönsamhet visar till exempel att flera kommuner regelbundet diskuterar huruvida de avser att gå in med stora summor i sina lokala eller regionala flygplatser på grund av att lönsamheten är ganska dålig. Det är klart att det finns en diskussion om synergi när det gäller fler flygplatser på fler ställen. Jag skulle tycka att det var anmärkningsvärt om vi från rikspolitiken skulle säga: Ni får absolut inte under några omständigheter någonsin i de lokala eller regionala beslutsfattande församlingarna diskutera att ni skulle kunna tänka er att lägga ned en flygplats som ni nu subventionerar lokalt om ni ser att ni har andra behov av dessa markområden för annat. Jag skulle i stället vilja uppmuntra lokala och regionala beslutsfattare att anta den framtidsutmaning som en strategisk samhällsplanering faktiskt innebär och titta på alla de markresurser och ekonomiska resurser som man har för att bygga ett samhälle som kan serva den framtidsgeneration som kommer att behöva resa och ha arbetsmöjligheter i hela landet och som också kommer att behöva ha väldigt många bostäder att bo i. Därför välkomnar regeringen de kommuner, och naturligtvis inte minst de större städer, som har stor bostadsbrist att ha en aktiv diskussion om bostadsbyggandet. Om detta bostadsbyggande skulle ha en beröringspunkt med till exempel en citynära flygplats, som det ser ut i när det gäller och som vi ska vara tydliga med, ska vi då ha en regering som stänger dörren och säger: Nej, under inga omständigheter tänker vi diskutera med er hur framtiden för denna flygplats ser ut, trots att ni säger att ni ser starka behov och starka argument för att bygga bostäder där denna flygplats ligger. Den signalen tycker jag vore olycklig att skicka från regeringen. Det som den här regeringen, som är en samarbetsregering, i stället gör är att se om vi kan samverka med kommunerna. Vi måste ge kommunerna en möjlighet att ha en relevant dialog med staten. Därför tänker vi utse en förhandlingsman, så att vi underlättar för denna dialog. Sedan får vi se vad dessa diskussioner leder fram till när det gäller framtidsperspektiv och analysmetoder. Det är mycket som har figurerat i denna debatt som man skulle vilja skärpa upp men som jag inte har tid till just . 28 (M): Jag tycker att denna interpellationsdebatt visar på det engagemang som finns för våra flygplatser runt om i . Det är bra och roligt, och det är viktigt att miljöministern faktiskt tar tag i dessa frågor. Det som är tråkigt är att man återigen får en känsla av att frågan om nedläggning av flygplatser runt om i bara handlar om . Men det är en mycket större fråga än så. Frågan om och våra andra flygplatser är nationell. Det är lite tråkigt att de partier som ingår i regeringen runt om i våra kommuner skickar helt andra signaler än de som kanske kommer från regeringen. Det är därför som signalvärdet från regeringen är så viktigt. Tyvärr tycker jag att ministern åter lite grann öppnar upp för en nedläggning av . Jag tackar ministern så mycket för de svar som jag har fått och för den möjlighet som vi har fått att diskutera dessa viktiga frågor. Men jag noterar också att ministern undviker frågan om jobb och tillväxt. Flyget är en viktig del för att skapa jobb och tillväxt runt om i . Jag kommer från en region där vi har många miljöteknikföretag. Dessa miljöteknikföretag bidrar till att minska miljökonsekvenserna från flyget eftersom det sker forskning och utveckling inom de olika transportslagen i många av dessa företag. I mitt parti anser vi att alla transportslag är lika viktiga. Men vi får inte glömma bort flyget eftersom flyget är viktigt. Precis som ministern har sagt släpper flyget ut en hel del dåliga saker. Men då måste vi forska och försöka göra det bättre. Det går inte att backa sig ur framtiden. 29 Klimat- och miljöminister (MP): Även jag tackar för engagerade debattinlägg. Jag vill betona att regeringen har en politik när det gäller flygplatser i där vi konstaterar att dessa på många ställen utgör en oerhört viktig grund för inte minst alla som nyttjar flygplatserna . Men vi ser också ett dynamiskt perspektiv. Flygplatserna i är stadda i utveckling och i förändring. Vi ser inte negativt på att man, med den historia som finns, har lagt ned inte minst flera mindre flygplatser av ekonomiska skäl men också för att marken kan användas på annat sätt. Jag nämner igen Bulltofta, , och som sådana exempel. En del vill i denna debatt haussa upp det och säger att det alltid finns en konflikt och att man är emot flyget så fort man lägger ned en flygplats för att i stället använda markområdet till någonting annat och att det är negativt. Tvärtom tror jag att vi ska bejaka en utveckling där vi gör smartare städer i stadsutvecklingshänseende och att vi mycket starkt bejakar bostadsbyggande på de orter där vi har stor bostadsbrist. Jag och regeringen är övertygade om att det är en negativ faktor när det gäller till exempel arbetsmarknadspolitiken att vi har arbetskraftsbrist på flera ställen på grund av att de arbetssökande inte har någonstans att bo. Beträffande transporterna i hela behövs det stora satsningar på tåg. Det är en enorm uppgift att reda ut en mer fungerande tågtrafik. Det tror jag också i förlängningen kommer att leda till att en del flygplatser kommer att se det som lämpligare att de slås ihop för att det ska ges större resandemöjligheter i tåghänseende. Har man perspektivet att samhällen utvecklas och anser att sådan utveckling till stora delar är god, tror jag att en sådan utveckling även miljömässigt skulle värna om vi ser fler tåg och mer täta städer i framöver. Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellationerna 2014/15:43 och 65 om handelsgödselskatt 30 Landsbygdsminister (S): har frågat mig på vilket sätt den införda handelsgödselskatten gagnar svenskt lantbruks utveckling och framtid. Vidare frågar hur förslaget om handelsgödselskatt överensstämmer med regeringsförklaringen, där regeringen säger sig vilja öka matproduktionen i . frågar även hur jag ser på det faktum att skattepålagor och hårdare svenska regelverk gör att den svenska miljöanpassade produktionen flyttar utomlands. Slutligen frågar hur jag ämnar arbeta för att stärka svenska bönders konkurrenskraft i ett internationellt perspektiv. har frågat klimat- och miljöminister hur många arbetstillfällen hon anser att denna straffskatt på det svenska lantbruket kommer att kosta. frågar även hur mycket mer livsmedel vi, enligt klimat- och miljöministerns bedömning, kommer att behöva importera till när den inhemska produktionen minskar ytterligare på grund av denna straffskatt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationerna. Jag svarar på interpellationerna i ett sammanhang. Låt mig börja med att säga att växtkraften i entreprenörskap och småföretagande på landsbygden är avgörande för att hela ska leva. Jag anser att det inom de gröna näringarna finns en stor potential att skapa jobb och tillväxt som bidrar till regeringens övergripande målsättning att ska ha lägst arbetslöshet i EU . Det finns dock utmaningar i att balansera de gröna näringarnas miljöpåverkan och deras centrala roll som livsmedels- och skogsråvaruproducenter. Precis som nämner bidrar användningen av handelsgödsel till övergödning av våra vattendrag, sjöar och hav. Dessutom orsakar handelsgödsel utsläpp av tungmetallen kadmium. Det är därför angeläget att användningen av handelsgödsel är resurseffektiv och att de gödselmedel som används har en låg miljöpåverkan. Det krävs att åtgärder vidtas som kan bidra till att uppnå miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Giftfri miljö. Jag noterar att det inte är en lätt uppgift, men regeringen har som målsättning att uppnå målen. En skatt på handelsgödsel bör därför införas . När det gäller matproduktionen i är det viktigt att ha ett helhetsperspektiv och inte enbart fokusera på enskilda styrmedel. Regeringen anser att det behövs en långsiktig livsmedelsstrategi för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela livsmedelskedjan och därmed stödja en ökad svensk matproduktion och en ökning av andelen svenskt och ekologiskt i konsumtionen av livsmedel. Strategin om matproduktionen ska omfatta hela värdekedjan, från primärproduktion till konsument. I detta ingår en strategi för jordbruksnäringens utveckling och hur konsumenternas intressen ska tillvaratas. De gröna näringarna behöver ständigt utvecklas för att möta nya behov. Avgörande för såväl landsbygdens konkurrenskraft som primärnäringarnas hållbara utveckling är en väl fungerande kunskapskedja omfattande utbildning, forskning, innovation, försöksverksamhet och rådgivning. Landsbygdens näringsliv ska utvecklas genom förbättrad infrastruktur, tillgång till bredband, närhet till högskolor och forskning samt stöd för att förbättra tillgången till butiker och samhällsservice.