prot · H10979 · 2014-03-06 00:00:00 — Vi ser redan i andra regioner hur man till exempel etablerat zoner fria från kärnvapen och andra massförstörelsevapen. Det finns i , , och i . Varför inför vi inte en sådan zon också i ? Delar av ligger i oavsett vilken definition av vi utgår från. Klimatförändringar, miljöhot och säkerhetspolitiska konflikter i kommer därför ha direkt påverkan på vårt eget land. Trots det har debatten om varit frånvarande i och också i denna kammare. På sätt och vis är det förvånande med tanke på den enorma utmaning vi står inför i . Men det kanske inte är så förvånande när vi ser hur den borgerliga regeringen har sett på och använt Arktisfrågorna. Det svenska ordförandeskapet innebar tyvärr inte att Arktisfrågorna lyftes upp på den utrikespolitiska dagordningen. Regeringen har valt att inte prioritera i sin breda utrikespolitik. Det var knappast en profilfråga för något av de fyra borgerliga partierna i den senaste utrikespolitiska debatten. Vi kunde under det svenska ordförandeskapet se hur regeringen aktivt valde att inte lyfta fram de frågorna. Den valde aktivt att inte komma till med sin strategi för att förankra sitt arbete och tankar om ordförandeskapet. Det hade varit ett utmärkt tillfälle att skapa debatt i denna kammare men också utanför. På den punkten riktar kritik mot regeringen. Den kritiserar också regeringen på flera andra punkter när det gäller hur den hanterat ordförandeskapet för . vill instämma i denna kritik. Jag vill därför avsluta med att yrka bifall till reservation 4. 126 (M): Vi debatterar regeringens skrivelse 2013/14:50 om om i . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i granskningsrapporten i –effektivt utbyte av medlemskapet? Vidare redovisas regeringens åtgärder med anledning av dessa iakttagelser. Granskningen ingår i granskningsstrategi Hållbar utveckling – klimat. Den kommer även att utgöra ett bidrag till en multilateral granskning av som revisionsmyndigheterna i och samordnar. Jag vill börja med att säga att granskning är välkommen. har granskat medlemskap i . I ingår de fem nordiska länderna samt , och , plus representanter från organisationer för urfolk i . Syftet med granskning har varit att undersöka om får ett effektivt utbyte av medlemskapet i . Jag vill understryka att samarbete med de övriga arktiska staterna är av stor vikt i då områdets strategiska betydelse ökar. Det är viktigt att regeringen är tydlig med prioriteringar och regelbundet redovisar vilka resultat som uppnåtts. Det är också betydelsefullt att säkerställa att befintliga resurser används på ett effektivt sätt. ska främja en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling i hela den arktiska regionen. har som ordförandeland prioriterat frågor som bidrar till en miljömässigt hållbar utveckling i . Vidare har viktiga rapporter och beslut presenterats om biologisk mångfald, ekosystembaserat förvaltarskap och havsförsurning. har framgångsrikt drivit frågan om att ska arbeta för utsläppsminskningar av sot, utarbeta rekommendationer om förebyggande av oljeutsläpp samt arbeta med att utveckla ett instrument för att säkra de arktiska staternas samordning och kapacitet vid dylika händelser. Den arktiska regionen genomgår omfattande förändringar. Klimatförändringarna skapar nya utmaningar men också möjligheter som måste förhålla sig till och påverka. Miljön i är unik och mycket känslig för störningar. Området påverkas kraftigt av pågående klimatförändringar, teknikutveckling och ökning av kommersiella aktiviteter. Temperaturen har redan ökat dubbelt så snabbt i som på resten av jorden. Glaciärer och havsis smälter i större omfattning . Ansträngningar måste göras för att bromsa de snabba förändringarna som växt- och djurliv måste anpassa sig till nya förutsättningar. Nya förutsättningar för att bedriva sjöfart, jakt, fiske, handel och energiutvinning växer fram, och parallellt med detta uppstår nya behov av fungerande infrastruktur. Andra typer av gränsöverskridande flöden kommer också att växa fram. Denna utveckling måste hanteras ansvarsfullt och långsiktigt hållbart för att det ska gynna regionen och inte leda till oönskade bieffekter. I en skrivelse har regeringen tydliggjort att den delar bedömning att regeringen bör säkerställa att prioriteringar för arbetet i är öppna och tydliga och påpekar bland annat att det framgår av relevanta dokument att det svenska arbetet mot klimatförändringar i kommer att bedrivas genom att man lyfter fram frågan om de globala klimatförhandlingarna, prioriterar utsläppsminskningar av sot, stärker forskning och miljöövervakning samt sprider kunskap. Regeringen delar också bedömning om vikten av att säkerställa att rekommendationer från bedöms, prioriteras mellan och i relevanta fall genomförs i . Rekommendationerna från den så kallade Kirunadeklarationen, som antogs vid ministermötet , har analyserats, och har gjort en prioritering av hur dessa ska följas upp. Det framgår av skrivelsen att regeringen inte delar bedömning att regeringen inte har varit tydlig i sin framställning av innebörden i det avtal om sjö- och flygräddning – Search and rescue, – som har tagits fram inom ramen för . Regeringen konstaterar att redan innan undertecknades var bundet av ett antal avtal som ingår i SAR-paketet. Men man konstaterar också att Arktiska rådets avtal är det första multilaterala avtalet för hela regionen och att det har ett tydligt mervärde genom att alla länder i regionen är bundna att samarbeta. Detta mervärde har bland annat visats i ett antal gemensamma övningar som genomförts sedan undertecknandet 2011. Jag välkomnar det arbete som regeringen har vidtagit för att säkerställa att rekommendationer från bedöms, prioriteras mellan och i relevanta fall genomförs i samt att regeringen med regelbundenhet informerar om utvecklingen i . Jag avslutar med att yrka avslag på alla reservationer och yrka att vi lägger skrivelsen till handlingarna. 127 (S) replik: Vi har stora utmaningar framför oss på en mängd områden, . Jag tycker att det är oerhört spännande, intressant och bra. Jag tycker om Kirunadeklarationen; så är det faktiskt. Men varför kan man inte komma tidigare till , till de folkvalda, och ha en diskussion och en debatt så att vi ledamöter får föra in viktiga argument som många av oss sitter på? Jag ser här i kammaren ledamöter som är oerhört kunniga på vissa områden. Varför får vi inte vara med och delta i en sådan utformning? Jag ska ställa en annan fråga till dig. Vi kommer båda två från det arktiska området – jag lite högre upp och du längre ned. I varje fall kommer vi från . En stor fråga handlar bland annat om utflyttningen av kvinnor. I de samhällen som växer upp kring mineralnäringar och allt vad man nu utvecklar i ser vi att det är främst männen som arbetar. Vi har situationen med fly-in fly-out. Det är en olycklig utveckling, och den fortsätter bara. En av de avgörande punkterna är att vi ska forska och utveckla. Vi ska ordna klimatet och hela den biten. Men en av de absolut avgörande pointsen, skulle jag vilja säga, handlar om jämställdhet. Hur får vi samhällena att förbli goda samhällen som kan driva på klimatsmarta lösningar som gör det bra att leva och bo i nära utveckling med mineralerna? Jag vill ställa en fråga: Är ledamoten , som jag vet är intresserad av jämställdhetsfrågor, verkligen nöjd med den arktiska strategin på detta område? 128 (M) replik: Jag ska börja med att tacka för frågan. Detta är en jätteviktig fråga som rör oss alla. Vi vet att vi har stora utmaningar som vi måste lösa tillsammans. Det här är ingen unik och isolerad fråga just för den arktiska regionen, utan vi har lika stora utmaningar i många av våra landsbygdsområden när det gäller utflyttning och att vi ska upprätthålla en jämn könsfördelning och titta på jämställdheten. Icke desto mindre är det en viktig fråga att kunna behålla kompetens och en fortsatt utveckling i ett område. Men i jobbar vi på samma sätt som vi jobbar på alla andra områden när det gäller att stärka jämställdheten: Vi satsar på utbildning, vi satsar på forskning och vi satsar på ett företagande för att få människor att stanna kvar och utvecklas. Det är så vi kan stärka vår välfärd, och det är så vi kan öka vår jämställdhet. 129 (S) replik: Det var gott att höra att ni satsar på forskning, utveckling och utbildning inom . Men jag tycker fortfarande att det rimmar illa. Det är just det arktiska som ska jobba med de här frågorna. Det ägs av , och , och där drar din regering ned väsentligt på resurserna. Det är klart att det kommer att få effekter när det handlar om på vilket sätt eventuellt kan bidra till en förstärkt forskning på området. Detta är bara en randanmärkning, om jag får uttrycka det så. Jag kan ändå inte släppa den kritik som riktar. Jag skulle vilja jämföra med det sätt som vi jobbar med frågor och hur vi strukturerar det hela för att få in de rekommendationer vi beslutar om i utskotten. Vi ska göra de folkvalda i delaktiga och komma med inspel. och den strategi som är framtagen har över huvud taget inte funnits här i för debatt och diskussion. Alla de delar som tar upp, som är bra, är mycket okända i detta sammanhang. Jag skulle vilja säga att det särskilt gäller en sådan prioriterad fråga som jag vet att ledamoten är intresserad av – jämställdhetsfrågor. Var finns den frågan i en strategi? Och hur tänker regeringen göra den mer konkret och lyfta in den i den beslutande församlingen – ? 130 (M) replik: Jag måste först peka på att när det gäller skolväsendet och utbildningsplatserna, som hänvisar till, är det precis tvärtom: Vår alliansregering har tillfört 10 000 nya utbildningsplatser. Det har även gynnat , och även i . Jag tycker att alliansregeringen har visat precis motsatt agerande jämfört med den socialdemokratiska linjen. Vi satsar på utbildning, för vi vet att utbildning är det som kommer att leda till en stark arbetsmarknad och på så sätt en stark välfärd. Vi måste också komma ihåg att har granskat det svenska medlemskapet i . Detta råkade sammanfalla med att även hade ett ordförandeskap i . Här har den varit tydlig i sitt ordförandeskap. Vi har påbörjat ett stort förändringsarbete i . Det har inneburit att har gått från att vara en tyckande till en beslutande församling. Det tycker jag att den svenska alliansregeringen har gjort med den äran, och det är jag stolt över. Vi måste också kunna se att det kan leverera resultat. 131 HANS (V) replik: var jag uppe i , där man arrangerade en konferens innan man skulle ha en konferens om . På denna konferens var huvudgästerna urfolk från hela regionen. Det var män och kvinnor från norra , från de olika nordiska länderna, från och från . De berättade om sin vardag – vardagen i – och hur de påverkas av både klimatförändringar och de växande klimat- och miljöproblemen. Det var en gripande historia. Man kände själv ibland att vi som bor i kan ha lyxen att diskutera hur det kommer att bli den dag då vi börjar märka av klimatförändringarna. Men för de här människorna märktes klimatförändringarna redan av. De slog sönder deras förutsättningar att leva i sin region. Ett minst lika stort problem som klimatförändringarna var de oerhört starkt och snabbt växande miljöproblemen i regionen. Man beskrev hur floderna förgiftades, hur fisken i vattnet försvann och hur renarna dog därför att de förgiftades av miljögifter och liknande. vet vi att gas- och oljeutvinningen i regionen bara är i sin linda. Man förbereder nu för massiv olje- och gasutvinning i , i norra , på östra , ja till och med i de norska områdena. Vi hade en representant från den norska regeringen på besök i utrikesutskottet för inte så länge sedan som var tydlig med att det är ingen del av det norska territoriet som man är beredd att skydda från utvinning av gas och olja. Trots detta ville man inte från den borgerliga regeringen under sitt tvååriga ordförandeskap i ta några som helst initiativ för att förhindra och begränsa framtida olje- och gasutvinning i regionen. Min fråga till är: Varför försatt man den här möjligheten? Varför tog man inga som helst chanser att lyfta upp diskussionen om behovet av att skydda från olje- och gasutvinning ? 132 (M) replik: Först och främst måste jag säga att jag är helt enig med . Behovet av att skydda den natur och den sköra struktur som finns på är jag övertygad om att vi delar syn på, för alla vill vi ha en ren natur. Det finns ett regelverk som är på plats och som vi tar på yttersta allvar. Men sedan måste vi också ha i beaktande att oljeutvinning och gasutvinning inte sker under svensk jurisdiktion, utan kuststaterna i är suveräna. Här kan däremot vara bidragande med att ställa krav på att man ska sköta hanteringen av eventuell utvinning på ett så skonsamt sätt som möjligt. Vi kan dessutom ställa krav på uppföljningar för att se till att länderna lever upp till den lagstiftning och det regelverk som finns. 133 HANS (V) replik: Jag inser att det inte kommer att vara en lätt uppgift att förmå , eller för den delen att avstå från möjligheten att utvinna sin olja och gas. Det är självklart att det kommer att vara ett svårt arbete, men om man ska kunna uppnå det måste någon lyfta upp frågan på dagordningen. Man måste ju inleda en diskussion . hade chansen under ordförandeskapet i . Tyvärr försatt man den möjligheten. Jag vill påminna om, precis som jag gjorde i mitt anförande, att det trots allt finns exempel på hur man kan göra. Vi har ett miljöskyddsprotokoll för som skyddar den regionen från utvinning av gas, olja och andra naturtillgångar framöver. Precis som sade tidigare är det såklart en skillnad mellan och då förutsättningarna ser olika ut, men det visar ändå att det finns möjligheter och modeller att bygga vidare på. Jag tycker att det är märkligt att man inte tog den här chansen. I stället väljer man från den borgerliga regeringens sida att bara fokusera på konsekvenserna av olje- och gasutvinningen: Hur ska man agera i händelse av en olycka? Det räcker inte riktigt. Det problematiska i sammanhanget är att regeringen själv i sin strategi för inte bara pratar om problemen med gas- och oljeutvinning i , utan man lyfter också fram detta som en möjlighet för det svenska näringslivet. I regeringens strategi för skriver man uttryckligen att ska verka för att den förväntade utvinningen av olja, gas och andra naturtillgångar sker på ett hållbart sätt. Frågan blir därför till , och det här är åtminstone för mig en kunskapsfråga, för jag kan inte se hur man kan utvinna olja och gas på ett hållbart sätt: Har regeringen några goda exempel från någonstans på jordklotet där man utvinner gas och olja på ett ekologiskt och socialt hållbart sätt? 134 (M) replik: Jag tror att vi måste vara ödmjuka. , med det läge som vi ser i vår nära omvärld, ställer jag mig frågan: Är intresserat av att vi ska införa mer överstatlighet och ett moratorium med de konsekvenser som det innebär? Jag ställer mig frågan om det är så. finns ingen vilja hos de kuststater som finns i den arktiska regionen att införa ett internationellt moratorium. Däremot, som jag sade tidigare, är stora uppgift att se till att de här känsliga områdena i skyddas. Här kommer i fortsättningen att vara otroligt aktivt i alla de internationella samarbeten och samverkansforum som finns för att se till att vi skyddar den sköra struktur och den sköra natur som finns på så att vi kan ha kvar den och ta hand om den på ett hållbart sätt. 135 (FP): Man kan beskriva som området norr om , och det består av åtta stater som omringar . är en av de arktiska staterna och var 2011–2013 ordförandeland för som vi varit medlemmar i sedan bildandet . Inför ordförandeskapet togs första arktiska strategi fram. Det är en strategi som fokuserar på klimat och miljö, ekonomisk utveckling och den mänskliga dimensionen. är för övrigt ett av få internationella samarbetsorgan som har representanter för ursprungsbefolkningen som permanenta deltagare. Behovet av en tydlig strategi, gemensamma ansträngningar och fler rekommendationer och avtal är oerhört angeläget, vilket också har kommit fram i samband med . Under det svenska ordförandeskapet lyckades få igenom två viktiga avtal. Ett handlade om samverkan vid sjö- och flygräddning och ett handlade om beredskap vid oljeolyckor. stärkte också institutionellt, och det har vi också hört något om här , genom tillsättningen av ett permanent sekretariat förlagt till och en speciell och egen budget. har också bidragit till bättre intern och extern kommunikation och samordning och en ökad effektivitet genom införandet av tvådagars-tvåsidorsregeln. Det är en regel som jag tror att vi skulle kunna använda lite till mans och som innebär att varje möte sammanfattas på två sidor . Jag anser att mycket gjordes under det svenska ordförandeskapet i men också i det arktiska parlamentariska samarbetet. Parlamentariker från samtliga arktiska länder beslutade, bland annat under det arktiska mötet i , att identifiera särskilt känsliga områden där olje- och gasbrytning inte skulle tillåtas, att stimulera förnybar energi och att lyfta fram urbefolkningens behov. På få ställen i världen har klimatförändringarna skapat så dramatiska effekter som i . Uppvärmningen av jorden genererar följdeffekter som upptining av permafrost och minskade istäcken. Det här påverkar livsbetingelserna för befolkningen och för den biologiska mångfalden. Nya transportleder och ökad utvinning av naturtillgångar kräver gemensamma regelverk. Svensk forskning, herr talman, om är i internationell toppklass. Svenska institutioner och organisationer har finansierat och genomfört otaliga expeditioner i och har systematiskt stöttat polarforskningen. Det finns få forskningsfartyg i världen som har samma kapacitet som den svenska isbrytaren . All verksamhet, herr talman, ska granskas och utvärderas – också arbetet i . lämnade en rapport där man granskat bland annat effektiviteten i utbytet av medlemskapet. granskning visar att regeringen åstadkommit mycket för att förbättra processerna inom . konstaterar vidare att är ett viktigt forum för arktiska frågor och för att initiera centrala forskningsprojekt om miljö och klimatförändringar i . Men säger att inte i alla avseenden har fått ett effektivt utbyte av medlemskapet och att det funnits oklarheter kring hur rekommendationerna har implementerats i , liksom att vi brustit i transparensen. Det är förstås nödvändigt att slutsatser och rekommendationer tas på största allvar, framför allt avseende implementeringen av rekommendationerna från men också när det gäller att ge fortlöpande information till . Det är angeläget att såväl som allmänheten får god information om det viktiga och nödvändiga arbete som pågår i , där historiskt haft ett stort engagemang. bedrevs en expedition med den svenska isbrytaren , som kan sägas vara upptakten till den moderna svenska Arktisforskningen genom bildandet av – detta efter Linnélärjungen temperaturmätningar och meterologiska studier och expedition till och seglats genom . har, herr talman, många skäl att fortsätta vara engagerat i Arktisfrågorna. Vi behöver aktivt driva frågorna om minskade utsläpp och spridning av olja, kemikalier, avfall, främmande organismer och luftföroreningar. Trots att det finns få lokala källor i är spridningen av miljögifter, som kvicksilver, i och via ett stort problem både för den arktiska befolkningen och för djurlivet men också i ett större globalt perspektiv. Tack vare kommer de insatser som gjorts att synliggöras och de brister i implementering och information som uppmärksammats att åtgärdas. Utmaningarna och miljöhoten är stora, mycket stora. Det krävs därför ökade insatser både från och från övriga länder. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 136 (MP) replik: Jag har inga svårigheter att instämma i det allra mesta av det sade. Det vore naturligtvis fanatiskt att påstå att regeringen inte gjorde någonting under ordförandeskapet. Jag tycker att det finns en hel del i er motion U248 om stärkta rättigheter för ursprungsfolk, stärkt sjösäkerhet och så vidare som jag kan instämma i. Men den riktigt stora globala frågan är ändå naturresurserna. Om nu en tredjedel av de resterande globala gasreserverna och en femtedel av oljreserverna finns där innebär det att där finns enorma fossilfyndigheter. Om dessa börjar flöda över den globala energimarknaden sjunker priset på fossil energi enligt vanliga marknadsekonomiska ekvationer. Den globala introduktionen av förnybar energi fördröjs på ett ödesdigert sätt och så vidare. Jag har svårt att förstå hur en så insatt och kunnig miljöpolitiker som kan hoppa över den frågan. Ska vi inte försöka få till samma typer av skydd som på ? Ska man över huvud taget inte ta upp de här fyndigheterna utan låta dem ligga kvar i havet och på det viset få en hållbar ordning? Vi har sett ända sedan det första Riomötet att ingenting av ambitionerna har förverkligats. Också växthuseffekterna ökar , mycket på grund av och industrialisering. Det är alltså en ganska förtvivlad situation vi befinner oss i. Detta måste rimligtvis även ta in. Ni hade en jättechans när var ordförande i att ta den typen av initiativ. Men det gjorde ni inte, och det tycker jag är väldigt beklagligt och märkligt. 137 (FP) replik: Tack för engagemanget och frågorna! Jag hade förmånen att vara med i där vi tog upp de här frågorna och kom fram till beslut. Bland annat gällde det att skydda särskilt känsliga havsområden. Där har vi stora möjligheter, som jag ser det, att driva frågan vidare. Vi var överens, och drev på för att komma fram till beslut. Ofta jämförs och , men det är egentligen motsatta förhållanden. På är det ett antal länder som omringar ett hav. På är det tvärtom. Det är en befolkning på runt fyra miljoner, många urbefolkningar, som är beroende av naturresurserna. Det är viktigt att allt sker i dialog. Jag och lyfter ofta fram, och det har vi gjort på våra landsmöten också, att inrätta ett antal reservat. Det tror jag är en framkomlig väg. Jag delar verkligen uppfattning om den fossila energin. Vi bedömer att det är den stora boven, och därför måste vi gemensamt fortsätta att attackera den fossila energin. Vi har lösningar för att minska den fossila användningen. I den delen, herr talman, får vi kanske återkomma. 138 (MP) replik: Det är egentligen två frågor. Dels handlar det om att säkra den lokala och regionala arktiska närmiljön. Där kan vi säkert finna gemensamma ståndpunkter här och var mellan oss och regeringssidan. Det är naturligtvis bra. Dels kan man låta fossilfyndigheterna ligga kvar, för då uppstår problemet med risker för oljespill över huvud taget inte. Jag återkommer till grundfrågan: Givet vad klimatklockan är slagen, hur oerhört få år har vi på oss, kanske bara innevarande årtionde, innan kurvorna måste vända och vi måste få ned utsläppen av växthusgaser rejält? Ska vi då satsa enorma resurser på att exploatera ? Jag tycker att det är ett bakvänt resonemang. Jag har väldigt svårt att förstå hur och kan ställa sig bakom regeringens Arktisstrategi, som läste ur här, där man har en så bejakande syn på utvinning av fossila fyndigheter. Ser ni inte den enorma potentialen i till exempel vindenergin? Det finns otroligt goda vindlägen i den här regionen. Det finns olika former av marin energi och hela det förnybara området, och det finns potential för ekoturism och så vidare. Menar man allvar med att respektera samers och en lång rad andra urfolks rättigheter, eller spelar man rysk roulett med deras inkomstmöjligheter och deras liv i värdighet? Vi vet att det alltid uppstår olyckor. Man programmerar in framtida olyckor om man ger grönt sken till att exploatera de här enorma fyndigheterna. 139 (FP) replik: Jag är väldigt glad över att vi över huvud taget kunde leverera en strategi. Det är första gången som har levererat en arktisk strategi. Oppositionen hade chansen , men det kom ingenting, men har vi en strategi. Den har säkert ett antal brister, men här betonas klimat- och miljöforskning och den biologiska mångfalden. Det finns med, och det är viktigt.