prot · H10963 · 2014-01-30 00:00:00 — I går var förhoppningarna stora genom att bägge parter har kommit överens om att man ska ha planen vid I som underlag, det vill säga en övergångsregering. kom en direkt reaktion från den syriska regimen att al-Asad är den röda linjen och att man ska fortsätta att diskutera framför allt terrorismen. Min fråga till utrikesministern är: Kommer al-Asad efter allt dödande att vara en del av den framtida politiska lösningen i ? Hur ser utrikesministern på det? 54 Utrikesminister (M): Jag har själv – och där tror att vi är mycket eniga i hela kammaren – mycket svårt att se att så skulle vara fallet. är detta en fråga för de syriska parterna att själva avgöra. Jag tycker inte att vi ska diktera för mycket av detaljer. Har de möjlighet att sätta sig ned och komma till en överenskommelse som slutar dödandet och skapar förutsättningar för ett samhällsbyggande som inte minst skyddar alla minoriteter, kristna och andra, som finns i landet ska vi ge det vårt stöd. Men jag har ohyggligt svårt att se att detta skulle kunna inkludera nuvarande presidenten al-Asad. 55 (S): Min fråga är till justitieminister . Med rätta rapporterar nyheterna nu igen om stora problem med polisens rapporteringssystem Pust. Att det har varit problem är i och för sig ingen nyhet. Det har rapporterats och uppmärksammats på flera sätt tidigare med hård kritik från olika håll, bland annat i konsultrapporter och rapporter beställda från regeringen själv. Senast kom det en rapport från Statskontoret. Kritiken handlar bland annat om att det är krångligt, inte ändamålsenligt och tar att använda. Rikspolischefen säger själv att han är besviken och helt enkelt inte nöjd med det. It-cheferna på polisen beskriver att det har blivit ett arbetsmiljöproblem. Med det som bakgrund undrar jag vilka åtgärder som justitieministern kommer att vidta. 56 (): Tack för frågan, . Polisens it-hantering lämnar en del övrigt att önska. De som är allra mest bekymrade tror jag är de poliser som arbetar med en del av systemen. De tycker inte att de får det it-stöd som de skulle behöva utan att det är krångligt. Alla vi som på ett eller annat sätt har varit inblandade i att försöka hantera någon typ av it-system vet hur svårt det är. Regeringen såg ganska tidigt att det började bli ett problem. Framför allt är det myndigheterna som äger ansvaret. Vi beställde en undersökning via Statskontoret för att granska arbetet att reda upp detta som pågår på . Den rapporten fick jag en redovisning av precis . har naturligtvis fått möjlighet att ta del av den. Jag följer väldigt noga det arbete och de initiativ som tas för att försöka reda upp det så att vi får ett fungerande it-system. Dessutom har givetvis som arbetar med den nya organisationen också fått detta underlag. 57 (S): De poliser som jag har varit i kontakt med som hanterar systemet vittnar om ganska horribla situationer. Det tar timtals att rapportera de enklaste brott, om man får kalla dem så, det vill säga mindre brott som snatterier och liknande. Konsekvensen blir att de i stället för att göra det polisarbete de brinner för får arbeta med en massiv administration. Saker måste göras om, och det blir till exempel mycket övertid. Som medborgare hade man naturligtvis önskat att poliserna använts på ett mycket mer effektivt sätt. Justitieministern gav ett svar. Om justitieministern gör någon typ av framtidsspaning, när tror justitieministern att de poliser som arbetar i systemet kommer att ha en dräglig arbetssituation och ett bra rapporteringssystem? 58 (): Det är alldeles nödvändigt att polisen så snabbt som möjligt får ordning på sina it-system. När vi går in i den nya organisationen med en nationell svensk polis är det viktigt att vi har en modernt fungerande it-program. Allt kommer säkert inte att vara på plats dag ett. Men det är nödvändigt om vi ska höja effektiviteten i organisationen att vi får väl fungerande system. Det är ofta på det sättet att man bygger den här typen av datasystem ovanifrån i stället för underifrån. Det sker dess värre inte bara inom polisen. Jag tror att man måste lyssna på dem som är användare. När tekniker och andra lägger fram alla sina önskemål blir det väldigt mycket som kanske inte är nödvändigt men som inte alls ger den användbarhet som är nödvändig. Jag har ett bestämt intryck av att rikspolischefen och jag har samma syn på detta. Jag menar att man har ett underlag som gör att man i vart fall är på god väg att ta rätt steg för att reda upp situationen. Det är ansvar. 59 (S): Jag har en fråga till migrationsminister . Trycket på asylmottagningen i är stort. tar ett stort ansvar för de flyktingar som söker asyl i , och det är bra. Vad som är mindre bra är när kommuner inte får förutsättningar för att ha ett bra mottagande. Vi kunde i Dagens Samhälle läsa att , tidigare aktiv i för Ny Demokrati, nu vill starta ett imperium. Han drar in många miljoner på asylboenden. Han vill göra någonting han kallar för asylmottagningens . Det som är det märkliga är att som har uppgiften att skaffa dessa boenden inte kan samordna flyktingmottagandet. En del kommunmottagare säger att detta är ett stort problem. När man har flyktingmottagande klarar man inte av att också ha asylmottagande för barnen som ska gå i skolor. Min fråga till är: Vad tänker han göra för att kommunerna ska få en rimlig förutsättning att ha ett bra mottagande? 60 Statsrådet (M): Det är ingen hemlighet att den situation som precis har diskuterats här i kammaren med utvecklingen i gör att många människor just nu flyr och försöker att få en säker plats i vårt land. Vi har naturligtvis ett ansvar för att försöka ordna det på bästa sätt. Vi har problem och utmaningar som bland annat handlar om att vi har 10 000 personer inskrivna i vårt system som har lagakraftvunna avvisningsbeslut och ska lämna . Till det kommer ett stort antal personer – nästan lika många, 11 000 – som har beviljade uppehållstillstånd som finns i vårt mottagande. De ska bo i landet men bo någon annanstans än på de anläggningsboenden där de finns. Detta är en fråga som vi arbetar intensivt med från regeringens sida på flera olika fronter. Länsstyrelserna har ansvaret tillsammans med kommunerna att försöka ordna fler platser i landets kommuner. Om de hade gjort det hade vi inte behövt använda så många tillfälliga anläggningsboenden som är fallet. Det är detta som är knuten. Det finns människor som ska lämna och resa någon annanstans eftersom de har fått avslag. Vi har parallellt med detta människor som har fått positiva besked och som ska stanna här. Det måste vi jobba med framgent. 61 (S): Jag tror inte riktigt jag fick svar på frågan. Det handlar om kommunernas förutsättningar att ha ett bra mottagande. Läser man artikeln i kan man se att vill sätta stopp för asylföretagarna eftersom de inte bedriver en bra verksamhet. Många har undermåliga boenden, och det ställer till ganska stora problem. Man kan fundera på varför inte regeringen till exempel ger uppdrag att ordna egna asylboenden. Då kan man ha en bra dialog med kommunerna och ge kommunerna förutsättningar att kunna ha ett bra mottagande. Det är inte rimligt att ringa till en kommun dagen före och säga: kommer det 100 personer till er kommun, var god fixa fram skolplatser till barnen. Kommunerna har en ansträngd situation. De har tagit ett stort ansvar, och de vill fortsätta att ta ett ansvar. Om man inte har den dialogen och inte har rimliga förutsättningar för att göra det är det någon som måste ta ett ansvar. Jag hoppas och tror att regeringen vill göra det. Vill ni det, ? 62 Statsrådet (M): Den generella bostadsbristen i gör att kommunerna har svårt att bosätta nyanlända, precis som jag sade tidigare. Det leder till att människor som har fått uppehållstillstånd blir kvar i Migrationsverkets anläggningsboenden. Det medför att myndigheten måste hyra tillfälliga boenden. Regeringen följer utvecklingen och vädjar till landets kommuner att ta emot nyanlända. Men vi har också valt att göra förändringar i ersättningssystemen. Bland annat har vi för att skapa ett ersättningssystem som bidrar till att öka kommunernas mottagningskapacitet sett över reglerna för ersättningen i syfte att införa en prestationsbaserad ersättning till kommuner som beslutar att träffa en överenskommelse om flyktingmottagande och se till att de kommuner som inte tar emot betalar för detta. För att ytterligare stimulera kommunernas mottagningskapacitet har regeringen i budgetpropositionen som har överlämnats till föreslagit att det ska införas en möjlighet för kommunerna att få kostnadstäckning för hyreskostnader som har uppstått innan nyanlända har haft möjlighet att flytta in. Vi har också utsett två flyktingsamordnare. Det är partikollega som är kommunalråd i och som är moderat riksdagsledamot och förutvarande kommunstyrelseordförande i . deltagande i internationella fredsinsatser 63 (C): Herr talman och herr utrikesminister! Det finns de som tror att efterfrågan på deltagande i internationella fredsinsatser kommer att minska kraftigt, trots att blodiga inbördeskrig rasar i och . En del menar att säkerhet bäst främjas genom en försvarsmakt i som inte längre skulle ställa upp som när FN kallar. Jag och ser i stället stora behov av fortsatta fredsinsatser i länder där människor i denna stund lider svårt i strider och av terror. Vi vill att ska fortsätta att ta sitt ansvar för fred och säkerhet, inte bara i utan också i länder en bit bort där behoven är enorma. Det handlar om solidaritet och en övertygelse om att svensk säkerhet också gagnas av att konflikterna i världen kan redas ut och minska. Hur ser utrikesministern på behovet av fortsatta internationella fredsinsatser i världen och på fortsatta roll i dessa insatser? 64 Utrikesminister (M): Behovet är som bekant mycket stort. Vi har varit engagerade och förblir så i , även om det nu sker en betydande neddragning. Vi ser en efterfrågan på olika typer av insatser där vi deltar, icke minst i , i samarbete med Afrikanska unionen – det sker under EU – när det gäller att utbilda säkerhetsstyrkor i till exempel och . Men vi ser också andra. Det finns nu en efterfrågan på svenskt och europeiskt deltagande. Vi har självfallet en löpande dialog både med och med EU om de bidrag som kan ge, och vi kommer aktivt att återkomma till dessa frågor . 65 (C): och anser att FN ska ge sitt mandat när fredsfrämjande insatser sätts in. Sedan kan det operativa ansvaret ligga direkt under FN eller tas av till exempel EU eller Nato. Det skulle ha ett värde att svenska soldater åter skulle kunna delta mer än i FN-ledda insatser, till exempel i länder i eller i . Är detta en realistisk ambition? Vad är utrikesministerns bedömning? 66 Utrikesminister (M): Det beror på den efterfrågan som finns. Vi erbjöd till exempel hjälp till FN-operationen i när det gäller transportflyg. Det visade sig att de inte behövde det när de hade tittat på detta i detalj. Det gick sedan över till ett stöd till FN-operationerna för att stödja arbetet med kemiska vapen i med en stationering på . Vi har också, lite vid sidan av detta, gett ett väsentligt stöd med transportflyg till räddningsarbetet efter katastroferna i . Detta sker löpande, men det beror på de frågor som vi får. Vi tillhör de länder som ställer upp väsentligt mycket mer än de flesta. Det hoppas jag att vi kan fortsätta göra. 67 (S): går över 100 000 människor till . Hälften, det vill säga 50 000, har gjort det , år . De gör det inte för att de vill, utan de gör det för att överleva. Merparten gör det för att man är arbetslös. landade notan på 11 miljarder, och det är kommunerna som betalar dessa pengar. Vad har regeringen gjort för att få bukt med socialbidragstagandet och den höga arbetslösheten? Jo, ni har sänkt a-kasseersättningen, försämrat sjukförsäkringen, infört fem jobbskatteavdrag, halverat arbetsgivaravgifter, sänkt restaurangmomsen och infört fas 3. Men ingenting hjälper. Socialbidraget har blivit den enda livlinan för allt fler under allt , trots regeringens löfte om minskat utanförskap och minskad arbetslöshet. Varför, vice statsminister , fortsätter socialbidragen att öka? 68 Utbildningsminister (FP): Det är ingen tvekan om att vi gemensamt över partigränserna i denna riksdag vill göra allt vi kan för att bekämpa arbetslösheten för att få människor från utanförskap till innanförskap. Metoderna skiljer sig dock åt. Jag tycker att man ska lägga siffran 200 000 på minnet. Det är 200 000 fler människor som har jobb än 2006. Det är en utveckling som är relativt unik i . I de flesta andra länder har sysselsättningen sjunkit drastiskt under dessa krisår. Man måste ändå ta hänsyn till, , att vi nu har den djupaste finanskrisen runt omkring oss i , och det påverkar även vårt land. har klarat sig relativt väl. Men det är ändå så, precis som säger, att kommunerna har fått ökade utgifter för arbetslösa. Det har också staten och alla försäkringssystem fått under krisen. Vi gör nu allt vi kan för att se till att få på fötter igen och få människor i innanförskap igen, och vi har lyckats bättre än de flesta andra länder. 69 (S): Om det är 200 000 fler som har fått jobb borde det också märkas i kön till , men det gör det inte, . De som står i kön blir allt fler. Problemet är att de yngre i denna kö blir allt fler. Det är ohållbart. Det är 100 000 som går till . 50 000 har fått socialbidrag . Man skulle kunna tänka sig att regeringen skulle lägga om politiken. Men i stället inför man ytterligare ett jobbskatteavdrag. Man sänker arbetsgivaravgiften ytterligare och sänker andra skatter. Denna misslyckade politik leder inte till fler jobb utan till högre socialbidrag. Faktum är att socialbidragen har ökat med , och det har de gjort oavsett konjunkturläge. Vad tänker vice statsminister verkligen göra för att socialbidragstagarna ska bli färre? 70 Utbildningsminister (FP): Det är arbetslinjen som är svaret, inte bidragslinjen. Lösningen för och hennes parti är att i stället betala ut högre bidrag från socialförsäkringarna. Men det är ju jobb som är svaret för dessa människor. Vi har lyckats bättre än de flesta andra länder. 200 000 fler människor har jobb än 2006. Det är nästan inga länder i som kan redovisa ett sådant record. Det måste ändå vägas mot att vi har haft den djupaste finanskrisen . Det kan vi naturligtvis tänka bort och låtsas som att det inte är så. Men vi går starkare ur finanskrisen än nästan något annat land i hela , också när det gäller sysselsättning. Vi har mycket mer att göra med att gå vidare på arbetslinjen, inte med att återigen satsa stora pengar på att öka bidragen för att människor inte ska arbeta. 71 (MP): Jag har en fråga till utrikesministern. antog en av regeringar en tuff antidemonstrationslag, trots stark kritik från . Man föreslår att bötesbeloppen i vissa fall höjs . En oanmäld demonstration framför parlamentet kan ge böter på per person. Det är en minskning från det tidigare förslaget att bötesbeloppet, åtminstone enligt svensk press, skulle vara per person. Förslagen är lika drakoniska på andra områden. Vill man demonstrera mot kärnkraft utanför ett kärnkraftverk föreslås också kraftfulla bötesstraff. Till saken hör att även om man anmäler en demonstration är det inte garanterat att man får tillstånd. Lagen kallas lagen om medborgarsäkerhet. Men förutom regeringen verkar ingen i landet anse att medborgarna behöver skyddas mot sig själva på det sättet. Av ca 6 000 demonstrationer har polisen behövt ingripa vid bara 18 av dem. Polischefen menar i stället att demonstranterna har skött sig exemplariskt. Landet jag talar om är . Jag undrar vad utrikesministern tänker göra för att bidra till att dessa lagar inte kommer på plats i framöver. 72 Utrikesminister (M): Jag har inga planer i den delen. Låt mig bara säga att det även i är så att bara för att man anmäler att man vill genomföra en demonstration finns det ingen garanti att man får tillstånd till just det av polismyndigheten. Men jag vet att det förekommer debatt om detta. Jag vet att vi inom har en mekanism som är mycket bra, och jag utgår från att om det finns allvarliga frågetecken kommer detta att anmälas till och prövas av den europeiska domstolen för mänskliga rättigheter. Det är den mekanism som vi har i . Denna mekanism tycker jag är bra, och jag vill inte dra undan benen för den. 73 (MP): När det nu är fyra moderata ministrar här vill jag passa på att säga något, eftersom detta är era partikolleger i , även om ni snarare är vänster i förhållande till Partido Popular, det kan jag gott erkänna. Jag levde i under övergången från diktatur till demokrati. Jag vet hur det var då. Den känsla som människor i har är att man är på väg tillbaka. Att skända flaggan skulle kosta , alltså , per person. förbjuder man människor på till exempel att hänga upp en katalansk flagga, trots att de inte ens begär självständighet som gör. I har man förbjudit den katalanskspråkiga radion. Ni kan tillsammans påverka era kolleger i ert parti, så att säga, att dra tillbaka ett antal av förslagen. Det är inte så att man inte får ha ett bötesstraff för att skända flaggan, men det som sker är orimligt. Och ni kan göra någonting åt det. 74 Utrikesminister (M): Som vet är vi inte här på ett partimöte, utan detta är riksdag och jag är utrikesminister. Det är därför jag säger att när vi har denna typ av frågor i olika europeiska länder lever vi, tack och lov, i en del av världen där vi har gemensamma instrument. Vi har gemensamma fördrag, och vi har om mänskliga rättigheter. Vi har gemensamma instrument – domstolen – för att ta upp detta. Det är mekanismer som vi ska vara stolta över, det är mekanismer som fungerar och det är mekanismer som jag har svårt att se inte skulle kunna fungera i det här fallet också. Skolresultaten och fysisk aktivitet 75 (KD): Min fråga går till utbildningsministern. Jag tänker inte nämna den där norditalienska staden med det lutande tornet som har varit i fokus för svensk skoldebatt den senaste månaden. Jag tror i stället att det är viktigt att vi försöker lyfta fram positiva exempel på hur vi kan göra för att elever i svenska skolor ska må bättre och prestera bättre resultat. Socialministern var tillsammans med prins i Bunkeflo utanför , där man nu har tillämpat en modell som innebär fysisk aktivitet . På skolan finns en hälsopromotor vars roll är att driva projektet och involvera personal, föräldrar och föreningsliv. Det har visat sig ge konkret positiva resultat: bättre prestationer och fler behöriga till gymnasiet. Min fråga är helt enkelt: Hur ser utbildningsministern på denna modell? 76 Utbildningsminister (FP): Jag tror att det stämmer att livsstilsförändringar har gjort att ungdomar rör på sig mindre än . Det här ligger utanför skolan, men det är livsstilsförändringar som har skett. Det handlar om mer snabbmat, att man spelar fotboll på datorn i stället för på fotbollsplanen och så vidare. Det gör att ungdomar blir mer stillasittande. Jag är bekymrad över det, och det ska vi alla vara. Frågeställaren tar upp det ur skolaspekten. Man kan väl ta upp det ur folkhälsoaspekt och allt möjligt. Vi behöver fundera igenom hur barn och ungdomar ska röra på sig mer. Jag tycker att detta är bra. Det sker inte bara i Bunkeflo, utan det finns fler projekt där man på olika sätt försöker lägga in mer fysisk aktivitet i skolan. Jag för min del skulle gärna öka idrottsundervisningen. Men jag tror att vi ska ha klart för oss att detta också kommer att hänga på oss som föräldrar. Vi ska inte alltid skjutsa ungarna överallt, vi ska få ut dem på fotbollsplanen och så vidare. Detta är också ett föräldraansvar; skolan kan inte ha hela ansvaret. 77 (KD): Jag tackar utbildningsministern för svaret. Jag undrar hur vi kan gå vidare för att sprida denna modell, som de facto har visat sig vara framgångsrik. Är det en uppgift enbart för landets 290 kommuner och ett antal skolor, eller är det någonting som vi i regering och riksdag kan bidra till? Hur ser man till att detta blir någonting som kommer fler skolor till del? Det har de facto visat sig vara en framgångsrik modell. Fysisk aktivitet och friskvård leder till konkret bättre resultat även i teoretiska ämnen och fler behöriga till gymnasieskolan. 78 Utbildningsminister (FP): är mycket väl känt i stora delar av det svenska skolväsendet. Jag tror inte att det är just kunskap som saknas. På många håll har man liknande projekt. Även om man inte gör exakt så här ser man till att barn och ungdomar rör mer på sig under skoldagen. Man promenerar mellan olika aktiviteter i stället för att ta bussen och så vidare. Jag tycker att det är bra. Om frågeställaren är ute efter något statligt direktiv i sammanhanget tror jag möjligen inte riktigt på det. Jag skulle gärna förstatliga skolan, men förutsättningarna är ändå så otroligt olika att det måste vara kommuner och skolor som själva bestämmer. Men jag tycker att vi ska uppmuntra detta. Ytterst visar frågeställaren på den större frågan – att barn och ungdomar behöver röra mer på sig. Det behöver vi tänka på i läroplanssammanhang och timplanssammanhang. Inte minst måste alla vi som föräldrar tänka på vad vi uppmuntrar våra ungdomar till och vilka gränser vi sätter. 79 (S): Jag vill ställa min fråga till handelsminister . Svensk handel har minskat . Det går att göra mer. Regeringen och har sitt 40-punktsprogram som delvis är genomfört och delvis i alla fall håller på att genomföras. Det är positivt. Men behövs det inte någonting mer? Jag efterfrågar i det här fallet en nationell exportstrategi så att man kan samordna de resurser som man sätter in både för de traditionella exportföretagen och, framför allt, för de små och medelstora företagen. På så sätt kan vi öka exporten och få bättre tillväxt i . 80 Statsrådet (M): Jag tackar för att han lyfter fram en viktig fråga. Det som är sagt om 40 konkreta åtgärder stämmer. Vi arbetar ständigt med dessa. Vi arbetar också framåt för att se om det finns ytterligare åtgärder vi kan vidta. Därmed reser vi också runt och lyssnar på företagen. Var någonstans känner de fortfarande ett behov av ytterligare åtgärder? Senast var jag i och reste med Exportbussen. Där hade vi speed dating med 48 företag som alla var ute på export eller på väg ut på export. Vi hade samordnat detta med alla exportexperter, som var närvarande. Det var Business – före detta Invest och . Det handlade om , , , och . Det fungerar väl när alla samordnar sig, och det blir enkelt för företaget att få bra information samlat. 81 (S): Det är bra med just det här som är en nationell exportstrategi. Bara för att kommentera det: Om man ska göra en sådan strategi, liksom man har gjort med innovationsstrategier och annat, är det klart att man måste lyssna på de aktörer som finns. Det är företagen man måste lyssna på. Det finns ett problem, nämligen att många små och medelstora företag av olika skäl inte kan eller törs ge sig ut på en exportmarknad, inte ens på den inre marknaden. En nationell exportstrategi skulle göra god nytta. Jag fick nog inget riktigt svar. Är man beredd att göra en nationell exportstrategi för att vi ska kunna öka vår export ? 82 Statsrådet (M): Vi har en strategi för hur vi vill fördubbla exporten. Jag skulle vilja säga att den ska vara internationell, för det är det som är syftet. Företagen ska våga kliva utanför . I sammanhanget vill jag säga, när det gäller vikten av samverkan, att Socialdemokraterna var det enda parti som var emot en sammanslagning av . Det är någonting som vi tvärtom ser kommer att bli en bra organisation – mer effektiv och mer vässad. Den kommer också att vara ute på fler platser i världen för att kunna hjälpa till med export, import och nya investeringar till . Det är flera olika delar som alla skapar fler jobbmöjligheter, vilket vi så väl behöver i vårt land. Detta behöver sedan kombineras med att vi river fler handelshinder både inom EU och ute i världen. Vi arbetar intensivt med fler frihandelsavtal. EU sitter just nu i förhandlingar med om ett avtal som kommer att vara viktigt för framtiden för båda våra stora ekonomier. Vi har även flera andra avtal på gång, med och .