prot · H109119 · 2014-06-04 00:00:00 — pratar vi om människor som inte i första hand flyttar till utan människor som flyr från något, som lämnar något. Jag är stolt över att vi är ett land som tar stort ansvar. Vi både har och tar ett stort ansvar för våra medmänniskor. Det är inte bara så att vi lever upp till FN:s kriterier om vad som ger rätt till asyl, utan vi har också, både själva och på EU-nivå, ett antal regleringar som säger vilka människor vi menar har rätt till skydd i vårt land. finns det ett gap mellan vilka kriterier vi har satt upp för vem som har rätt till skydd och vilka människor som själva upplever att de har en situation som inte går att leva kvar i. Det är här det blir riktigt svårt. Vi kristdemokrater för gärna diskussionen om vilka grunder för skydd vi ska ha i vårt land. Vi ser ett antal områden där vi vill vidga skyddsskälen. Ganna känner många till. Det var en sådan situation där våra regler inte riktigt räckte till, som vi kristdemokrater ser det. Vi menar att vi människor har ett behov av våra nära och kära, av vår närmaste familj, även när vi blir gamla. Men vi menade inte att detta ska omfattas av någon allmän, extraordinär, tänjbar regel, utan det handlar om en specifik situation som borde regleras specifikt: Människor har rätt att återförenas med sin familj i slutet av livet, när man är ensam kvar i sitt hemland. Vi tar också gärna diskussionen om sjukdom allmänt ska ge rätt till uppehållstillstånd. Men ska vi införa en sådan regel ska det vara en specifik regel som handlar om sjukdom i sig. Kommer du från ett land som inte har den utmärkta vård som vi har i , ska det ge rätt till uppehållstillstånd i ? Det är den svåra diskussionen vi måste ta. Vår slutsats så här långt är att vi inte riktigt förmår gå så långt. När det kommer till situationen för barn pratar vi om något annat, och det är det propositionen handlar om. Barn är inte själva ansvariga för den situation som gör att de finns här i vårt land, utan det är någon annan som har tagit beslutet – det är någon annan som har sett till att barnet finns här – och vi har ett extra stort ansvar för barn. var det första land i världen som skrev under . Enligt har vi ett ansvar för att barnen får sina rättigheter tillgodosedda. Därför är vi kristdemokrater mycket stolta över att vi nu kan ändra de regler som innebär att vi faktiskt inte lever upp till fullt ut när det gäller de barn som är här. Vi ändrar nu så att vi kan se mer till hela barnets situation, så att alla barn som trots att de inte har specifika skyddsskäl ändå kan få rätt att stanna här, när det är det som krävs för att vi ska leva upp till . Jag blir otroligt illa berörd när jag hör insinuationer om vissa föräldrar. Han insinuerar att illvilja mot ens egna barn skulle göra att barn blir apatiska. När debatten om apatiska barn första gången dök upp i påstods det att det var ett helt nytt fenomen och att det säkert var förgiftning eller något annat som gjorde att föräldrarna tvingade barnen till detta. Det är helt klart fastställt att det inte finns en tillstymmelse till sanning i det! Barn blir inte apatiska därför att de vill. De blir inte apatiska därför att deras föräldrar har gjort något fel. De blir apatiska därför att de lever i en situation som är helt omöjlig. Både barn och vuxna blir apatiska, inte bara i utan också i andra länder, när lusten att leva försvinner totalt, när allt har ryckts undan, när det inte finns någon fast mark att stå på längre utan allt bara är ett stort, svart hål. Måla inte upp att föräldrar, bara därför att de kommer någon annanstans ifrån, vill något annat än sina barns bästa! Barnen är det bästa vi har, både våra egna och alla världens ungar. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag. 68 (C): och jag är mycket glada över detta betänkande. Jag vill därför börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. och jag är också glada över att har varit mycket villigt och har samarbetat med Alliansen i de här frågorna, speciellt med tanke på det bruna resultatet i Europaparlamentsvalet. Det känns jättebra att det finns partier som tar ansvar för denna del av politiken och inte bara försöker ta lättvunna politiska poäng för att komma upp i valet. Jag har själv varit i sitsen att vara ung och komma ensam till . Jag tror att vi på läktaren har ett gäng ungdomar som kanske är i åldern 15–. Jag var i er ålder när jag själv kom till . Jag flydde undan politiskt förtryck och krig. Jag kände mig väldigt utsatt och var utlämnad och mycket ensam. Jag kände ansvaret för hela min familj. Lagändringen kommer att innebära mindre risk för att fler ungdomar i er ålder eller yngre känner den ensamheten, den utsattheten. Detta innebär större generositet. Detta innebär större öppenhet. De barn som kommer hit med sina föräldrar har inte gjort valet att fly eller att komma till , utan de följer med sina föräldrar. För att kunna säkra deras rätt, säkra att deras röst hörs i avgörandet av deras ärende, är den här lagändringen mycket viktig. Jag skulle hellre ha haft ett annat arbetssätt. Kanske hade det varit mycket bättre om hade kunnat inkorporera åtminstone fyra portalparagrafer i den svenska lagstiftningen. Då hade vi kanske kunnat hantera den här typen av ärenden på ett helt annat sätt och hade kunnat ta ett helhetsgrepp om barnrättsperspektivet i alla delar av den svenska lagstiftningen, oavsett om det gäller flyktingpolitiken eller socialtjänstlagen. Jag skulle även vilja – detta är ett medskick till nästa regering, till alliansregeringen och de partier som kommer att finnas i oppositionen – att man lyfter blicken högre vad gäller den här typen av lagstiftning, speciellt utlänningslagen, som jag och känner ett stort behov av att göra en revision av. vi har haft utlänningslagen i har vi varje gång det har varit något fel gått in och ändrat och gjort punktinsatser i lagstiftningen. Det gör det svårt att se helheten och få bilden av vad är bekräftad. faller människor mellan stolarna, och då rycker vi in akut för att ändra just den biten. En helhetsrevidering av lagen vore på sin plats. Jag hoppas att nästa alliansregering orkar med det, för det är ett mycket stort arbete. SD framför sin retorik även här, och jag undrar: Vad är det som krävs? Även barn som är sjuka ska utvisas. Vad krävs för att ni ska se att det finns en mänsklighet som vi svenskar gärna vill förhålla oss till och som vi tycker att vi står för. Jag vill avsluta med att säga att detta är mitt sista anförande och min sista debatt i . Det känns jätteskönt att jag avslutar min karriär med en sådan här debatt och ett sådant här betänkande, som leder till ett mer mänskligt och öppet . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 23 §.) 15 § Konvention om social trygghet mellan och betänkande 2013/14:SfU10 Konvention om social trygghet mellan och (prop. 2013/14:137) föredrogs. 69 (SD): Vi behandlar socialförsäkringsutskottets betänkande 10 och propositionen om konventionen om social trygghet mellan och . Jag yrkar bifall till reservation. I propositionen föreslås ett antal bestämmelser som samordnar de båda ländernas lagstiftning om ålders-, efterlevande- och invaliditetspension samt sjuk- och aktivitetsersättning. Syftet är att, regeringens vana trogen, öka rörligheten mellan och i det här fallet . är det bara en begränsad andel som kommer från för att arbeta i , och det vill regeringen nu ändra på. Men invandringspolitiken åsido vill jag framför allt anmärka på tre saker. För det första uppger regeringen: Konventionen innebär i princip inga nya åtaganden för svenskt vidkommande. Det är en sanning med modifikation. I artikel 12.3 anges att om en person efter sammanläggning av försäkringsperioder inte är berättigad till en förmån enligt en avtalsslutande stats lagstiftning ska denna persons rätt till förmån bestämmas genom sammanläggning av de perioder som har fullgjorts enligt lagstiftningen i ett tredje konventionsland. I praktiken innebär förslaget att en utlänning som ännu inte kan tillräkna sig social trygghet i , enligt våra regler, ändå kan göra det genom en upparbetad försäkringsperiod i ett annat land. Regeringen skriver förvisso att utbetalningsreglerna för garantinivåer inte påverkas av konventionen, men märk väl att en rad andra inkomstrelaterade förmåner gör det. En annan aspekt är att en förutsättning för att garantinivåer ska kunna erhållas är att personen i fråga är bosatt i . Med detta förslag om ökad rörlighet är det inte orimligt att anta att en del utsända arbetstagare med tiden ansöker om arbets- och uppehållstillstånd i . Den andra aspekten gäller arbetsmarknaden. I artikel 7 står det uttryckligen att en person som är utsänd av sin arbetsgivare till det andra avtalslandet fortfarande ska omfattas av det första avtalslandets lagstiftning – först , om båda länder samtycker till detta. Mer än så specificeras inte i bestämmelsen, och det är därför rimligt att anta att dessa individer då erhåller konkurrensfördelar jämfört med svensk arbetskraft. Bestämmelsen gör det i praktiken möjligt för ett sydkoreanskt företag att sända ut arbetskraft som i företagets namn bedriver verksamhet hos en svensk kund till ett annat pris än vad svenska företag kan göra. För det tredje anger regeringen i sin proposition att dessa förslag kostnadsmässigt inte innebär några nya åtaganden för svensk del. Ändå medger konventionen att varje handling som ges in till den berörda myndigheten helt eller delvis ska befrias från avgifter. Likaså kommer det att innebära en ökad arbetsbelastning för denna myndighet, och det är omöjligt att förutspå konventionens påverkan på migrationsflödet. Sammantaget är regeringens förslag inte särskilt väl genomtänkt. Propositionen har allvarliga brister och ekonomiska risker och bör därför avslås. 70 (M): är en allt viktigare marknad för svenska företag. etableras nya svenska företag i . Vi ligger nu till och med på en takt som är högre än när det gäller nyetablerade svenska företag i . Vi har hundratals svenska företag på plats i , antingen genom egna etableringar eller genom lokala representanter. Handelsutbytet med har ökat kraftigt . Konventionen om social trygghet mellan och handlar om att underlätta för dem som flyttar mellan länderna att ta med sig sina intjänade pensionsrättigheter till det andra landet. I sin reservation skriver de ett motiv till detta. De säger att det är oklart vilka konsekvenser konventionen får i termer av migrationsflöden. Bakom denna formulering får man väl anta att det finns en djup rädsla hos för att arbetskraftsinvandringen skulle öka kraftigt och att formligen skulle översvämmas av svenska företagare, ingenjörer och industriarbetare som med sin kunskap, kompetens och företagsamhet bidrar till att utveckla det sydkoreanska samhället och till att öka det sydkoreanska välståndet. Det är väl det är rädda för? Eller är det möjligen tvärtom? Ja, det är väl så det är. vill isolera , men utan utbyte över gränserna och utan influenser som sprids mellan olika länder ser vi ingen utveckling eller välståndsökning. Om fick som han ville skulle väl närmast likna det andra – . Där kan vi se, studera och konstatera de tragiska effekter som isolationism leder till. Vi kan konstatera att man där har hamnat exceptionellt långt efter utvecklingsmässigt. I har tiden närmast stått still sedan de isolerade sig. Fattigdomen är svår och utbredd. Där ser vi isoleringens sanna och tragiska ansikte. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 23 §.) 16 § om förvaltningen av förvalsalternativet i premiepensionssystemet betänkande 2013/14:SfU16 om förvaltningen av förvalsalternativet i premiepensionssystemet (skr. 2013/14:109) föredrogs. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 23 §.) 17 § årsredovisning 2013 betänkande 2013/14:FiU35 årsredovisning 2013 (redog. 2013/14:RR1) föredrogs. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 23 §.) 18 § Regeringens förvaltningspolitik betänkande 2013/14:FiU37 Regeringens förvaltningspolitik (skr. 2013/14:155) föredrogs. 71 (M): Jag yrkar bifall till förslaget i finansutskottets betänkande FiU37. Tyvärr strök sig min socialdemokratiska kollega i debatten, men jag vill ändå passa på att informera kammaren om regeringens förvaltningspolitik. offentliga institutioner håller vid internationella jämförelser en mycket hög nivå i fråga om förtroende och effektivitet. Intressant är att är ett av de få länder där förtroendet för regeringen har ökat . Viljan att gemensamt finansiera den offentliga sektorn förutsätter att företagen och medborgarna litar på att skattemedel används på ett ansvarsfullt och effektivt sätt samt att regler och lagar efterlevs. Viktigt är att statsförvaltningen är rättssäker och effektiv med service och kvalitet för medborgarna och att den bidrar till utveckling. Myndigheternas fristående ställning och goda befogenheter i fråga om hur de egna uppgifterna ska lösas medför många fördelar för medborgarna i . Man kan också konstatera att vid internationella jämförelser bedöms förekomsten av korruption vara mycket låg i , vilket naturligtvis är mycket bra. Myndigheternas arbete med service på lokal nivå kan dock förbättras. Samtjänstlagen utgör här ett viktigt stöd för myndigheterna för att upprätthålla och etablera lokal närvaro och service på ett bra sätt. Det nät av servicekontor som utvecklats i bygger på samverkan mellan bland andra , och , vilket är utmärkt. Arbetet med att förenkla för företagen är en viktig målsättning för regeringen och bedrivs brett inom olika områden. Målsättningen är att spara eller av den offentliga sektorns kostnader , och arbetet har framskridit väl. Förenklingsarbetet förstärktes också genom införandet av samt beslut om en ny förordning avseende arbetet med konsekvensutredningar. Regeringen har även förbättrat användandet av data som finns hos kommunala och statliga myndigheter – en viktig samhällsgemensam resurs av stort värde för medborgarna och företagen. Regeringen fortsätter att med förbättrad service och effektiv verksamhet lösa frågor genom gemensamma digitala lösningar. Myndigheternas digitala omställning är mycket viktig i statsförvaltningens förnyelsearbete. Regeringen räknar med besparingar på genom att myndigheter med fler än 50 anställda ska hantera sina beställningar av varor och tjänster elektroniskt. av myndigheterna bedriver förvaltningsgemensamma utvecklingsinsatser. E-delegationen tillsattes 2009 för att bättre styra och koordinera det taktiska arbetet med e-förvaltning inom den offentliga sektorn. Genom att koncentrera och standardisera statens administrativa stödverksamhet i Statens servicecenter kan stora driftfördelar uppnås. Målet är att av statsförvaltningens anställda ska vara anslutna till Statens servicecenters tjänster vid utgången av 2015. Vid utgången av 2013 var totalt 121 myndigheter anslutna till något av dessa tjänsteområden, vilket motsvarar av statsförvaltningen mätt i antalet anställda. Den offentliga upphandlingen utgör en mycket stor del av vår bnp och är viktig för svensk ekonomi. Upphandlingen måste vara effektiv. Upphandlingsstödet har också förstärkts av regeringen. Att lägga upphandlingsstödet på innebär att myndigheterna får en bred och samlad kompetens på upphandlingsområdet. Detta stöd ska vara tillgängligt från . Allmänhetens förtroende för staten och statsförvaltningen bygger enligt regeringen bland annat på att utnämningsmakten utövas omsorgsfullt. Här har det skett en nyorientering i och med den nya regeringen. Regeringens ambition är att andelen utannonserade befattningar ska vara mycket hög. och fram /14 är andelen utannonserade chefsbefattningar . Det har också lett till att fler kvinnor anställs som myndighetschefer, vilket naturligtvis är utmärkt. Regeringen har genomfört ett omfattande arbete för att förbättra effektiviteten och skapa en ändamålsenlig myndighetsorganisation. Som resultat har fler än 100 organisationsförändringar genomförts, och sammantaget har antalet myndigheter minskat från 438 till 372. Detta effektiviseringsarbete fortsätter. Den svenska förvaltningen ger i internationellt perspektiv vid handen att de offentliga utgifterna i relation till bnp är förhållandevis höga i . har också en hög andel offentligt anställda jämfört med många . Den svenska modellen ger myndigheterna mandat att inom sina respektive områden utveckla innovativa lösningar. En väl fungerande offentlig förvaltning är av avgörande betydelse för samhällsekonomin och den ekonomiska tillväxten. Länder med en väl fungerande förvaltning kombinerad med sunda offentliga finanser, vilket vi har här i , har bättre förutsättningar att klara sig igenom kriser – precis som vi har gjort här i . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 23 §.) 19 § Vissa vägtrafikfrågor betänkande 2013/14:TU13 Vissa vägtrafikfrågor (prop. 2013/14:181) föredrogs. 72 (S): Till Alliansens stora glädje är jag faktiskt här . Det var ju inte så förra gången. ska vi alltså diskutera några vägfrågor. Man kan alltid fundera på vad det är. En av de viktigare frågorna vi ska diskutera är en fossiloberoende fordonsflotta. Det kan nästan låta som en ouppnåelig dröm, ett Shangri-la som hägrar men som väldigt få tror är möjligt. Med dagens regeringspolitik är jag rädd för att en fossiloberoende fordonsflotta blir just ett Shangri-la, något ouppnåeligt. Det är jag eftersom de åtgärder regeringen lägger fram förslag på här i eller vidtar på egen hand inte på långa vägar räcker för att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta . Ta bara den tunga lastbilstrafiken som exempel. förutspår en ökning av lastbilstrafiken i vårt land fram . Vilka åtgärder vidtas då för att se till att utsläppen från den tunga trafiken minskar? Svaret är tyvärr inga alls. Inga nya stora satsningar görs på järnvägens viktigaste transportkorridorer för gods – väster om , Botniska korridoren med Norrbotniabanan med flera satsningar. Inga nya initiativ tas på forskningens område som leder till att fler lastbilar kan drivas fossiloberoende. Det enda i den vägen man gör är att bygga experimentväg för eldriven tung lastbilstrafik. Det kan tyckas bra, men vilka fordon ska användas – dubbla motorer eller bara elmotorer? Med dubbla motorer minskar lastkapaciteten med motsvarande vad motorn väger. Med enbart elmotorer blir bilen endast användbar på väg i . Det är ett dilemma i sammanhanget. Forskningen får väl visa hur man kan åstadkomma någonting där, men det ligger långt fram i tiden – långt bortom 2030 – att se någon nytta och bärighet i de förslagen. En annan av paradgrenarna som regeringen försökt sig på är den så kallade supermiljöbilspremien. Lindrigt sagt har detta inte varit någon succé. Ytterst få supermiljöbilar rullar på våra vägar. Dessutom är de bilar som rullar tveksamma ur trafiksäkerhetssynpunkt. De krocktester som görs inom Euro NCAP-systemet gäller nämligen inte som kriterier för om premien ska betalas ut. Det innebär bland annat att dessa bilar inte kan köpas av staten, som ställer krav på fem stjärnor i det krocktest som Euro NCAP utför. Detta duger inte. måste vi samla oss för att åstadkomma ett genombrott i dessa frågor. Det kan vi göra genom att bifalla vår reservation 2 och tillsätta en utredning som skyndsamt tar fram åtgärder som alla goda krafter kan ställa sig bakom. Jag yrkar alltså bifall till reservation 2. Sedan vill jag yrka bifall till reservation 7. Med längre och tyngre fordon skulle vi kunna låta bli att använda miljontals liter med diesel. Det skulle vara ett stort bidrag till att få ned utsläppen från den tunga trafiken. Men, säger vän av ordning, blir inte detta en konkurrent till tåget? För oss är det inte riktigt så. går inte till de flesta platser i . Här kommer lastbilen att behövas även . Genom att då få ned antalet lastbilar som behövs för transportarbetet ökar vi trafiksäkerheten, och i det korta perspektivet sparar vi dessutom på miljön genom att vi kan frakta fler ton per liter bränsle. Erfarenheter från andra länder visar dessutom att fyllnadsgraden på lastbilarna ökar när man ökar totalvikt och längd – åter något som är bra för miljön och minskar antalet lastbilar. En annan effekt av detta skulle dessutom bli att vi kan bidra till socialt acceptabla villkor för chaufförerna. Om vi höjer lastgränsen och längden på våra fordon kommer det inte att bli lönsamt att konkurrera med dumpade löner och sociala villkor som inte är sjysta. De som jobbar med dessa metoder kommer inte att kunna investera i de fordon som krävs. De konkurreras ut, och vi slipper dessutom miljömässigt undermåliga fordon. Missförstå mig nu inte. Vi vill satsa mer på järnvägen. Den behöver byggas ut för att vi ska klara utsläppsmålen. Om detta får inga tvivel råda. Så kommer jag till bilbesiktningen. Här skulle det vara enkelt att säga: Vad var det vi sade? Men det är ju ingen tröst i bedrövelsen. Det blev höjda priser. De har stigit medan konsumentprisindex har stigit med . Det blev ett privat monopol på myndighetstjänster – inte flera företag som konkurrerar. Hur det blir med besiktningen av tunga fordon när de privata aktörerna, som ägs av riskkapitalbolag, måste investera i nya anläggningar är skrivet i stjärnorna. Någon teknikutveckling hos de företag som köpt anläggningar syns inte till, detta enligt Transportstyrelsens rapport. Hur kommer bilbesiktningen i egentligen att se ut ? Bilarnas teknik och säkerhetssystem utvecklas och ska kontrolleras. Avgasreningen på både personbilar och tunga fordon kräver alltmer av dem som ska kontrollera dem. Det finns dessutom uppgifter som tyder på att de nya besiktningsföretagen släpper igenom fordon som inte ska ut på våra vägar. Allt detta måste av och åtgärdas för att vi ska få en säker bilbesiktning i . Men vad var då att vänta? När det företag som köper måste låna pengar av säljaren för att kunna genomföra köpet finns inga ekonomiska muskler, eller någon vilja för den delen, att driva verksamheten framåt. Känslan av att man köpt för att suga ut vinster och sedan sälja är uppenbar. Mönstret känns igen från andra privatiseringar som Alliansen gjort sig skyldig till. Riskkapitalbolagens handlingslinje går igen. Vårt krav på regeringen är nu att fortsatta försäljningar inom denna sektor stoppas. Detta ska ske i vänta på en utredning som visar hur vi ska komma tillbaka till en situation inom bilbesiktningen som är säker, likvärdig över hela landet, prismässigt acceptabel och där investeringar för framtiden görs. Jag vill med viss emfas yrka bifall till utskottets förslag när det gäller avsnittet om fordonsbesiktning. 73 (M): Betänkandet TU13 behandlar propositionen 2013/14:181 och två följdmotioner samt 61 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Propositionen gör efterlängtade förändringar i den så kallade pumplagen som innebär att vi höjer gränsen för skyldigheten att ha alternativa bränslen motorbränsle från tidigare . Detta innebär att fler av våra mindre mackar fråntas skyldigheten att ha alternativa bränslen, vilket gör att vi räddar många mackar på landsbygden och ger möjlighet till fler mackar att starta. Därmed har vi tagit bort skadeverkan av den så kallade pumplagen. Vi ger också möjlighet till dispenser än tidigare och permanentar därmed också dispenserna från det fjärde steget i pumplagen. Vi har lyssnat på mackägare och människor som bor på landsbygden. Många har sett ett stort problem när den lilla macken tidigare oftast blev tvungen att stänga – man hade liten försäljning och lönsamhet men tvingades ändå installera ett alternativt drivmedel. Många valde då i stället att lägga ned sina mackar. Med dessa ändringar i lagen har fler mackar börjat se dagens ljus ute på landsbygden igen. Både och Vänstern motsätter sig detta förslag och vill att även de små mackarna ska fortsätta tvingas installera alternativa bränslen. är det ju allmänt känt att och väljare finns mest i storstäderna.