prot · H20937 · 2014-12-12 00:00:00 — som vi har detta stora antal utförsäkrade har sjukpenningtalet stigit för kvinnor och för män . Jag tror att vi alla vill att sjukfrånvaron ska vara så låg som möjligt. Det är ingen av oss som vill tillbaka till då människor förtidspensioneras bort från svensk arbetsmarknad. Men det får inte heller bli politisk prestige när man kan konstatera att vi har åtgärder i sjukförsäkringen som inte fungerar. När vi talar med myndigheter som är ansvariga för – och Arbetsförmedlingen – säger de att när människor kommer till är det människor som är oroade för sin ekonomiska situation, människor som därför inte klarar av att ta till sig åtgärderna, människor som är för sjuka för att ta till sig åtgärderna. Faktum är att det tar stora resurser från dessa myndigheter, resurser som vi skulle behöva lägga på att förbättra när det gäller det förebyggande arbetet, en mer arbetsfokuserad hälso- och sjukvård, samarbetet mellan arbetsgivare och hälso- och sjukvården och tidiga insatser från och Arbetsförmedlingens sida. Där skulle vi behöva lägga krutet. Där skulle vi behöva lägga resurserna. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Där skulle vi över blockgränsen behöva föra samtal om hur vi åstadkommer en mänsklig sjukförsäkring som snabbt leder människor tillbaka till det som så förtjänstfullt stod här och talade om alldeles : arbete, en känsla av sammanhang, att få delta i samhället och i gemenskapen. Jag tror att vi har precis samma ambitioner när det gäller detta. Man kan inte hålla fast vid en åtgärd som såväl myndigheter som andra säger orsakar mänskligt lidande och som dessutom inte leder till de resultat som vi hade önskat. Vi hörde att många återförsäkras in i sjukförsäkringen igen. Det vet vi. Av dem som utförsäkras första gången tror jag att går tillbaka in i sjukförsäkringen. Av dem som utförsäkras för går tillbaka in i sjukförsäkringen. Många av dessa – den absolut övervägande andelen – är kvinnor. Det var inte det resultatet vi ville se. Jag tror att ambitionsnivån från de borgerligas sida när detta infördes var att skulle gå tillbaka in i sjukförsäkringen. måste man väl helt enkelt bara säga: Det här blev inte riktigt som vi hade tänkt. behöver vi lägga fokus, tid, kraft och politiskt engagemang på att förbättra de delar i sjukförsäkringen som faktiskt leder mot målet att människor kommer tillbaka i arbete igen. Och de som är sjuka ska självklart vara i sjukförsäkringen tills man blir frisk och få de insatser som man behöver där. Jag stannar där så . 34 (C) replik: Det var intressant att lyssna till ministern. Självklart vill vi göra mer för att få fler att komma tillbaka till arbetet tidigare. Framför allt gäller det kvinnor. Vad den tidigare regeringen, alliansregeringen, införde var en rehabgaranti som betydde att de lättare psykiska åkommorna var det man skulle få hjälp från. Då var det KBT som metod som gällde. Vi hade för avsikt att utveckla även det och även att det skulle bli andra metoder också, för den hjälpte inte. Det var framför allt kvinnor som hade sådana diagnoser. Det behövs fler åtgärder. Alliansregeringen tillsatte flera utredningar där vi hade tänkt medverka. Ministern har synpunkter på att det skulle behövas fler förslag. Då tittar jag i listan över propositioner med förslag just på det här området, men där finns ingenting. Jag undrar vad ministern hade tänkt skulle göras som inte blir gjort. Det skulle vara intressant att höra. Sedan undrar jag om ministern tror att personer blir friskare därför att man tar bort den bortre gränsen. Rehabiliteringskedjan är till för att man ska följa upp. Vore det inte bättre att titta på vad man gör under rehabiliteringskedjan än att ta bort den bortre gränsen? Att ta bort den gör ju inte människor friskare. Vi vet att långa sjukskrivningar gör människor ännu sämre. Eller har ministern någon annan syn på detta? 35 Socialförsäkringsminister (S) replik: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Tack, , för det inlägget! Jag kan konstatera att utförsäkringar inte heller gör människor friskare, för att svara på den delen. Det är inte så att man blir friskare därför att man behöver föras över till Arbetsförmedlingen och genomgå en arbetslivsintroduktion fast man inte är i stånd att göra det. Det jag skulle vilja komma tillbaka till är: Ja, vi har ett antal pågående utredningar inom det här området. Vi har bland annat den parlamentariska socialförsäkringsutredningen, som kommer med sitt betänkande . Jag har en förhoppning om att det kommer att finnas saker där som vi kan ta vidare gemensamt. Vad som också har pågått är en dialog till exempel med arbetsmarknadens parter om hur de kan ta en större del i arbetet, inte minst när det gäller det förebyggande arbetet och tidig rehabilitering på arbetsplatsen för återgång i tjänst. Dessa samtal kommer att fortsätta. Men jag tror inte att någon gynnas, framför allt inte de som är sjuka, av fler snabba påhitt från politiken. Jag tror i stället att vi behöver ta ett ordentligt grepp när det gäller sjukskrivningarna med utgångspunkt i utredningar, forskning och evidens och faktiskt satsa på det som vi vet fungerar. Några delar som vi vet är viktiga och där vi behöver satsa mer framåt är till exempel en mer arbetsfokuserad hälso- och sjukvård. Det är också att åstadkomma ett förstärkt förebyggande arbete. Det hade också varit att utöka forskningen kring kvinnors ohälsa, där regeringen ville satsa en hel del på i den delen. Det är satsningar som inte kommer att bli av. 36 (C) replik: Jag undrade varför det inte fanns några förslag och propositioner som vi hade kunnat ta ställning till. Det betyder, om jag tolkade ministern rätt, att ni var tämligen oförberedda när ni kom till regeringsmakten och inte hade några klara idéer om vad som skulle göras för att underlätta på detta område. När man är i rehabiliteringskedjan finns det olika uppföljningsdelar. Den bortre gränsen, som vi nu talar om, infaller . Om skulle förlängas, vilka ytterligare åtgärder ska då vidtas om man inte har särskilda skäl till att få en förlängning? sägs att man inte kan göra mer inom sjukförsäkringen utan man behöver bedöma vilken arbetsförmåga som finns. Det är därför som dessa personer får gå tillbaka till Arbetsförmedlingen för att man ska se vilka möjligheter som finns för att komma fram till ett annat sätt för dem att få hjälp och stöd för att återgå i arbete. Då undrar jag följande: Om man får fortsätta att vara sjukskriven, vad hjälper det? Vi vet ju av erfarenhet och forskning att långa sjukskrivningstider inte gör att det blir lättare att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Ministern måste naturligtvis vänta på den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Men det måste finnas något annat som ministern hade kunnat komma med som ett förslag som vi hade kunnat få ta ställning till i vår. Varför var det tomt på propositionslistan? 37 Socialförsäkringsminister (S) replik: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Jag blir lite förvånad när jag lyssnar till dig, , eftersom du talar om att vi på något sätt fokuserar på att folk ska fortsätta att gå väldigt länge i sjukskrivning. Det som jag säger är precis tvärtom, nämligen att vår målsättning är att se till att man får insatser ännu tidigare än vad man får . Vad vi talar om här är till exempel kvinnor och psykisk ohälsa. Där visar forskningen mycket tydligt att det är oerhört viktigt med tidiga insatser. Det är också oerhört viktigt att man, även om man är dålig, i den mån det är möjligt har en fot kvar på sin arbetsplats så länge det någonsin går. Vad vi säger att vi behöver förstärka är det förebyggande arbetet ute på arbetsplatserna. Vi har talat om den situation som inte minst kvinnor har på många arbetsplatser – kvinnor som befinner sig i människonära yrken. Det är dessa kvinnor som vi nu ser ökar i statistiken. Faktum är att sjukskrivningarna har ökat . Jag skulle därför kunna ställa en fråga till er. Varför har inte ni gjort mer för att hålla tillbaka sjukskrivningarna i stället för att hålla fast vid åtgärder som uppenbarligen inte leder mot målet? Vad vi vill göra är att stärka de tidiga rehabiliteringsinsatserna och skapa förutsättningar för att ännu tidigare kunna satsa sina resurser på att faktiskt se till att människor får åtgärder . Dessutom behöver vi stärka arbetsgivarnas ansvar ute på arbetsplatserna för att stödja medarbetarna för en tidig återgång i arbete. Det är så man får tillbaka människor till arbetslivet. 38 (KD) replik: Jag tackar socialförsäkringsministern för hennes inlägg. Det är bra att hon deltar i debatten . Det känns inspirerande. Jag har arbetat i Räddningsmission med människor som lever i absolut utsatthet och som är hemlösa – de fattigaste av de fattiga, som Moder en gång kallade dem. Jag känner därför bra till den diakonala verksamhet som bland andra kyrkorna bedriver med enorma insatser. Jag är glad att ministern lyfter fram detta. Det görs nämligen stora insatser inte bara av kyrkorna utan också av många andra civila instanser, föreningar och så vidare. Ministern läste upp ett brev eller mejl från diakonerna i . Jag blev då jätteintresserad av att höra vad ministern svarade diakonerna. 39 Socialförsäkringsminister (S) replik: Jag tackar dig, , för ditt inlägg. Jag håller med dig om att de diakonala verksamheterna och det civila samhället gör mycket stora insatser . Jag hoppas också få komma tillbaka till det under dagens debatt. är det så att när man är som svagast behöver samhället vara som starkast. Vi måste ha system i – vi är ett välfärdssamhälle – som kan finnas där för människor när de befinner sig i sina svåraste stunder. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Vid mitt samtal med diakonerna fick de ge mig sin bild av det som de ser runt om i och berätta om sitt arbete. Jag sade att vi naturligtvis har en ambition. Vi ser att det behövs förbättringar för dem som har det sämst ställt. Därför föreslog regeringen bland annat ett höjt underhållsstöd på och barn som en del i detta. Vi lär återkomma till det när vi debatterar den delen av våra utgiftsområden. Men vi föreslog också en höjning av sjukpenningen för arbetslösa och en höjning av sjuk- och aktivitetsersättningen som några steg för att förbättra för dem som har det absolut sämst ställt. 40 (KD) replik: Jag tackar socialförsäkringsministern för svaret. De stora bekymren med sjukskrivningar och så vidare började inte under Alliansens tid, utan de började och accelererade. insåg detta och vidtog åtgärder. Han försökte i alla fall bromsa detta. Det skedde en enorm ökning , som vi har hört om här . Sedan har det planat ut, kan man säga. Det gäller även barnfattigdom. Jag hörde i en interpellationsdebatt att ministern sade att det som moderaten lyfte fram om hur det var tidigare – han som läkare hade sjukskrivit människor – ville hon inte ha tillbaka, alltså då det såg ut på det sättet. har om sysselsättningsfasen sagt att det inte handlar om att slänga ut folk i ingenting. Vi har hört talas ganska mycket om det förfärliga uttrycket stupstock och så vidare, och jag tror att många människor har fått en känsla av att man hamnar i ingenting. Men så är det inte. Min fråga är: Hur ser ministern på vikten av rehabilitering och rehabiliteringskedjan? 41 Socialförsäkringsminister (S) replik: Rehabilitering är naturligtvis A och O. I ett första steg har vi också varit tydliga med att vi inte vill ha tillbaka den tid vi hade då människor förtidspensionerades bort från den svenska arbetsmarknaden. Det är inte bra, och en sådan återgång vill vi naturligtvis inte se. Rehabilitering är A och O, och vi har flera tidsgränser i sjukförsäkringen. Vi tror att de tidsgränserna behöver ses över; de kan med största säkerhet förbättras. Vi tror att de behöver förstärkas, kanske på så sätt att man säkerställer att människor faktiskt får rätt åtgärder i rätt tid. Vi vet också , med det samordningsuppdrag har, att det ibland tar väl innan man kommer igång med rehabiliteringen. Det behöver vi förändra, och det behöver vi förbättra. Rehabilitering är alltså A och O för att få tillbaka människor till arbetsmarknaden. Det ska vara en bra och individanpassad rehabilitering där såväl samhället som arbetsgivare naturligtvis har ett ansvar för att tillgodose att det fungerar på ett bra sätt. 42 (S): Det känns viktigt och lite nervöst att stå här – inte bara för att det är första gången för mig i talarstol, och inte bara för att jag talar direkt efter socialförsäkringsministerns mycket utmärkta anförande, utan också för att det handlar om centrala frågor för den svenska välfärden. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Detta är centrala frågor för den svenska modellen. Man skulle nästan kunna säga att det är en del av hjärtat i den svenska modellen vi pratar om. Vi vet ju att alla människor kan bli sjuka och att alla människor kan bli arbetslösa, och vårt system bygger på idén att det är smartare med gemensamma lösningar än att var och en ska hitta privata försäkringar. Det är smartare att vi gemensamt löser problem. Under de senaste 20–25 åren har våra sociala försäkringar förändrats. omfattades av alla som arbetade av en ersättningsnivå på . Den siffran har successivt sjunkit, och omfattas någonstans mellan av möjligheten att få av sin lön. Den utvecklingen är ett hot mot vår gemensamma välfärd. Det är också så att det är fel väg att gå – det urholkar grundtanken för våra gemensamma system och slår hårt mot de människor som drabbas. Det är helt enkelt en återvändsgränd. Därför såg jag positivt på regeringens budgetproposition, som föreslog en höjning av taket i a-kassan. Det innebär även en höjning av taket för de sjuka som också är arbetslösa. Det ska ses som ett första steg för att höja taken i våra sociala försäkringar. Ett nästa steg skulle för oss socialdemokrater kunna vara att se över taken i sjukförsäkringen. För det finns det flera starka argument, och jag ska nämna tre. Generella försäkringar är effektivare än privata. Trygga människor vågar mer. Det har tjänat oss väl och innebär att människor vågar byta arbete och bostadsort. Det är bättre för jobben. Om man tittar sig om i världen är det i länder med starka generella välfärdssystem man har den högsta sysselsättningsgraden och låg arbetslöshet. Därför, herr talman, hävdar jag att det är riktigt, viktigt och nödvändigt att höja taken i våra sociala försäkringar. Det är nämligen effektivare, det ger tryggare människor och det är bättre för jobbens skull. Jag yrkar därför bifall till Socialdemokraternas och reservationer, som är ett första steg mot att förbättra våra sociala försäkringar för att möta de utmaningar vi står inför . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) § 5 Ekonomisk trygghet vid ålderdom betänkande 2014/15:SfU2 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom (prop. 2014/15:1 delvis) 43 (S): Vi har tagit steget från debatten om ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning för att i stället debattera utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Det är ett område som berör oss alla – alla som är pensionärer och alla vi som blir det – och jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 1 och 3. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Jag tycker också att det är viktigt att börja debatten med att slå fast att jobben är helt avgörande för pensionerna. Det enda sättet att säkra framtidens pensioner är att skapa fler jobb och bekämpa arbetslösheten. Därför är regeringens tydliga mål, alltså att ska öka antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin så mycket att vi når lägst arbetslöshet i EU, så otroligt viktigt. Allt fler blir allt äldre. Det är en stor framgång för vårt välfärdssamhälle. Pensioneringen kommer efter ett långt arbetsliv där man har satt av delar av lönen till pension. Ju mer pengar som kommer in i pensionssystemet, desto mer kommer ut i form av pensioner. Att bekämpa arbetslösheten är därför viktigt för pensionerna och för pensionärerna. Den moderatledda regeringen lovade lägre arbetslöshet och tuffare arbetslinje. Ambitionen var inte fel, men verkligheten blev en annan. Att sänka skatten och privatisera fungerar inte. Arbetslösheten har med som statsminister ökat och bitit sig fast på mycket höga nivåer – högre än i jämförbara länder. måste leverera bättre, och därför kan jag bara beklaga att borgarna tillsammans med röstat fram en annan budget än den regeringen har lagt fram. Man har röstat fram en budget som inte satsar det som skulle behövas för fler jobb och en bättre skola. Det är en budget som innebär att den höjning av bostadstillägget för pensionärer vi ville genomföra nu inte blir verklighet. Det är också en budget som innebär att den fullständigt orättvisa pensionärsskatten blir kvar. Kort och gott är det uteblivna satsningar och förbättringar för 1,3 miljoner pensionärer. Hur kan detta vara rätt väg att gå? För mig är det tydligt att fler jobb och lägre arbetslöshet är den viktigaste vägen till att få bra pensioner. Då duger det inte med en fortsättning , utan det behövs en rödgrön politik. Den rödgröna budgeten hade behövt vinna bifall i kammaren. För att pensionssystemet ska kunna ge tillräckligt höga pensioner behöver det vara stabilt, såväl ekonomiskt som politiskt. En bred, blocköverskridande överenskommelse om pensionerna är därför så viktig. Vi socialdemokrater är beredda att ta ansvar för dagens pensioner, bland annat genom att minska arbetslösheten, och för morgondagens pensioner genom att medverka till nödvändiga förändringar i pensionssystemet. Det finns en rad viktiga frågor som utskottet belyser här i vårt betänkande. Det handlar såväl om arbetslivets villkor och arbetsmiljö, så att fler orkar jobba fram till pensioneringen, som om de oacceptabla skillnaderna mellan män och kvinnor, för på samma sätt som jobben är helt avgörande för pensionerna är pensionärernas villkor en jämställdhetsfråga. är sysselsättningsgraden högre bland män än bland kvinnor. Kvinnor har generellt lägre löner än män. Det medför att kvinnors pensioner är lägre än mäns. Ökad jämställdhet i arbetslivet och bättre arbetsvillkor är den viktigaste insatsen för att höja kvinnors pensioner. Ett stort antal pensionärer lever under knappa förhållanden. Majoriteten av dem är kvinnor. Därför har samarbetsregeringen lagt fram konkreta förslag som på både lång och kort sikt ska förbättra deras ekonomiska situation. Tyvärr verkar den borgerliga oppositionen inte se allvaret i detta. De rapporter som vi kan ta del av från SCB, från PRO och andra pensionärsorganisationer pekar på den orimliga skillnaden och på att mer politik behöver komma. Tyvärr verkar de borgerliga partierna inte se allvaret i detta. Ekonomisk trygghet vid ålderdom I den budgetmotion som oppositionen nu röstat igenom lyser satsningarna på pensionärerna med sin frånvaro. Det är tid att ta ansvar. 44 (SD): är hela parti – ett parti för alla medborgare, unga såväl som gamla. är ett socialkonservativt parti. Det ligger fast och djupt rotat i vår grundläggande ideologi att vårt samhälle ska visa tacksamhet för och vördnad inför, både tidigare generationer svenskar och de äldre som lever i vårt samhälle . Denna tacksamhet och vördnad bör ta sig uttryck i ord och i handling. Det är, herr talman, måhända något oortodoxt, men jag tänker i alla fall inleda detta viktiga ämne med att tala om barn. För länge sedan, så länge sedan att ingen i den här kammaren ens var född, föddes en flicka – vi kan kalla henne – på en fattig gård i . Redan i skolåldern fick och hennes syskon arbeta på gården för att familjen skulle få det att gå ihop. Det här var innan blev ett välfärdsland, och det fanns varken försörjningsstöd, studiebidrag eller a-kassa. Livet för den som var fattig, och det var det många som var, var inte alltid så alldeles lätt. Hur det nu var klarade sig och hennes syskon ganska bra. När var gifte hos sig med sitt livs kärlek. Vi kan kalla honom . De flyttade tillsammans till en liten gård utanför där hade fått jobb på en textilfabrik. , som inte hade mycket till skolgång i bagaget men var duktig på att skriva och läsa, gick en kortare utbildning för att lära sig skriva maskin och fick kort därefter anställning som sekreterare på en firma som handlade med tyger. gick det för och som det brukar gå och de välsignades med en liten dotter. fick de en dotter till och även en son. Vid fanns varken föräldrapenning eller någon särskilt väl utbyggd barnomsorg i . Dessutom var det av hävd en mors uppgift att stanna hemma med sina barn, medan en fars uppgift var att försörja sin familj. Så blev det också, och var väl inte missnöjd med det. arbetade på fabriken och hon tog hand om barnen. Tre riktigt lyckade barn blev det också. Förutom att tidigt lärde dem att läsa och skriva hade möjligheterna till utbildning kraftigt förbättrats sedan hon själv var barn. Den ena dottern flyttade till där hon utbildade sig till civilingenjör och grundade ett storföretag. Den andra dottern intresserade sig för naturvetenskap och kom att satsa på forskning i . Sonen flyttade senare till där han arbetade framgångsrikt inom varvsindustrin. Sedermera levde och ett strävsamt men stillsamt liv, på det stora hela lyckligt som så många gör när barnen har flugit ut. Men ligger hon där, , på sitt serviceboende och tänker tillbaka på allting som har hänt i det här landet och hänt henne. Och tänk nu finns allt det där! finns ett ekonomiskt skyddsnät för den som är fattig, nu finns studiebidrag, en möjlighet att skaffa sig en utbildning alldeles gratis, nu finns a-kassa och en massa andra saker, saker som vi ibland tar för givna men som i själva verket har skapats av just och och deras generation. Dessutom tänker att det är konstigt att båda föräldrarna i en familj arbetar, att det tvärtom är högst normalt, vilket ju är bra. Ekonomisk trygghet vid ålderdom är bara påhittad. Jag har ljugit ihop hela historien om . Hon finns inte, och det gör för övrigt inte heller . Men ändå finns hon. Hon och finns i tusentals och åter tusentals människor som har byggt detta land och som förtjänar att betraktas som det de är, som hjältar och inte som en besvärande utgiftspost. Jag fick frågan: Varför satsar ni så mycket på pensionärer? De tycks ju i alla fall inte rösta mer på er för det. Det var en journalist som ställde frågan , och det han sade var sant då. Det var inte så många äldre som röstade på . Men vi vägrar att se politik som ett spel där man gör sina ekonomiska prioriteringar utifrån vilken grupp man tror sig kunna köpa flest röster från. Vår syn på respekt för den äldre generationen är principiell. Det är därför vi i vårt förslag till budget slopar hela den orättfärdiga skatteklyftan mellan löntagare och pensionärer. Det är därför vi vill satsa mer än regeringen och närmare en halv miljard mer än den borgerliga oppositionen på utgiftsområde 11. Det är därför vi vill stärka garantipensionen och på det sättet nå de äldre som har det allra sämst, en förstärkning som skulle ge nästan mer för en genomsnittlig ogift garantipensionär. Det är också därför vi föreslår kraftfulla satsningar på förlängd omställningspension för den som förlorar sin livspartner. För morgondagens pensionärer föreslår vi också långtgående förenklingar och förbättringar för de par som vill dela lika på pensionsrätterna som de tjänar in, så att båda får en dräglig pension även om de gör olika livsval på vägen dit och även om de går skilda vägar. Jag vill avsluta med att yrka bifall till samtliga reservationer. För tids vinnande poängterar jag reservation nr 2. 45 (S) replik: är det enda land i världen som beskattar pensionärer högre än löntagare. För mig som socialdemokrat är det fullständigt oacceptabelt. Pension är uppskjuten lön, och det finns ingen rättvisa i att pensionärer ska beskattas högre än alla vi som är mitt i livet och jobbar. Min fråga till dig, , efter ditt anförande är varför ni sviker pensionärerna i frågan om pensionärsskatten.