prot · H10970 · 2014-02-19 00:00:00 — När man åker runt på och träffar palestinier kan man också upptäcka de problem som palestinierna själva har. Både PLO och den palestinska myndigheten erkänner att man har svårt att lösa de problem man står inför när man ska bygga sin palestinska stat. Väldigt mycket beror naturligtvis på att israelerna blockerar deras försök men också på att de själva har problem internt, och det är man öppen med. Man måste lösa problemen internt i vilket fall som helst. Den utvecklingen måste vi också gynna. För att komma till rätta med problematiken i och finns det egentligen bara en lösning, nämligen att erkänner tvåstatslösningen och en palestinsk stat, att man lämnar bosättningarna och ser till att palestinierna kan bygga sin egen stat. Det är den enda vägen att gå, tror jag. Vill man ha en enstatslösning blir det på israelernas villkor, och det är inget som gynnar en fred mellan och . Jag hoppas att detta är något som uppmärksammas och att vi kan fortsätta jobba med den här utvecklingen, så att ett demokratiskt kommer till. I detta anförande instämde (V). 58 HANS (M) replik: Den allmänna delen av den utrikespolitiska debatten är lite styckevis och delt. Man kan prata om det hjärtat är fullt av. Jag vet att är besjälad av det som händer i och inte minst i konflikten mellan och . Jag har dock inte för avsikt att ställa frågor till honom om just detta. Däremot ska jag lite ödmjukt beröra något som han inte talade om, nämligen hans skrivningar i den säkerhetspolitiska analysen i Försvarsberedningen. Det här är ju den sista utrikespolitiska debatten före valet, och därför skulle det vara intressant att få se konturen av den politik V, S och MP skulle vilja föra om det skulle bli ett maktskifte. I sin särskrivning i Försvarsberedningen skriver Björlund bland annat om Nato. Man är emot deltagandet i Nato Response Force, man vill kalla hem Natoambassadör. Man påpekar EU:s problem och man säger att bilden av i vissa stycken är alltför överslätande. Hur viktigt är det för att får med dessa frågor i en gemensam rödgrön utrikespolitik? 59 (V) replik: Jag hade naturligtvis hoppats få frågor om och . vet jag att mina motståndare här knappast kommer att beröra det. Jag tror att de kommer att ta upp andra frågor. När det gäller roll i världen ser vi att som enda supermakt har en stor påverkan. För oss som vänsterpartister är det viktigt att vara en motvikt till det gör i sin maktsträvan. är dominerande i Nato. Man dominerar världspolitiken på många olika sätt, och man gör det på rätt sätt. anklagas många gånga gånger för att både bryta mot folkrätten och mot mänskliga rättigheter, men den kritiken kommer aldrig från vår regering. Jag har haft ett par debatter med vår utrikesminister , som sorgfälligt undviker att säga något om roll i världen . Frågan är om han törs. För oss är det viktigt att påpeka allt som är brott mot mänskliga rättigheter och folkrätten. Det innebär att , som är en av de stater som kontinuerligt begår sådana brott – i , och så vidare – måste lyftas fram. Hur långt detta kommer med i ett framtida samarbete – om det blir med vet jag inte – återstår att se. 60 HANS (M) replik: Jag tycker att vi ska berömma för att han är konsekvent. Den här typen av USA-kritik framförs i olika sammanhang. Det är alltså inga nyheter som kommer här i talarstolen, och det hedrar och . Jag förstår också att han är kritisk mot den nuvarande regeringens syn. Då är min fråga återigen: Hur viktigt är det för och att, om det blir en ny regering som vilar på mandat för , och Socialdemokraterna, den regeringen för en sådan USA-fientlig politik som har skissat på? I det rödgröna valmanifest man hade 2010 pratade man också om att man ville att skulle verka för att skulle stänga alla sina baser utomlands. Är det också ett krav som och vill driva gentemot en rödgrön regering om det skulle bli ett regeringsskifte? Detta är viktigt för att vi ska kunna förstå konturerna av vad vi möter i valet . 61 (V) replik: Jag vill inte påstå att jag är USA-fientlig. Det är ett ord som lägger i min mun. Men jag är väldigt USA-kritisk. är ett land som har stora problem både internt och med sin utrikespolitik, men de kan förändra den. Vi får hoppas att de gör det, för de har stor påverkan på världspolitiken. Hoppet är dock inte så stort för min del, för jag tror att det finns så stora problem att hantera internt, både inrikespolitiskt och utrikespolitiskt. Det är svårt att överblicka hur det kommer att gå och vad man ska göra. Vi satte stort hopp till . Även jag hade vissa förhoppningar, men de har fullständigt kommit på skam. Det finns inget som har förändrats i utrikespolitik. På många sätt har den blivit sämre. Att detta ska slå igenom i ett regeringssamarbete är inget jag står och säger. Vi ställer inga villkor när det gäller detta, men vi kommer att föra fram vår politik i ett regeringssamarbete för att få gehör för den så långt det bara går. Jag hoppas verkligen att vi får gehör. Jag tror att vi har både Socialdemokraternas och MP:s öra på den här punkten. 62 (FP) replik: Jag kan instämma i en hel del av det som beskriver när det gäller israeliska bosättningar, bosättning på och religiösa extremister där liksom vikten av en tvåstatslösning, vilket avslutade med. Detta att han vill se en tvåstatslösning var i och för sig bara en mening i hela anförandet. När man lyssnar på hans anförande kan man tro att den ena sidan egentligen är fromma lamm medan den andra sidan är fullständigt brutala bödlar. Riktigt så enkelt är det inte, . Låt mig fästa min uppmärksamhet på en sak, herr talman. talar om att i Silwandalen, som ligger precis vid Kidrondalen, söder respektive öster om gamla staden i , kör israelerna ut palestinier för att bygga stad. Nej, , bygger inte stad. Det handlar om en arkeologisk utgrävning av stad, som byggdes för 3 , då kung också byggde det första templet. Det kanske är detta som är kärnan: Man ser inte skogen, för de politiska plakaten står i vägen. 63 (V) replik: Det är faktiskt en liten förändring när nu håller med om det mesta jag säger. Så brukar det inte vara. har gjort sig känd för att vara väldigt Israelvänlig, och ibland har han något av skygglappar, tycker jag, så det är en bra förändring. När det gäller detta med brutala bödlar tog jag exemplet Nilin. Det sker övergrepp i och på . I princip dör en ung palestinier . Det dör åtminstone 365 ungdomar på palestinsk mark som en följd av övergreppen. Det kan ske genom att soldater skjuter tårgasgranater eller genom att de skjuter folk. visade man en film från . Man visade också en film som hette Fem förstörda kameror, som visar hur det går till när israeliska soldater kallblodigt skjuter palestinier. Det kallar jag för att vara bödel. 64 (FP) replik: replikerar på det som jag i min replik klargjorde att vi var överens om, nämligen att den israeliska bosättningspolitiken måste avvecklas till förmån för en tvåstatslösning. Sedan betonade jag att israeliska civila också har rätt till sitt liv och sina lemmar. Det är inte lika angelägen om att påpeka. Det är ändå väldigt klargörande för debatten i om Mellanösternpolitiken och staten att man inte ens är medveten om att stad är en arkeologisk utgrävning av den stad som kung byggde för 3 , utan man tror att det handlar om att håller på att bygga en ny bosättning. Är det en genomgående uppfattning i den svenska debatten att det inte finns någon judisk historia i det land vi talar om? Det verkar som om man tror att judarna har kommit dit lite hux flux från hela världen och att de egentligen aldrig har hört hemma där, och så bygger de en bosättning som heter stad. Då har vi verkligen backat in , får man väl säga, eller gått rakt motsatt väg. Och det blir väldigt märkligt. Att har betydande problem med sitt eget förflutna vet jag, men det är bra om man känner till förflutna en aning. 65 (V) replik: Jag ska inte beröra förflutna, för det finns väldigt mycket att ta upp. Men när det gäller stad är det så att de arkeologiska utgrävningarna syftar till att lyfta fram precis det som man vill ha, nämligen en judisk historia. Och den judiska historien passar israelerna just för att de ska kasta ut de palestinier som finns i Silwandalen. Jag har varit där . Jag har sett det här. Jag har också sett israeliska drömmar om stad, till och med målningar och ritningar av hur det skulle kunna se ut. Det är märkligt om inte vet om det. Jag har sett dem själv. När det gäller lösningen av –kan vi vara överens om att det är som behöver förändra sin politik när det gäller bosättningar och muren. Det gäller att sluta förtrycka palestinier och bygga in dem i Bantustanliknande områden på . Det är rätt bra, tycker jag, för det är ett framsteg. Och är det så att man på något sätt ser betydelse ska man också lyfta upp det här, för är oerhört viktigt för alla grupper av folk som finns på . 66 (M) replik: Jag skulle gärna vilja röra mig till andra sidan . Min kollega ställde tidigare en fråga till om hans formuleringar om ; om det inte var USA-hat var det i alla fall en extremt skeptisk syn på . Då tänkte jag ställa frågor om en extremt positiv syn på fiender, för det är så de kallar sig. Hur ser på den situation som vi nu har, som inte är helt olik situationen i ? Jag tänker på det som händer i , där regimen går till attack mot protesterande medborgare och mot protesterande studenter. Ett antal har dött. Många har skadats. Och man skjuter rakt in i folkmassorna. Det här är ett land och en ledning – det började med , och är det Maduro – som vurmar alldeles otroligt för. Vi kan också konstatera att den här regimen står bakom och ekonomiskt stöttar regimen i och och har uttalat sig positivt om i . Vad är syn på det här? 67 (V) replik: Det skulle vara intressant att ha lite mer tid att diskutera över huvud taget. Det händer mycket där, och det händer positiva saker. Det är problematiskt på många sätt, men jag tror på en utveckling i , att det går framåt. Historiskt sett har många kallat för . Vi har otaliga exempel på att har lagt sig i andra länders angelägenheter i . Och det gör man fortfarande. Det finns en historia där ser att tillhör dem. Vi har haft kuppen i . Man kan gå tillbaka på andra sätt och se hur det ser ut. Man lägger sig i andra länders angelägenheter. Vi ska inte referera till just övervakning och sådana saker som avslöjas när det gäller , men det finns många avslöjanden om hur man agerar med hjälp av sina underrättelsetjänster i olika länder. Misstanken om att det sker i finns. Bevisen måste fram för att man ska se det. Men utvecklingen i måste följas ur flera perspektiv. Det är inte så att är ett land som inte påverkas av ekonomiska politik. 68 (M) replik: Om det är att stå upp för mänskliga rättigheter att lägga sig i andra länders angelägenheter tycker jag att det är bra att är där. Jag är själv en sådan som stöttar den del av befolkningen som står upp mot regimen och mot förtrycket och för frihet. Jag vet att jag och har olika synpunkter på det här. Jag ska inte bli historisk, utan jag kan titta på en reserapport som är skriven av 2013 i – det är en förening som för övrigt hyllar och regimen och förtrycket i . hade förmånen att träffa ambassadör och höra hur fantastiskt det är i och även i . Han skriver: Med de förutsättningar har så borde framtiden vara ljus. Släpper blockaden kommer utvecklingen att gå snabbt. Mina enda farhågor är att de inte lyckas bevara de socialistiska framsteg de gjort utan glider iväg in i nyliberalismens dimma. Vilka är de socialistiska framstegen i förtryckets ? 69 (V) replik: Det var en intressant resa till , för jag fick med egna ögon se de problem som finns. Vi ska vara överens om att är en enpartistat. Man har ingen pressfrihet. Man fängslar folk på godtyckliga grunder. Alltså är det ingen demokrati. Men när FN röstade om att lyfta blockaden röstade 188 länder för, inklusive . De enda som röstade emot var och . EU har , bara , tagit initiativ till utökade handelsförbindelser med . Man ser att förutsättningen för en demokratiseringsprocess på är att man har utökad handel. Isolerar man blir det ingenting. Kopplingen mellan och är just den att har man inga vänner tar man dem man får. Men jag tror att har en utveckling som gynnar både och när det gäller demokratiprocessen också. Utökad handel, som alla borgerliga politiker vurmar mycket för, skapar också mer demokrati. Det är det vi är ute efter. 70 (SD) replik: Jag skulle vilja bemöta lite av det som har sagt om situationen i och . Jag tycker att det är ganska osmakligt av att anklaga för apartheid. De araber som bor i och har israeliskt medborgarskap har fulla rättigheter. Där finns det ingen apartheid. är en demokratisk stat som vill respektera sina minoriteter, till skillnad från många av dess grannländer. När jag besökte träffade jag en som sade att han hellre bor med israeliskt medborgarskap än under ett palestinskt styre. Hans rättigheter till exempel vad gäller yttrandefrihet är nämligen bättre respekterade där. Jag tycker att det säger lite grann om styret vad gäller den palestinska myndigheten. Jag skulle vilja fråga vad han säger om det hat mot judar som sprids från den palestinska myndigheten. Judar beskrivs som grisar och söner till grisar. Och man visar en hatpropaganda bland barn där man inte erkänner över huvud taget. Det finns inte med på kartan. 71 (V) replik: Det är lite intressant att lyssna på , för de har en väldigt påklistrad verklighetsbild. Jag har varit i . Jag har sett hur det ser ut. Palestinier på har ingen chans att komma in i . Araber som är israeliska medborgare kan röra sig, men palestinier som finns i rör sig inte fritt. De ska ha olika pass och olika varianter av papper för att komma dit de ska. På är situationen den att man aldrig kommer in i om man inte bor där. Det kallar jag för apartheid. Man blockerar palestinier så att de inte kan besöka sina egna släktingar i . Jag vet inte vad du kallar det för, men för mig är det apartheid. Det är en blockering som uppenbart är till för att förhindra en palestinsk stats utveckling. Det andra gällde påverkan av barn. Jag har också sett många bilder där israeliska barn står och målar på bomber som ska fällas över . Det finns olika bilder av detta. Det finns ingen ursäkt för att man hetsar mot varandra. Men utvecklingen är sådan att det är som styr det här. 72 (SD) replik: Påstår att styr så att den palestinska myndigheten sprider hat bland sina egna? Jag skulle knappast tro det. Däremot kan jag hålla med om att de har ett ansvar vad gäller utbildningen av barn i och i när det gäller att verka för en normalisering och goda kontakter och relationer mellan palestinier och judar. Det tycker jag är viktigt. Därför tycker jag inte att man ska bojkotta till exempel industrikomplex på , där man jobbar tillsammans, sida vid sida, och ser att det faktiskt är normala människor på båda sidor. Vad gäller situationen på fanns det faktiskt ingen mur förut. De här begränsningarna fanns inte före terrorattackerna . Detta var ju ett svar på terrorister, självmordsbombare, som dödade israeler. Det här var en säkerhetsåtgärd. Den dag kan garantera säkerhet och den dag palestinierna på allvar kan utlova att man tänker sluta med terrorattentat och erkänna rätt att existera tror jag att är berett att ta bort de här restriktionerna. 73 (V) replik: Tyvärr är det svårt att diskutera med , som har bestämt sig för en bild som inte stämmer. Det är som styr över . Det finns tre områden: A, B och C. C är helt israeliskt. Det området kommer palestinierna inte åt över huvud taget. B är en mix. I område A ska palestinierna få finnas. Det är apartheidpolitik, och det är som styr den. Dessutom har all makt att förhindra både den palestinska myndigheten och vanliga palestinier från att utveckla staten. Om man hindrar palestinierna från att styra sin egen utveckling, kan man alltid beskylla palestinierna för att inte klara av utvecklingen. Sedan var det muren. Om man tittar på kartan framgår där hur den har byggts. Om muren finns där bara för att förhindra självmordsbombare är den fullständigt meningslös. Men muren byggs runt alla vattenreservoarer och all den vattentillgång som finns på . Israelerna bygger in vattentillgången till sig själva med muren. Jag tror inte heller att det går att hindra självmordsbombare med hjälp av muren. Vill man in kommer man säkert in ändå. Det har inget med muren att göra. Muren är till för att se till att israelerna kan styra hela . 74 (KD): och en rad länder i utgör vårt grannskap. Många av länderna brottas med konflikter och inbördeskrig. Många av konflikterna eldas på av intolerans i fråga om olikheter mellan etniciteter och bristen på respekt för religionsfrihet. Under har den religiösa tillhörigheten utnyttjats alltmer som en yta för konfliktskapande vid sidan om etnicitet och nationalitet. Det är stor brist på respekt för religionsfrihet, som är en fundamental mänsklig rättighet. Kriget på , kriget i , konflikterna i och samt inbördeskriget i visar alla starka symtom på att religionsfriheten inskränkts och att människor blir förföljda och diskriminerade på grund av sin tro. Den arabiska våren startade i som en protest mot korruption och sociala orättvisor samt med krav på politiska reformer. har skakat om stabiliteten i ett flertal länder i och . För gick övergången till mer demokrati lättare än på andra håll. I fallen , och kan vi inte säga samma sak. I är det fortfarande kaos, och regeringen har inte kontroll över situationen och landets gränser. Landet befinner sig i en kaotisk situation med instabilitet där klaner styr regioner med egna miliser, och den framtida utvecklingen är mycket oviss. I , efter det att den folkvalda presidenten från Muslimska blivit avsatt som president, har militären återigen tagit makten. En ny konstitution som antogs är mer inkluderande och ger minoriteter, till exempel de kristna kopterna, äganderättigheter, religionsfrihet med mera. En konstitution ska inkludera alla grupper oavsett etnicitet, religionstillhörighet med mera. Europeiska unionen bör bevaka utvecklingen så att landet går mot mer demokrati. Upproret som startade i har blivit slagfält för olika religiösa gruppers maktsträvanden och har resulterat i inbördeskrig. Regimen hade trots sina brister på demokrati och respekt för mänskliga fri- och rättigheter en inkluderande hållning gentemot olika grupper och trosinriktningar så länge man inte hotade makten. har inbördeskriget tagit religiöst extremistiska former. Över 130 000 människor har mördats. Över nio miljoner syrier är på flykt, lever under mycket svåra omständigheter och behöver humanitärt stöd. Konflikten håller också sakta men säkert på att bli en regional konflikt med flera länder inblandade. Med detta måste vi ha beredskap för en ännu värre situation i hela regionen. Terroristgrupper som har som mål att bilda en islamistisk nation kidnappar biskopar, präster och nunnor. De har som fundamentalister ett mål att bygga ett islamistiskt samhälle. Kyrkor har bombats, och det pågår en direkt förföljelse av kristna syrier. Flera hundra tusen kristna syrier har tvingats lämna landet. behöver frid, fred och frihet samt en diplomatisk lösning på konflikten för att bli ett nytt demokratiskt . Den syriska befolkningen behöver mer humanitärt stöd från omvärlden. bör besluta om humanitära korridorer för att få in nödvändigt stöd och nödvändig hjälp till . bör besluta om en utväxling av fångar så att alla kidnappade kan friges. bör besluta om vapenvila och tvinga de stridande till konstruktiva diskussioner om ett demokratiskt . Det är bra att fredskonferensen I och II i har genomförts även om dessa möten inte har resulterat i något konkret . Jag hoppas att parterna träffas snart igen. Nästa gång måste fredsförhandlingarna inkludera även de av befolkningen som är syrianer och kurder. Vi vet att de kristna och kurdiska representanterna inom oppositionen saknar legitimitet i dessa två befolkningsgrupper. Alla grupper som kan påverka och som kommer att påverkas av fredsprocessen bör inkluderas i kommande Genèvemöten för att få en varaktig fred och demokratisk utveckling i . Likaså bör och Europeiska unionen i bilaterala diplomatiska relationer vid handel och bistånd samt i våra kontakter och i samarbete med det civila samhället påtala vikten av respekt för religionsfrihet och alla människors lika, unika och okränkbara värde. Vi måste stödja länderna att anta demokratiska konstitutioner som bejakar mänskliga fri- och rättigheter där religionsfriheten för alla grupper respekteras. Detta låter enkelt, men ett stort arbete återstår. 75 (S) replik: tar upp frågan om religiösa minoriteters rättigheter. Det är bra. EU ska vara en kraft för att främja demokrati och mänskliga rättigheter i världen, men EU måste också vara en förebild genom att ställa hårda krav på medlemsländerna att leva upp till kraven på mänskliga rättigheter. Det gäller inte bara när länderna är på väg in i EU utan också när de väl är medlemmar i . Därför tycker jag att det är viktigt att EU kan agera mot medlemsländer som bryter mot unionens grundläggande rättigheter, till exempel när det gäller diskriminering av romer och homosexuella. Här finns också inom EU en förebild, nämligen det så kallade underskottsförfarandet. Det sätts in för de länder som inte lever upp till konvergenskriterierna inom EMU, det vill säga stabilitetspakten. Kan tänka sig något liknande när det gäller mänskliga rättigheter för att sätta press på EU:s egna medlemsländer? 76 (KD) replik: Tack, , för frågan! Medlemsländerna ska leva upp till de fastlagda kriterierna för att få bli medlem i unionen. Kravet om mänskliga fri- och rättigheter gäller oavsett om det är fråga om sexuell läggning, etnicitet eller ras. Om detta inte fungerar i praktiken i vissa länder måste Europeiska unionen och kommissionen följa upp frågorna. Alla medlemsländer och kandidatländer ska leva upp till de krav om mänskliga rättigheter jag räknade upp . 77 (S) replik: Jag tackar för svaret! Jag hoppas att kommer att hjälpa till i arbetet när det gäller att stärka de mänskliga rättigheterna för olika minoriteter inom EU. Vi ser just nu hur intoleransen ökar. Det är bland annat en konsekvens av den sociala oron och otryggheten som härjar i och i många andra länder runt om i världen. Det beror på den ekonomiska krisen, som faktiskt och hans partivänner till stor del har ansvaret för inom EU. Det är er grupp, kristdemokrater och moderater runt om i , som har styrt. Det råder nu en situation med massarbetslöshet. 25 miljoner medborgare inom EU är arbetslösa, varav 6 miljoner är ungdomar. Det är viktigt när vi jobbar mot intolerans och diskriminering att vi också ser till de bakomliggande ekonomiska och sociala orsakerna. Är beredd att också prioritera kampen mot arbetslöshet och den sociala dumpningen inför det kommande Europavalet? 78 (KD) replik: Arbetslöshetsfrågan är en nationell fråga. Vi är nära gruppen EPP, som är den största gruppen i Europeiska unionen. Där finns en del aviserade åtgärder för att bekämpa arbetslösheten, öka sysselsättningen och skapa fler jobb i Europeiska unionen. Respekten för mänskliga rättigheter och alla människors lika och unika värde är en fråga som vi kristdemokrater självklart bejakar och följer för att se till att alla länder lever upp till dessa värderingar. 79 (S): Efter och , över till , över till , för att inte tala om den intressanta politiska debatt som vi har haft om den utveckling som sker i väljer jag att vandra närmare oss själva, nämligen till , för att sedan vandra över till och Barents. Det nordiska samarbetet är, som vi känner till, ett världsunikt samarbete. Det är få regioner i världen som kan visa upp ett så starkt samarbete som vi har. Det är faktiskt de politiska val som vi har gjort som gjort att det blivit så oerhört framgångsrikt. Det här året, 2014, har vi i tagit över ordförandeskapet och leder politiska arbete framåt. Vi har i den svenska delegationen, som är utsedd av , antagit ett arbete som vi kommer att ägna oss åt . Det handlar om den nordiska arbetsmarknaden – jobb, jobb, jobb.