prot · H10986 · 2014-03-19 00:00:00 — Vi har ökat anslagen till domstolarna. Vi har effektiviserat förvaltningsprocessen, och vi har reformerat resningsförfarandet. Allt detta är mycket viktiga reformer. Betänkandet lägger viss tyngd vid nämndemännen och nämndemannareformen. Jag ska nämna något om detta, även om det nästan är att föregripa den debatt som kommer i och med den proposition som regeringen lade fram . Anförandet från Socialdemokraterna som vi hörde väcker en del frågor och funderingar. Även om tiden i opposition har söndrat socialdemokratin, och även om minnet av hur det var att styra hos Socialdemokraterna börjar falna, frågar man sig: Vet inte socialdemokratin vad som är skillnaden mellan en proposition och en utredning? Regeringens uppfattning kommer till uttryck i propositioner, lagstiftningsförslag – inte nödvändigtvis i utredningar. Detta bör man i socialdemokratin rimligtvis bära med sig i minnet från den tid då man själv styrde och hade utredningar som lade fram en lång rad förslag, av vilka man valde att göra verklighet av en del men inte av andra. Så fungerar det utredningsarbete som föregår skarp lagstiftning. Det är nästan som om det faktum att regeringen för sedan lade fram en proposition har gått helt förbi. Han står ju och föredrar vad som sägs i utredningen men mycket lite av det som står i propositionen. Jag kan konstatera att i propositionen gör man inte verklighet av frikvotsresonemanget. I stället säger man att det behöver utredas vidare. Däremot säger man att det är otroligt viktigt att vi får tydligare regler för nämndemannainstitutet och att det blir lättare att avskilja olämpliga nämndemän, liksom att vi ser till att våra nämndemän får adekvat utbildning. Det som än mer förvånar är att Socialdemokraterna säger att de är kritiska till fri kvot och sedan kommer med något slags harang om att regeringen byter ståndpunkt och så vidare. Då kan man fråga sig: Vem var det egentligen som lanserade idén om frikvoten? Jo, det var ju den tidigare socialdemokratiske justitieministern . Det var han som lyfte frågan. Vem är det som byter ståndpunkt, och vem är det som inte har färsk mjölk i sina partikanslier? Jag skulle vilja säga att det i allt väsentligt är socialdemokratin som byter åsikter som vi andra byter mjölkpaket i våra kylskåp. Det man kunde förvänta sig ett valår är breda överenskommelser och flerpartimotioner från en opposition som är sugen på att ta över regeringsmakten i . Men i stället får vi en diskussion om frikvoter, där vi kan konstatera att socialdemokratin är stenhårt emot medan de två tilltänkta regeringspartnerna är för frikvot. Konflikten har ni alltså inte med Alliansen, som ni vill låta påskina, utan på er egen bänkrad till vänster. går ut och säger att vi ska ha 50 procents frikvot nu direkt, säger att vi ska ha 20 procents frikvot, och Socialdemokraterna vill inte ha någon frikvot över huvud taget. Man kan fråga sig varför den socialdemokratiske företrädaren, , inte begärde replik på och tog upp frikvotsresonemanget. Det är ju inte Alliansen som ska angripas i den här delen. Vi menar att ett frikvotssystem kan vara nödvändigt att införa om de politiska partierna inte blir bättre i sin rekrytering, så att vi får en mer mångfasetterad bild av nämndemannakåren. Vi säger dock att man måste gå fram med det försiktigt och att man måste utreda det i rimlig ordning. Den uppfattningen tycks inte finnas hos Socialdemokraternas tilltänkta regeringsvänner. Då frågar man sig: Hur får ni ihop det? Var är de breda överenskommelserna för den rödgröna justitiepolitiken efter valet? Den finns ju inte. Den är icke-existerande. Det väcker en hel del frågor. Jag vill avsluta mitt anförande med att säga att processrätten är viktig därför att den reglerar hur förutsättningarna för att få rätt i vårt samhälle ser ut. På detta område har det gjorts väldigt mycket bra . 43 (S) replik: Jag blev lite förvånad över anförande. Jag talade mycket om den proposition som ligger på bord. Den hade vi inte fått när den här frågan var uppe i justitieutskottet. Jag tycker att är skyldiga att svara på vad ni anser om fri kvot. Ni har beställt en utredning. I den utredning som presenterades föreslogs fri kvot. Ni har lagt fram en proposition där ni skjuter på frågan och inte talar om vad ni tycker. Det får ni svara på. Vad tycker ni i den frågan? Vad tycker ni om antalet nämndemän? Den utredning ni beställde föreslog i princip en slakt av nämndemannasystemet – en minskning från drygt 8 000 nämndemän till ungefär 5 000. Vad tycker om antalet nämndemän i våra domstolar? 44 (M) replik: Jag vet inte om var ouppmärksam under avslutningen av mitt anförande. Jag resonerade kring frikvotsföreteelsen och de fördelar och den problematik den har. Jag konstaterade att Alliansen i utredningen redovisade ställningstagandet att vi är försiktigt positiva till ett frikvotssystem under förutsättning att man kan få det att fungera praktiskt. Vi ser problemet att nämndemannakåren är alltför homogen. Man kan dock inte driva igenom systemet utan att det är genomtänkt, och det måste därför beredas ytterligare. Den som blir svaret skyldig är själv, för han svarar inte på vad som händer om vi skulle få ett rödgrönt maktövertagande i . Får vi 50 procents fri kvot, får vi 20 procents fri kvot eller får vi ingen fri kvot över huvud taget? Det är ett märkligt sätt att resonera att försöka ställa regeringen till svars och säga att den är otydlig när regeringen är tydlig med att vi inte går fram med en frikvotsrekrytering just nu för att frågan behöver utredas ytterligare. representerar själv ett väldigt otydligt regeringsalternativ som har tre helt separata åsikter. Det måste svara på är: Hur vill ni egentligen ha det? Och vad var det för fel på sätt att resonera – varför avfärdar ni den tidigare justitieministern? 45 (S) replik: Regeringen har tillsatt en utredning. Du är moderat, , och kan inte svara på vad ni anser om fri kvot utan skjuter det . Ni har beställt en utredning som lade fram förslag om 50 procents fri kvot. Och det ska utredas ytterligare. Vi sade att detta inte var genomtänkt och att vi inte ställde oss bakom förslaget om 50 procents fri kvot. Det är ni som är regeringsparti, och det är Alliansen som har regeringsmakten . Ni borde kunna svara på vad som är er uppfattning. Ska vi ha fri kvot eller inte? Du svarade heller inte på frågan, , om vad ni anser om antalet nämndemän i våra domstolar och utredningens förslag om en drastisk neddragning. Vad har ni för uppfattning i ? Är ni överens i Alliansen om att vi ska ha kvar antalet nämndemän? Det svarade du inte heller på. Jag kan konstatera att vi har motionerat i riksdag om en obligatorisk generell och nationell utbildning för alla nämndemän innan de tillsätts i sitt uppdrag. Detta socialdemokratiska förslag har ni lagt med i propositionen. Ni har också tagit med det vi föreslog om förskjuten valprocess. Det är jättebra, för då blir det mer fokus på tillsättningen av nämndemän. Ni har även tagit med att man på ett tydligare sätt kan reglera entledigande av nämndemän om det inte fungerar. Detta är socialdemokratiska förslag som vi har lagt fram här i riksdag. Ni har backat från den utredning ni beställde och tagit ett antal av de förslag vi har lagt fram i . Men du är fortfarande svaret skyldig, . Vad anser ni egentligen om antalet nämndemän i våra domstolar, och vad tycker ni om den fria kvoten? 46 (M) replik: vill jag att kammaren lyssnar väldigt noga, för nu ska jag för tredje gången på väldigt tala om vad jag tycker om fri kvot. Jag har sagt att jag tycker att fri kvot i grunden är någonting positivt, men det måste införas på ett sätt som gör att det fungerar. Detta var Alliansens uppfattning i utredningen, och det är fortfarande Alliansens uppfattning. Frågan kräver dock ytterligare beredning. Jag vet inte om hör mig nu eller om jag ska säga det en fjärde gång. Jag tror inte att jag kan bli mycket tydligare än jag har varit. svarar dock inte på hur han ska få ihop tre helt skilda uppfattningar om fri kvot för det fall – förbjude – man skulle ges möjlighet att bilda regering efter valet. Det är den uppenbara osäkerhet som finns i det här rummet . Vi har varit väldigt tydliga med vad vi tycker om fri kvot. Vi tycker att det finns en poäng i att föra ett resonemang om att införa fri kvot just därför att sammansättningen på våra nämndemän är alltför homogen. Det är i grunden ett problem. Men vi måste komma tillbaka till det grundläggande faktumet att regeringen lägger fram sin politik i propositioner, inte i utredningar. Detta fundamentala faktum måste man ha kunskap om som riksdagsledamot. Jag börjar fundera på om det kanske inte bara är nämndemän som ska ha grundläggande utbildning. Kanske behöver också riksdagsledamöter grundläggande utbildning i hur lagstiftningssystemet fungerar. Man behöver förstå att det läggs fram en lång rad förslag i diverse olika typer av utredningar. Allt blir inte politik. Men en del blir det, och vissa saker behöver beredas längre. 47 (FP): Som ålderman i utskottet vill man ta ned konfliktnivån något i denna stora fråga. Det blir en härlig blandning av statsvetenskapligt seminarium, juridisk grundkurs och diverse jordbruksinlägg om huruvida vi har färsk eller sur mjölk med oss in i kammaren. Jag tycker inte att man ska överdriva frågan om exakt hur många nämndemän det är och hur de utses, vilken instans de finns i och huruvida man verkligen kan göra sig av med de personer som själva är kriminella. har det redogjorts väldigt väl, fru talman, för innehållet i den proposition vi kommer att debattera. Jag lämnar därför denna fråga, men jag vill understryka att för del försöker vi se pragmatiskt på det. Vi har en komplicerad juridik, och det är viktigt med lekmannainflytande, men det kanske kan förändras något. Jag betonar att de tankarna fanns också Socialdemokraterna själva regerade. Det är inget konstigt med att man ifrågasatte att det satt personer med mycket begränsad kunskap och avgjorde väldigt svåra mål och att man vill hitta lösningar på detta. Jag tycker att vi lägger fram en bra proposition med en bra balans. Att Socialdemokraterna nu stöder det ser jag som en stor styrka. De spelregler som finns i processrätten, det vill säga vilken regelbok vi ska ha när vi försöker bekämpa brott, har näst intill grundlagskaraktär. Det är bra att vi har en bred samsyn om detta. Jag välkomnar det. Man får göra den reflektionen, fru talman, att det är viktiga saker som tas upp när vi pratar om dessa spelregler. Jag tycker att flera av de reservationer som tittar på behovet av tolkar och som vill förstärka innehållet i våra rättsintyg, som ska bära i domstol eller för vittnesskydd, är viktiga. Jag tycker också att vi svarar på detta. Arbetet pågår, och jag vill understryka att jag tror att det kommer att pågå jämt. Alla dessa områden behöver ständigt förbättras. Bra kan alltid bli ännu bättre. Vi vet att internationellt sett, när man tittar på , är det på dessa områden kanske ligger mest i topp när vi tävlar om pallplatserna för världens bästa rättsstat. Men bra kan som sagt bli bättre. Jag tycker att vi svarar bra, men reservationerna är rimliga och pekar på utvecklingsmöjligheter. Vi kommer att behöva återkomma till dessa frågor under nästa mandatperiod, fru talman, för reglerna om delgivning, tredskodomar, tidsfrister, vilka verktyg som ska finnas och spelreglerna vad gäller att gripa, anhålla, häkta, förverka och frysa är väldigt viktiga för att man ska kunna ha en effektiv rättsstat. Det handlar om balansen i hur hårt vi ska gå fram för att kunna öka tryggheten och minska brottsligheten. Om man har för menlösa verktyg leder det ingenstans. Då ger man en annan, odemokratisk, kraft fritt spelutrymme. Jag hoppas att vi kommer att återkomma till detta, för här behövs ytterligare skärpningar. En sak som nämnts och som hör hit är reglerna för penningtvätt, men de kommer att behandlas i särskild ordning här. Det välkomnar vi från särskilt, för om man ska bekämpa inte minst grov organiserad brottslighet är dessa personer i regel så härdade att straffsystemet spelar mindre roll. Om man däremot kan slå mot de resurser och pengar de ägnar sig åt att tillskansa sig slår man rätt i hjärtat på hela syftet med deras verksamhet, och det är den vägen vi ska gå. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 48 (V) replik: Det är väl ganska kul, , att vi är relativt överens när det gäller nämndemän. Men jag tyckte att du sviktade lite här i talarstolen. Jag fick för mig att det gällde antalet nämndemän, att det kanske skulle hända något och att vi fick vara beredda på förändringar. Då vill jag ställa en rak fråga, eftersom Socialdemokraterna, och går ut stenhårt med att man inte ska minska antalet nämndemän – det är angeläget för vår del. Det är den första frågan. Sedan gäller det fri kvot. Man behöver inte göra det till världens största fråga. Men det är av vikt att vi får till en rekrytering med fler ungdomar som intresserar sig för att bli nämndemän utan att vara knutna till ett politiskt parti. Vi i har föreslagit att man ska pröva en fri kvot på , göra ett försök med det. Efter det kan man kanske bestämma sig: Det var en ganska bra ordning, och då kan vi fortsätta. Är det något som i så fall skulle kunna stödja och rekommendera, att man börjar med ett försök? 49 (FP) replik: Man ska alltid försöka med ett försök. Sanningen är att vi har varit öppna för fri kvot. Vi tycker inte att det är så konstigt. Men jag tycker också att det ska vara bred enighet, och jag konstaterar att dina bästa kompisar här inne, Socialdemokraterna, säger blankt nej till detta. Jag respekterar det och tycker inte att man ska driva reformerna i våra domstolar vad gäller lekmannadomare så långt att man inte söker en bred samsyn. I den här delen kan kanske du och jag tillsammans prata med de trevliga sossarna här i kammaren, så att vi kan försöka få dem på klokare tankar. Det var svaret beträffande fri kvot. Jag tycker att det krävs en bredare enighet för det. Beträffande antalet nämndemän: På temat jordbruk har det varit uppe om slakt. Slakten från 8 300 till 5 200 fanns i en utredning. Men det är ändå 5 200 nämndemän kvar enligt den utredningen. partiståndpunkt är den att vi tycker att man ska ha nämndemän i tingsrätt och lägre instans – det är framför allt där som de hör hemma. Jag välkomnar om och andra vill komma med till och sitta med vid några förhandlingar och kolla vad man anser om att vi ska ha lekmannadomare där. Jag tycker att det är tveksamt. Det handlar om bred enighet. Den produkt som föreligger, förslaget om förbättringar i nämndemannasystemet, har vunnit bred enighet, och jag tycker att det är det vi ska ställa oss bakom i kammaren. 50 (V) replik: Det är i alla fall er åsikt just . Men jag märker tydligt att man kan tänka sig att dra ned antalet nämndemän i överrätter. En utredning är naturligtvis en utredning, och en proposition är en proposition. Men direktiven till utredningen skrivs av regeringen – inte av oss i oppositionen. Ersättningsvillkoren togs upp i ett direktiv. Jag undrar om ni från regeringshåll funderar på att öka ersättningen till nämndemän, eftersom ni har tagit upp det i direktiven. Eller var det så att man rent av misstänkte att utredningen skulle komma med ett kostnadsneutralt förslag? Så var det ju, med jordbrukspolitiken, med slakten. Det var ju det som skulle resultera i att resten av gänget fick höjt arvode. I direktivet fanns också med att göra nämndemannamedverkan i domstolar mer ändamålsenlig. blev den delen relativt orörd. Jag undrar: Är det detta med rekrytering och att man ska kunna entlediga vid olämpligt uppförande eller utbildningen som man menar? 51 (FP) replik: Det var många detaljfrågor. Jag står fast vid åsikten att man ska kunna modernisera det nämndemannaväsen som vi har haft , och görs det viktiga förändringar i och med den aktuella propositionen. Men jag föreslår att vi tar den debatten när den kommer, så kan vi se var vi står. Rekryteringsfrågan, att man får en bra bredd, är central. Jag är tjänstledig från domstol och sitter annars med de här nämndemännen och resonerar. Jag blir ofta fantastiskt imponerad över vilken viktig roll de har i min tingsrätt, , där jag har min tjänst. Men jag har också sett motsatsen, där man undrar: Hur kom den människan hit? Vad är det för konstigt parti som har utsett personen? Först och främst sitter personen och sover och har väldigt lite förståelse för vad som pågår. Människor kommer till domstol för att få allvarliga saker prövade. Det kan i värsta fall handla om livstidsdomar. Man vill gärna att det ska vara skarpa människor som sitter där. Vi går ju inte till någon annan offentlig viktig verksamhet och säger: Här ska vi slänga in vem som helst – det är viktig demokratisk insyn. Tänk om vi gjorde det i operationssalarna på våra sjukhus! Det skulle se väldigt konstigt ut, och ingen skulle komma på den tanken. Men även där är insyn viktigt. Vi återkommer till den breda debatten om hur vi ska ha lekmannainflytandet framöver. 52 (C): Som någon sade tidigare är det lite konstigt att debattera detta just . 12 av 15 reservationer i betänkandet handlar om nämndemän, och som vi justerade vårt betänkande kom regeringens proposition, som heter Nämndemannauppdraget – stärkt förtroende och högre krav. Väldigt mycket av det som avhandlas i betänkandet kommer vi alltså att debattera senare , när propositionen behandlas här i . Jag tänkte nämna några av de förslag som finns med i propositionen. Det är bland annat skärpt krav på lämplighet, genom att man ska ta utdrag ur belastningsregistret och att det ska vara enklare att entlediga nämndemän som inte sköter sig. I propositionen föreslår vi också obligatorisk introduktions- och repetitionsutbildning. Vi menar att alla nämndemän bör ha en bättre utbildning för det viktiga uppdrag som de har. Vidare ska det inte längre vara val till nämndeman i kommun-, landstings- och regionfullmäktige som man väljer till andra politiska uppdrag, det vill säga till vanliga nämnder, som byggnadsnämnd och fritidsnämnd. Det är för att markera att detta inte är ett politiskt uppdrag. Det är oerhört viktigt att markera att uppdraget som nämndeman inte är ett politiskt uppdrag. Man ska inte företräda något parti när man sitter som nämndeman. Detta var också ett förslag som kom fram i utredningen. Därför blir det något svårbegripligt när Socialdemokraternas säger: Här har vi Socialdemokraternas förslag, och tycker Alliansen precis som vi. Ja, Socialdemokraterna tycker som utredningen i den här delen, och vi tycker som utredningen i den här delen – alltså tycker vi lika. Men det är väl så under valår att man måste ta alla möjligheter att påstå att man har påverkat på något sätt – jag vet inte. Jag satt i den politiska referensgruppen till utredningen, och det gjorde också. Det var klart redan där att många av utredarens förslag inte skulle få politisk majoritet. De flesta partier berättade i den politiska referensgruppen vad de tyckte, men utredaren valde att lägga fram ett förslag som hon trodde på, även om det var tydligt att det inte fanns politisk majoritet för så långtgående förslag som faktiskt lades fram: minskning av antal nämndemän, vilka nivåer det skulle gälla, till exempel i hovrätt, men också att det skulle vara färre nämndemän i varje rättegång. En utredare är fri att lägga fram sina förslag. Det är egentligen konstigt att man behöver säga någonting om det. En utredare frågar inte regeringen: Får jag lägga fram de här förslagen? Det förslag som finns i betänkandet från utredaren är inte på något sätt regeringens förslag. Det borde vara en självklarhet, men jag nämner det ändå på förekommen anledning. En del av dessa utredningsförslag går vi vidare med, och det var dessa förslag jag nämnde förut. i debatten påstod även att vi på något sätt skulle rösta mot våra egna förslag. Visst finns det reservationer som handlar om precis det som vi har föreslagit i propositionen. Jag tänker till exempel på reservation 11, som gäller punkt 12, som är en S-reservation om nämndemännens valperioder. Det är exakt det som vi har föreslagit i propositionen. Inte ens Socialdemokraterna själva yrkar bifall till den, och det av naturliga skäl. kan läsa sista meningen i reservationen där det står: Regeringen bör återkomma till med ett sådant förslag. Det verkar väldigt konstigt om vi skulle rösta för att regeringen ska återkomma till med ett sådant förslag eftersom det är precis det som regeringen redan har gjort. Det är konstigt att man påstår att vi röstar mot det som vi själva tycker. Man får läsa hela reservationen. ställde en fråga om vad tycker om en fri kvot, och jag tänkte besvara den. Vi har ett stämmobeslut på att vi vill bredda rekryteringen av nämndemän. Det innebär, som det nu ser ut, att vi behöver ha in en fri kvot. Det underlag som finns i partierna är tyvärr inte riktigt representativt för den svenska befolkningen. Man önskar att många fler skulle vara medlemmar i de politiska partierna, engagera sig i de politiska partierna eller på andra sätt vilja komma till de politiska partierna och fråga om de kan bli utsedda till nämndemän. Men det ser inte ut så. Jag vet att har gjort ett bra arbete. Jag tror att det fungerar i vissa delar av landet. I tror jag att MP har gjort ett bra jobb för att få in fler personer. Men det fungerar inte i hela landet. Vi ser framför allt hur åldersfördelningen bland nämndemän ser ut. talade vi mycket om den etniska sammansättningen, vilken etnisk bakgrund som nämndemännen hade, och om hur könsfördelningen såg ut. Men det är ganska bra numera. Det stora problemet som vi inte har klarat av är åldersfördelningen. Medelåldern bland nämndemännen är alldeles för hög i förhållande till befolkningen i stort. Tanken med att ha nämndemän är att de ska spegla befolkningen. Då är det viktigt att vi lyckas rekrytera fler nämndemän mitt i livet som är i den yrkesverksamma delen av sitt liv. är det väldigt många pensionärer och en hel del studenter, men det är mycket svårare att rekrytera i åldrarna däremellan. Det lider vi av, och det lider säkert ni i de andra partierna också av. Därför tror vi att det är viktigt att få en fri kvot och visa att alla faktiskt är välkomna att bli nämndemän. Det är inte någonting som ska vara förbehållet enbart de politiska partierna framöver. Med detta sagt måste jag också säga att det fanns förslag i utredningen. Men förslaget var nog inte riktigt genomtänkt när det gäller hur det praktiskt skulle gå till. Det är just därför som vi måste titta vidare på hur det verkligen ska gå till, alltså hur dessa personer ska föreslås och vem som ska välja dem. När det finns fler föreslagna än antal platser, vem ska då göra bedömningen av vem som är mest lämpad? Det måste vi titta vidare på, och vi får återkomma med ett sådant förslag efter valet. Där har vi inga problem i Alliansen. Även om vi tycker lite olika har vi inga problem med att komma överens om detta. Däremot verkar det mycket svårt på den rödgröna sidan. talar så hårt för en fri kvot. står lite mitt emellan. Och Socialdemokraterna talar mycket hårt mot detta. Jag skulle gärna vilja höra hur ni tänker sätta er ned och resonera om ni skulle få chansen. Var skulle ett sådant resonemang sluta? Skulle det bli en fri kvot, eller skulle det inte bli en fri kvot? Om jag ska vara helt ärlig tror jag inte att det är den allra viktigaste frågan för svenska folket. Men det är ytterligare ett exempel på rättsområdet på att ni i de rödgröna partierna inte har någon som helst gemensam politik och att ni ligger långt ifrån varandra. Ni ber väljarna att köpa grisen i säcken. Sedan får väljarna se hur det blir. Det tycker jag inte är ett korrekt sätt att hantera så viktiga frågor. Därmed yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 53 (S) replik: Jag konstaterar att vi inte har fått något svar från och när det gäller vilken uppfattning de har i fråga om antalet nämndemän.