prot · H10995 · 2014-04-03 00:00:00 — Våra tusen sjöar och över två kust är blygsamt utnyttjade. har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk med ökad sysselsättning i livsmedelsförsörjning och mer intäkter till det gemensamma. Vi kan med som förebild öka fiskodlingen från fisk till . När det gäller jordbruk är felaktig lagstiftning och dålig prioritering talande. Vi borde gynna den inhemska livsmedelsproduktionen mycket mer. Många direktiv som EU har beslutat har långtgående återverkningar på det svenska jordbruket. Med vår djurskyddslagstiftning blir livsmedlen dyrare. Vid upphandling väljs de bort, till och med av våra egna kommuner. Vad jordbruksministern skulle kunna göra är att kompensera våra bönder för merkostnader som uppkommer när man är mer human när det gäller djuruppfödning. har valt turism och besöksnäring som prioriterade områden, där det finns stora expansionsmöjligheter. Näringen bidrar redan med stora intäkter till vår välfärd, men det går att förbättra ännu mer. Vi vill öka anslagen till mindre flygplatser med lönsamhetsproblem samt till viss trafik av samhällsintresse. Vi vill underlätta för uppförande av nya anläggningar i fjällmiljö, som hotell och skidliftar. Det finns gott om kapitalstarka, pigga, medelålders människor i den rika världen vilkas stora intresse är att resa och uppleva världen, som de inte haft möjlighet till tidigare. är ett paradis, för alla kan hitta det som de söker, från avskildhet och tystnad till stora folkfester, bilträffar, sportevenemang och inte minst unika naturupplevelser. Jag vill avslutningsvis ta upp ett område som ligger mig varmt om hjärtat, nämligen ägarskifte i familjeföretag. Företag som byggts upp , som har gått i arv i flera generationer, måste läggas ned därför att nästa arvinge inte har möjlighet eller vilja att driva företaget vidare. Med bättre lagstiftning skulle vi kunna underlätta övertagandet, matcha ihop folk som vill starta eget med dem som vill gå i pension. Entreprenörer som vill att företaget lever vidare, och som inte har söner eller döttrar som vill ta över, behöver ges möjlighet till detta. Jag hoppas på goda idéer och en generös inställning från alla här inne, dels för att kunna bevara vår företagskultur och tillvarata kompetens, dels för att ge företaget en chans till fortlevnad och utveckling. Vi politiker har en svår uppgift att tillfredsställa alla intressen, men jag tror att det skiljer sig när det gäller hur och med vilka medel vi ska skapa dessa goda förutsättningar. Jag är optimist. Utgångsläget är bättre än i många andra länder. Det visar att våra politiker har fattat kloka beslut. Det är bara att fortsätta på den utstakade stigen. 100 (V): Denna debatt handlar om en del motioner från allmänna motionstiden och är egentligen en fortsättning på den debatt som vi hade om budgetförutsättningarna inom utgiftsområdet och även om de statliga företagen. I detta motionsbetänkande finns en rad motioner om socialt företagande och kvinnors möjligheter att starta företag men även om besöksnäringen. Jag kommer i mitt anförande att hålla mig till företagsfrämjande insatser. Det är ändå det som är grunden för företagarnas förutsättningar att växa och konkurrera på en världsmarknad. Då måste jag börja med frågan om utbildning, som är grunden för att vi ska ha arbetskraft och blivande företagare som kan konkurrera med omvärlden. Tyvärr kan vi se att resultaten av de senaste PISA-undersökningarna som har presenterats inte är speciellt ljusa. Om vi inte lyckas åtgärda detta kommer det att bli stora utmaningar framöver att starta företag och hitta kompetent arbetskraft. Vi ser att matchningen på arbetsmarknaden är väldigt svår. Företagen misslyckas när de söker arbetskraft för att fylla luckor och utvecklas som de ska. Det är någonting som är väldigt allvarligt. Och det är ingenting som har uppkommit , utan så här har det varit under en rad av år. Jag och menar att Arbetsförmedlingens uppgifter måste ses över. De måste finnas ute på arbetsplatserna och se vilka behov som finns. Uppgiften måste vara att matcha de behov som finns och inte att ha någon form av fas 3-stöd som inte leder någonstans. En annan del är att det måste finnas bostäder och infrastruktur. Bostäder och infrastruktur är en förutsättning för företagande och arbetskraft. Man måste kunna komma till arbetsplatserna, och företagen måste ha möjligheter att frakta sina varor på järnväg eller vägar. Här är det stora problem. Det här är områden som har varit styrkeområden tidigare. Det som har burit upp väldigt många av våra företag är kompetent arbetskraft och bra infrastruktur. Det gäller såväl telekommunikationer som järnvägar och vägar samt även bostäder. kan vi se att hela den här bilden krackelerar, och det ganska rejält. Det innebär att vi står inför enorma utmaningar om vi inte lyckas åtgärda detta. När vi hade de kalla och snörika vinterdagarna fick inte och ut sina produkter och fick heller inte in sina insatsvaror. Det var produkter som skulle ut på världsmarknaden. De gick ut med ett pressmeddelande: Kommer inte det här att åtgärdas kommer vi inte att kunna fortsätta investera i . Då får vi lägga investeringarna någon annanstans. Det här var . Tyvärr är situationen än sämre än vad den var då. Om man ska åka tåg får man vara ute . Det fanns då vi kunde ställa klockan efter SJ:s tidtabell, men det var länge sedan. Det behövs stora insatser här. Det behövs också andra främjande insatser, bland annat när man ska starta företag. Vi vet att förutsättningarna för kvinnor och män att starta företag är olika. Vår syn på kvinnors företagande är annorlunda än vår syn på mäns företagande. Vi kan också se att insatserna från främjande verksamheter är väldigt olika. Kvinnors företagande bedöms på ett annorlunda sätt än mäns företagande. Det måste givetvis åtgärdas. Det här är ingenting som jag står här och hittar på, utan det är analys av deras projekt om kvinnors möjligheter att bedriva företagande. Det finns egentligen ingen uppföljning av resultat av insatser för kvinnors företagande. Det finns en rad förbättringar att göra inom den delen. Allt detta ska ske i ett ekonomiskt landskap där den ekonomiska makten håller på att förflyttas från de gamla industriländerna till och växande ekonomier. Det kan vi inte möta med lägre löner och sämre arbetsvillkor. Det är en väg som bara kommer att leda mot botten. Den insats som vi måste göra är att höja värdet av det vi producerar i form av varor och tjänster. Kunskapsinnehållet måste bli betydligt större än vad det är , och det ska ske med en omvärld där den globala konkurrensen ökar, där klimatutmaningarna är påtagliga och med en växande befolkning som kräver sin del av resurserna. Det här är utmaningar men även hot . Men om vi bara ser det som utmaningar har vi i grunden väldigt goda förutsättningar i . Vi har fått en innovationsstrategi här i som vi i är väldigt positiva till. Vi hade önskat något mer än den, men den var ett steg i rätt riktning. Den bygger ju mycket på det som vi föreslog 2010, så det är väl inte så konstigt att jag ger den beröm. Det är en del positiva insatser i den. Det finns utmaningar inom detta område som måste åtgärdas. I är vi duktiga på att ta fram idéer, men vi är dåliga på att kommersialisera våra idéer. Den stora orsaken till det är hur vi använder vårt riskkapital, både det statliga och det privata. Det privata riskkapitalet råder vi inte över, men det statliga råder vi över. vill se en ökad konsolidering, det vill säga att vi för samman det statliga riskkapitalet. Det är inte brist på riskkapital, men det är brist på samordning och inriktning. Framför allt är staten inne och konkurrerar på områden där staten inte bör vara, alltså på det privata området där det redan finns riskkapital. Det statliga riskkapitalet ska verka där det behövs bäst. Dels som såddkapital i ett tidigt skede, dels när man går från det tidiga skedet över till en färdig produkt eller tjänst. När detta är i ordning kan vi också ha en exportfrämjande verksamhet. Exportnäringen behöver öka. är vi beroende av export till , men vi behöver söka oss till marknader utanför . För att detta ska fungera bra måste vi ha konkurrens på lika villkor för företag i . Så ser det tyvärr inte ut . Jag och menar att alla utländska företag ska ha skyldighet att anmäla sig och sina anställda till . Det är först då vi kan få en kontroll av att de bedriver en verksamhet i på samma villkor som svenska företag. Svenska företag anmäler sina anställda och att de har F-skattsedel till . Det är rimligt att också utländska företag gör det. konkurreras seriösa och sjysta svenska företag ut av dessa företag. Jag står givetvis bakom samtliga våra reservationer men yrkar bifall bara till reservation 2. 101 (KD): Detta är, precis som sade, ett så kallat motionsbetänkande. Vi hade en stor debatt i kammaren om regeringens förslag på detta område, och handlar det mycket om oppositionens agenda. Vi har fått lyssna till våra vänner i oppositionen, och tänker jag ta tillfället att berätta lite grann vad Alliansen har gjort, gör och kommer att göra framöver. Alliansregeringen har genomfört stora och viktiga reformer på näringspolitikens område men också på andra angränsande områden som har betydelse för näringspolitiken. Den kan aldrig betraktas isolerat. Att pytsa ut några miljoner till olika statliga myndigheter förändrar inte näringsklimatet. Det kan vara viktigt, och vi satsar mycket på det också. Det är dock andra fundamentala faktorer som är viktiga. Som många känner till har vi sänkt skatten för vanliga inkomsttagare genom det så kallade jobbskatteavdraget och därmed ökat friheten för människor. Vi har ökat självbestämmandet, och vi har också ökat arbetsutbudet och sysselsättningen. Detta har i sin tur ökat, inte minskat, resurserna för såväl stat som landsting och kommuner. Tillväxt existerar nämligen. Många talar sig varma för tillväxt, men de värjer sig för den när den uppenbarar sig och säger: Ni har ju bara sänkt skatterna. Jag vill uppmana alla tillväxtskeptiker att läsa nationalräkenskaperna och få det verifierat. Det är detta som händer när människor får mer pengar i plånboken, kan konsumera, kan hålla hjulen i gång och skapa sysselsättning. 200 000 fler är i arbete än 2006. Den hårda kärnan i såväl statlig ekonomi som ekonomi och landstingsekonomi är nämligen antalet arbetade timmar, och det har gett utslag. Detta hör till när man studerar näringspolitik. Vi kan också glädjas åt andra positiva saker, nämligen att är det mest innovativa landet i Europeiska unionen. ligger etta på . Globalt ligger vi på andra plats efter i det så kallade Global Innovation Index. Vi står alltså starka i den hårdnande globala konkurrensen. Vi är dock alla medvetna om att vi står inför stora utmaningar och att andra runt omkring oss också går starkt framåt. Vi kan alltså inte slå oss till ro och tycka att vi har kommit fram till en bra situation, utan det krävs stora insatser och ett högt reformtempo för att hålla jämna steg med våra konkurrenter. Det har skett mycket. De administrativa kostnaderna för företagen har sänkts, och många förenklingsförslag har genomförts. Men mer kan och ska göras när det gäller regelförenkling. Därför satsar regeringen ytterligare 956 miljoner på regelförenkling . Tiden medger dock inte att jag läser upp listan över alla de förslag som finns på detta område. Jobbskatteavdragen och sänkta egenavgifter för enskilda firmor har gjort det mer lönsamt att starta och driva företag. Vidare har medfinansieringen av sjukförsäkringen slopats. Sedan vi hade den förra näringspolitiska debatten har ett nytt investeraravdrag trätt i kraft som gör det möjligt för privatpersoner att satsa pengar i onoterade företag där staten också skjuter till en del. Vi tror att det är en viktig reform, men den är ännu inte tillräckligt känd för att få ett stort genomslag. En statlig fond-i-fond för riskkapital i tidiga skeden håller också på att sättas upp. Vi fick en redovisning av det i utskottet av statssekreteraren för drygt sedan. Det ska bli intressant att se hur staten tillsammans med privata aktörer kan göra skillnad i framför allt tidiga skeden. Regeringen har också sänkt de generella social- och arbetsgivaravgifterna . Arbetsgivaravgiften för unga har halverats. Vi hörde av att det är en bra sak när det gäller folk sysselsatta inom forskningsverksamhet, och det ska bli spännande att höra vad hans rödgröna kamrater som anser att detta är bortkastade pengar tycker om det. Yrkesintroduktion är en möjlighet för unga upp till att komma in på arbetsmarknaden genom branschspecifika avtal. Här får arbetsgivaren också ett stöd för att kunna ge konkret vägledning i yrket. aviserade regeringen också ett nytt högkostnadsskydd för företagare som ska gälla redan efter den första karensdagen när medarbetarna är sjuka. För ett litet företag med fem anställda kan sjuklönekostnaden halveras med detta förslag. Förmögenhetsskatten har slopats, trygghetssystemen för företagare har förbättrats och så vidare. Vi har infört ett RUT-avdrag för hushållsarbeten där privatpersoner får en skattereduktion. Det har skapat tusentals nya företag och tiotusentals nya jobb. Konkurrenslagen har förbättrats. Lagen om valfrihet har skapat förutsättningar för bättre service. Många nya affärsmöjligheter och företag har kunnat utvecklas inom välfärdssektorn. Där kommer riktlinjerna för den ekonomiska politiken inför arbetet med budgetpropositionen att presenteras. Vi har också haft ett antal viktiga förslag. Jag tänker på forsknings- och innovationspropositionen, innovationsstrategin och mineralstrategin. Det är exempel på ett målinriktat arbete för att ta till vara goda förutsättningar när det gäller naturresurser, energiproduktion, forskning och utbildning för att stärka vår konkurrenskraft och vår goda position i en allt tuffare global konkurrens. Vår chans är att satsa på kunskapsdriven tillväxt. Här håller jag med mina vänner i oppositionen som har tagit upp utbildningens betydelse för detta. Det är helt nödvändigt. Det är också viktigt att inte ha högre beskattning av medborgare och företag än vad som är nödvändigt och att ledande position som innovationsland ska kunna växlas in i en bättre kommersialisering av de innovationer som föds i vårt land. Det är därför regeringen satsar på de strategiska innovationsområden där vi, på de områden där vi redan har en ledande position, tillsammans med akademi, forskning, näringsliv och industri ska utveckla ännu bättre förutsättningar för att befästa sin ledande position om strategiska och viktiga områden. Näringspolitik handlar alltså främst om att skapa goda förutsättningar för konkurrens, forskning, innovation och lärande. Det handlar inte främst om att pytsa ut pengar till olika statliga myndigheter. Jag tycker att arbetet i näringsutskottet är stimulerande. Vi har över alla parti- och blockgränser en gemensam känsla av att vi verkligen vill skapa förutsättningar för jobb och tillväxt genom företagande. Det är en genuin känsla hos partierna. Det finns goda förslag från alla partier. Men vi har olika ideologier, och vi har lite olika inriktning. Det slår också igenom. Det skiljer sig ganska drastiskt. Jag tycker egentligen inte, fru talman, att man bara kan läsa oppositionens alla förslag på det näringspolitiska området utan att läsa deras budgetförslag. Där läggs det nämligen nya, tunga bördor på både företag och hushåll. läggs som bördor på dessa aktörer. Jag tror inte, som en del optimister, att detta passerar helt spårlöst förbi i företagens resultaträkningar, balansräkningar, anställningsvilja och expansionsplaner. Om man tror det ska man nog gå åtminstone någon sorts ABF-kurs eller en kurs på och titta lite grann på de företagsekonomiska och nationalekonomiska grundelementen. Huvuddelen av satsningarna går till att bygga ut transfereringssystemen. I praktiken riskerar man en kostnadsökning som kommer att riskera att tränga undan resurser för välfärd som skola och omsorg. Avslutningsvis, fru talman: näringspolitik rymmer många olika insatser för att främja alla dessa saker som jag nu har talat om. Det handlar mycket om generella insatser men också om insatser för att främja forskning, utveckling, innovation, konkurrensfrämjande åtgärder och regelförenkling. Men det rör sig också om mer riktade insatser som åtgärder för att främja kvinnors företagande, företagande bland personer med utländsk bakgrund, social ekonomi, socialt företagande och inte minst den tillväxt och sysselsättning som skapas av turism i vårt vackra land. (Applåder) I detta anförande instämde , och (alla M) samt (C). (forts. 11 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats CU23 Telefonförsäljning på premiepensionsområdet Kammaren biföll utskottets förslag. MJU16 Avfall och kretslopp Punkt 5 (Varors livslängd m.m.) 1. utskottet 2. res. 5 (MP, V) Votering: 253 för utskottet 34 för res. 5 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 S, 90 M, 19 FP, 19 C, 18 SD, 16 KD För res. 5: 18 MP, 16 V Frånvarande: 21 S, 17 M, 7 MP, 5 FP, 4 C, 2 SD, 3 V, 3 KD Punkt 9 (Elavfall m.m.) 1. utskottet 2. res. 11 (SD) Votering: 161 för utskottet 18 för res. 11 109 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 90 M, 19 FP, 19 C, 16 V, 16 KD För res. 11: 18 SD Avstod: 91 S, 18 MP Frånvarande: 20 S, 17 M, 7 MP, 5 FP, 4 C, 2 SD, 3 V, 3 KD Punkt 10 (Kommunalt insamlingsansvar för förpackningar m.m.) 1. utskottet 2. res. 12 (S, MP, V) Votering: 162 för utskottet 125 för res. 12 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 M, 19 FP, 19 C, 18 SD, 16 KD För res. 12: 91 S, 18 MP, 16 V Frånvarande: 21 S, 17 M, 7 MP, 5 FP, 4 C, 2 SD, 3 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU19 Jakt och viltvård Punkt 1 (Allmänna jaktfrågor) 1. utskottet 2. res. 1 (S, V) Votering: 180 för utskottet 108 för res. 1 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 M, 18 MP, 19 FP, 19 C, 18 SD, 16 KD För res. 1: 92 S, 16 V Frånvarande: 20 S, 17 M, 7 MP, 5 FP, 4 C, 2 SD, 3 V, 3 KD Punkt 4 (Djurskydd vid jakt) 1. utskottet 2. res. 4 (MP, V) Votering: 254 för utskottet 34 för res. 4 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 S, 90 M, 19 FP, 19 C, 18 SD, 16 KD För res. 4: 18 MP, 16 V Frånvarande: 20 S, 17 M, 7 MP, 5 FP, 4 C, 2 SD, 3 V, 3 KD Punkt 5 () 1. utskottet 2. res. 6 (SD) Votering: 178 för utskottet 18 för res. 6 92 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 M, 18 MP, 19 FP, 19 C, 16 V, 16 KD För res. 6: 18 SD Avstod: 92 S Frånvarande: 20 S, 17 M, 7 MP, 5 FP, 4 C, 2 SD, 3 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. AU7 Arbetslöshetsförsäkringen Punkt 1 (Grundläggande principer för försäkringen) 1. utskottet 2. res. 1 (S) 3. res. 2 (MP) Förberedande votering: 94 för res. 1 18 för res. 2 176 avstod 61 frånvarande Kammaren biträdde res. (C) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 162 för utskottet 92 för res. 1 34 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 M, 19 FP, 19 C, 18 SD, 16 KD För res. 1: 92 S Avstod: 18 MP, 16 V Frånvarande: 20 S, 17 M, 7 MP, 5 FP, 4 C, 2 SD, 3 V, 3 KD Punkt 3 (Villkor för rätt till ersättning) 1. utskottet 2. res. 6 (V) Votering: 253 för utskottet 16 för res. 6 18 avstod 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 S, 90 M, 19 FP, 19 C, 18 SD, 16 KD För res. 6: 16 V Avstod: 18 MP Frånvarande: 21 S, 17 M, 7 MP, 5 FP, 4 C, 2 SD, 3 V, 3 KD Punkt 4 (Rätten att begränsa sitt arbetssökande) 1. utskottet 2. res. 7 (SD, V) Votering: 255 för utskottet 33 för res. 7 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 S, 90 M, 18 MP, 19 FP, 19 C, 1 SD, 16 KD För res. 7: 17 SD, 16 V Frånvarande: 20 S, 17 M, 7 MP, 5 FP, 4 C, 2 SD, 3 V, 3 KD (SD) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 5 (Deltidsbegränsningen) 1. utskottet 2. res. 8 (SD) Votering: 254 för utskottet 18 för res. 8 16 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 S, 90 M, 18 MP, 19 FP, 19 C, 16 KD För res. 8: 18 SD Avstod: 16 V Frånvarande: 20 S, 17 M, 7 MP, 5 FP, 4 C, 2 SD, 3 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SkU21 om skattekontroll i statliga myndigheter och kommuner Kammaren biföll utskottets förslag. SoU18 Folkhälsofrågor Punkt 1 (Folkhälsolag och mål för folkhälsan) 1. utskottet 2. res. 1 (MP) Votering: 254 för utskottet 18 för res. 1 16 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 S, 90 M, 19 FP, 19 C, 18 SD, 16 KD För res. 1: 18 MP Avstod: 16 V Frånvarande: 20 S, 17 M, 7 MP, 5 FP, 4 C, 2 SD, 3 V, 3 KD Punkt 2 (Kommission för jämlik hälsa m.m.) 1. utskottet 2. res. 3 (S, V) 3. res. 4 (MP) Förberedande votering: 109 för res. 3 17 för res. 4 161 avstod 62 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 162 för utskottet 108 för res. 3 18 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 M, 19 FP, 19 C, 18 SD, 16 KD För res. 3: 92 S, 16 V Avstod: 18 MP Frånvarande: 20 S, 17 M, 7 MP, 5 FP, 4 C, 2 SD, 3 V, 3 KD Punkt 3 (Förutsättningar för psykisk hälsa) 1. utskottet 2. res. 5 (S, MP, V) 3. res. 6 (SD) Förberedande votering: 128 för res. 5 18 för res. 6 142 avstod 61 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 144 för utskottet 126 för res. 5 18 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 M, 19 FP, 19 C, 16 KD För res. 5: 92 S, 18 MP, 16 V Avstod: 18 SD Frånvarande: 20 S, 17 M, 7 MP, 5 FP, 4 C, 2 SD, 3 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU31 Nomineringar till Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna Punkt 3 (förslag) 1. utskottet 2. res. 2 (S, V) Votering: 180 för utskottet 108 för res. 2 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 M, 18 MP, 19 FP, 19 C, 18 SD, 16 KD För res. 2: 92 S, 16 V Frånvarande: 20 S, 17 M, 7 MP, 5 FP, 4 C, 2 SD, 3 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § (forts. från 8 §) Näringspolitiska frågor (forts. NU12) 102 (S) replik: står här i kammaren och berättar om alla skattesänkningar som Alliansen har genomfört och att det har lett till många fler jobb. Jag är inte säker på att svenska folket känner igen sig i den beskrivningen. Det finns också rapporter, till exempel IFAU:s från , som visar på att sänkningen av arbetsgivaravgifterna inte har lett till fler jobb. Det finns alltså den typen av rapporter. Jag uppfattade aldrig att över huvud taget hade med något liknande i sitt anförande. Något som också tål att funderas över är att redogjorde för några topplistor där låg i topp. Det finns andra listor som visar mycket tydligt att vi har tappat. Och det finns en lista som är den allra viktigaste för svensk del. Där framgår att vi tappar exportmarknader medan det finns grannländer, till exempel , som tar marknadsandelar. Det är väl ett nog så allvarligt hot beträffande hur vi ska få fler jobb. Många av våra små och medelstora företag behöver komma ut på nya och större marknader just för att vi ska få fler jobb. Det sista som jag skulle vilja att redogjorde för är det nya förslaget om sjukförsäkringen och hur det kommer att utformas och se ut.