prot · H109127 · 2014-06-17 00:00:00 — Man ska ta hänsyn till de synpunkter som har kommit in om vissa förslag till förändringar som kommer från andra partier, från höger till vänster. Vi i har varit tydliga med att vi tycker att man ska göra en reformering av personalförsörjningen som fungerar. Vi har varit tydliga med att värnplikt är en sak som skulle kunna rädda situationen. Det tar ett tag att få i gång det, men det skulle kunna ge en snabbare återhämtning av personalförsörjningen. När det gäller materiel finns det också saker att göra, framför allt omfördelning av pengar. Man ska se till att få fram det material som är viktigast. Då får man också bättre och snabbare resultat när det gäller förbandsverksamhet, övningar och sådana saker. Alla dessa saker är egentligen lätta att ta till och lätta att ta beslut om. Och det går att göra snabbt. Men regeringen är inte intresserad av det. De vill vänta. Och det är en bild som tyvärr är besvärande eftersom det skapar en viss känsla av arrogans och kanske dålig insikt i vad som krävs. Att man kör populistiska utspel i stället för att titta på den reella försvarspolitiken är ett problem för alla partier i riksdag. Och det kommer att bli ett problem även under nästa mandatperiod om inte något görs . Men jag tror tyvärr inte att något kommer att göras. Jag yrkar bifall till reservationen igen. 10 (M): Jag vill tacka för hans utsträckta hand, som jag tror att han benämnde den. Det är lite oklart för mig vad den innehöll exakt. När man läser politik handlar det om färre JAS Gripen, mindre anslag till försvaret, återinförd värnplikt och minskat internationellt samarbete. får ursäkta, men det är en hand som jag tycker att vi på goda grunder inte ska ta. Det var dock inte det jag hade tänkt säga. Jag vill börja med att konstatera att vi befinner oss i sommartider, men ännu återstår lite grann av riksdagsarbetet här i kammaren. Det här är ett betänkande som bygger på den rapport som presenterade . Det tar tyvärr från det att rapporten presenteras tills vi har debatten här i kammaren. Å andra sidan tar det också tid att hinna analysera och granska det material som har presenterat. har valt att med start granska den förändring av försvaret som på allvar inleddes och som vi ännu befinner oss mitt uppe i. Av lätt insedda skäl är det arbetet inte helt enkelt eftersom reformen ännu inte är klar. Den är inte heller tänkt att vara klar i alla sina delar. Men revisionen har gjort ett ambitiöst arbete. Det är viktigt att vi har en god genomlysning av våra offentliga verksamheter. Det handlar inte bara om att se till att skattebetalarnas pengar används på effektivast möjliga sätt utan också om att vi har en kultur där vi prövar hur vi kan göra saker bättre och mer effektivt . Vi ska även se till att vi följer upp hur fattade beslut har implementerats, precis som vi före ett val ska vara tydliga med vilken politik vi söker väljarnas mandat för. Men det sagt bör man kanske också komma ihåg att det inte ligger i natur – vilket också riksrevisorn själv påpekade – att i det här materialet fokusera på det som fungerar bra. Om idén är att bli bättre är det naturligt att lyfta fram just det som kan förbättras. Det är kanske inte heller konstigt, men då gäller det också att betraktare förstår att allt det andra som fungerar som det ska och som möter kraven inte lyfts fram. Vi befinner oss fortfarande i inledningen av reformen. Som alla känner till är den organisatoriskt antagen men ännu inte frivilligt bemannad i alla sina delar. Det kommer att dröja , men det kommer att påskyndas som en följd av omvärldsutvecklingen, vilket är klokt. finns det ett antal frågor som det tar tid att utveckla svar på, av den enkla anledningen att vi rör oss i osnitslad terräng. Det går inte att slå upp svaren på . Det gäller att gå varsamt fram, utvärdera och sedan utveckla. Det gäller inte minst i fråga om att hitta nya former för samspel mellan olika aktörer, som naturligtvis påverkas av den största försvarspolitiska reformen . Att tro att man kan göra en sådan reform utan att det också får följder för alla aktörer som den inbegriper är naturligtvis naivt. Mycket av revisionens granskning rör sådana faktorer. Det förtjänar att sägas att det finns ett antal saker som är mycket kloka. Det handlar till exempel om att utveckla Försvarsmaktens metoder för att värdera förmågan att genomföra insatser och att utveckla en samlad strategi för personalförsörjningen av den nya insatsorganisationen. Det finns fler exempel, och de har också gemensamt att de redan är omhändertagna av Försvarsmakten. Men det skadar kanske inte att lyfta fram motiven till det igen. För regeringens vidkommande finns det också anledning att fundera på hur olika begrepp och krav kan utvecklas. Om det verkligen finns oklarheter ska det naturligtvis ses över. Alla är väl medvetna om att det militära språket redan är tillräckligt invecklat som det är. Jag tror till och med att det finns förkortningar för förkortningar. Om det går att bringa lite mer klarhet på det området skulle det säkert inte skada. Regeringen skriver också i sitt svar att de har för avsikt att se över det i arbetet med nästa försvarspolitiska inriktningsproposition. Det gäller för övrigt också återrapporteringskraven till kammaren. Här ska också nämnas att det har skett en utveckling . I den andra vågskålen finns det faktum att ganska långtgående slutsatser till viss del bygger på ganska långtgående antaganden. Det gäller till exempel siffran på 2 000 personer som ska kunna vara insatta. skriver att det kan ske först , vilket också är det årtal som regeringen beskriver i inriktningspropositionen. I den delen är alltså bedömning egentligen en bekräftelse på vad regeringen har skrivit. Dessutom utgår från att siffran 2 000 gäller insatta internationellt. Här tycker jag att det är viktigt att påpeka att Försvarsmakten genomför insatser såväl nationellt som internationellt. Vi ska också komma ihåg att markinsatser kan genomföras även av andra förband än av de åtta manöverbataljonerna. Det är en erfarenhet som vi har lärt oss i Kosovo, , och men som inte tar fasta på. Jag ska väl också säga någonting om reservationen till det här betänkandet. För alla som följer debatterna är det väl ganska uppenbart att oppositionens främsta fokus är att ta varje möjlighet att plocka poäng på arbete. Det följer ett ganska invant mönster. Jag tycker egentligen att det svar som utskottet har skrivit adresserar de frågor som reservationen tar upp. Men efter att vid det här laget ha fått lyssna till Socialdemokraternas återkommande referenser till just Försvarsberedningen – ibland får man nästan intrycket att det är Försvarsberedningen som ska ställa upp i höstens val och inte de politiska partierna – kan jag inte undgå att notera att det största oppositionspartiet nu verkar föra fram uppfattningen att vi ska göra förändringar innan beredningens slutsatser har kunnat omformas till en försvarspolitisk inriktningsproposition. Det tycker jag är intressant. S och V skriver ju i sin reservation om vad de kallar ett inkonsekvent intryck. Jag tycker att de orden passar bra in på samma partiers idé att nu göra om kraven för någonting som ändå ska förändras året efter. Vi befinner oss i en brytningstid, brukar man säga. Jag tror verkligen att vi gör det, inte bara för att vi går in nu utan för att det finns förutsättningar för en brytningstid även i försvarspolitiken. har i praktiken haft realt sjunkande eller oförändrade anslag. har vi sett tillskott, men de kan naturligtvis inte kompensera för den långa utförsbacke som har funnits . finns det i alla fall förutsättningar för förändringar. Det kommer naturligtvis att påverka de parametrar som tar fasta på. Den här rapporten skrevs som sagt i julas. Den är skriven innan och det nya säkerhetspolitiska läge som vi har fått i . De ekonomiska tillskott som Alliansen presenterade och som beredningen – i alla fall stora delar av den – accepterade kommer att förbättra möjligheterna att få den nya insatsorganisationen på plats fortare och med ny materiel. Men sedan återstår den lilla detaljen att allting ska finansieras. När vi nu har kvar tills väljarna ska säga sitt hoppas jag att vi alla här inne, inte bara partier utan kanske framför allt regeringsalternativ, kan ge tydliga besked till väljarna om var vi står i den frågan. För låt oss konstatera en sak: är faktiskt försvarsberedningen över. är det för försvarsbeskeden. 11 (S) replik: När det gäller reformen man hänvisar till hade Alliansen i sitt valmanifest att den skulle vara genomförd 2014. är det 2014, och talas det om att den ska vara klar . Sedan säger att den i realiteten är klar . Har ni någon ordning över huvud taget på hur det går med reformen och vad utfallet av er så kallade försvarspolitik är? När kan den tänkas vara klar? Har du någon uppfattning om det, ? De 2 000 soldaterna som ska på utlandstjänst var ett orealistiskt mål redan från början, och det är en orealistisk uppfattning . Därför har också Försvarsberedningen tagit bort det i sina resonemang. Det gäller alltså inte längre. Men poängen är att om man som regering föreslår den här typen av kvantitativa mål, då är det sedan inte bara att krypa undan och säga att det ska ses och i ett större perspektiv. Anger man kvantitativa mål får man faktiskt stå för dem. Här har ni alltså misslyckats och inte klarat av det hela. Du talar om osnitslad terräng, och du talar om att betrakta det här utifrån. Men vi har en realitet: Schweizaffären blev inte av. Vi har en underliggande ofinansiering när det gäller personal och materiel. Vi har ökade ambitioner i Försvarsberedningen, och vi har fem partier som står bakom rapporten. Det fördes en så kallad förhandling, som jag mer anser vara en redovisning av förhandlingsbud, där ni lyckades pressa ur er 75 miljoner i slutskedet. Det innebär kanske en lite större militärövning som vi skulle kunna göra. Det är inte mycket. Ni har ett ansvar för att rapporten ska kunna fullföljas. Vi är beredda att ta det ansvaret. Därför föreslår vi mer pengar. Ni har tid på er att ändra er och vilja förhandla om det här. Vi är öppna för det. Varför är inte ni öppna för att göra det och ta det ansvaret här och ? Vi är beredda att inleda det här om viljan finns på er kant. Blockpolitiska överenskommelser är bra. 12 (M) replik: Jag blir lite förvånad när refererar till valmanifesten , men låt oss gärna prata om det. Jag hoppas att är medveten om att han själv och hans eget parti, hans eget dåvarande regeringsalternativ, mötte väljarna med en besparing på . Det hade sammantaget inneburit en besparing på 8 miljarder. får gärna, mitt i all sin oro för tidtabeller och genomförande, förklara för kammaren hur det hade underlättat reformen och hur det hade gjort att vi hade varit i ett bättre läge. Jag lyssnar väldigt gärna på det. vill göra upp. Jag förstår att han hellre vill prata anslag med mig än med sina samarbetspartier V och MP – och kanske FI. Det är klart; om det skulle bli ett regeringsskifte efter höstens val får ni väl börja med att diskutera huruvida vi ska ha ett försvar eller inte och huruvida det försvaret ens ska ha vapen. Jag tycker att det vore klädsamt om Socialdemokraterna, innan de säger att de vill göra upp med oss, började med att göra upp med sitt eget regeringsalternativ. Det är inte Försvarsberedningen som ska styra det här landet efter höstens val. Jag tror inte att det är Socialdemokraterna heller även om olyckan skulle vara framme och det blir ett maktskifte, utan det kommer att vara ett regeringsalternativ med flera partier. Vad är ni ense om egentligen? Samverkan med Nato? Finns det någonting som ni är ense om? Finns det någonting som ni kommer att lämna besked till väljarna om – inte efter valet utan innan svenska folket får säga sitt? 13 (S) replik: är alltid förvånad i sina inlägg. Jag tror att ordet förvånad ingår i nästan vartenda inlägg som han gör. Jag vet inte hur jag ska betrakta det ordet, om det är en vana eller en ovana att alltid inleda med det. Jag kan bara säga en sak: Positionerna som de nu ser ut är fullständigt redogjorda för i Försvarsberedningen, med reservationer från olika håll och med synpunkter när det gäller ekonomin. Hela det politiska fältet, hur det här ser ut, ligger alltså klart. Vi har fem partier som är överens om en rapport. De har gjort många och stora kompromisser för att nå detta. Det hoppas jag ska ligga till grund för en bred majoritet i riksdag. Det är så vi har sagt att vi ska bedriva försvars- och säkerhetspolitik i det här landet. vill ha något slags partipolitiskt käbbel om olika ingredienser i det här, och det kan man naturligtvis ägna sig åt. Men om man bara är intresserad av en sak – vilket jag i grund och botten är – nämligen om de fem partier som står bakom är beredda att ta ansvar för den här rapporten eller inte, då kommer frågan: Är vi beredda att göra upp ekonomiskt för att klara det? har vi inte löst den knuten, och jag anser alltså att och de övriga borgerliga partierna inte har skött sina kort på den kanten. Ni har lagt orealistiska bud. Ni har inte en genomtänkt syn på ekonomin. Vi har lagt oss en bit högre eftersom vi anser att det är nödvändigt. Om ni vill ta ansvar kan ni göra upp det här med oss . Jag anser att ni har en hemläxa när det gäller det. Sedan kan jag tycka att det finns andra partier som också har en hemläxa på en hel del områden när det gäller försvars- och säkerhetspolitik. Så ser det politiska fältet ut. Men om ni är beredda att ta ansvaret inleder ni en ny förhandling med oss, och då kommer ni med något annat än när vi föreslår 900 miljoner. 14 (M) replik: När talar försvarspolitik inleder han med jag och väldigt sällan med vi. Det säger något om höstens val. När Socialdemokraterna vill göra upp är det inte med de partier som partiledare säger att man vill bilda regering med, utan det är med oss andra. Jag gör gärna upp. Vi kan gärna träffa breda överenskommelser. Men då får ni börja göra upp själva, på er kant. Vad är det för mandat ni söker väljarnas förtroende för egentligen? Försvarsberedningen är över. Den har presenterat sin slutrapport. ska den finansieras. Vi lärde oss i valet att det som står i rapporten inte spelar så stor roll om man inte är beredd att öppna plånboken också. Vi var eniga redan då, men ändå gick oppositionspartierna till val på en ram som var 2 miljarder lägre. Ni snirklar runt kärnfrågan. Vad är egentligen ert besked till väljarna inför valet? Den frågan undviker med klinisk precision. svar om vad ett eventuellt maktskifte skulle innebära för försvarets ekonomi och vad de rödgrönas ekonomiska ram skulle vara är lite som att skjuta med en revolver: Det låter jättemycket, det smäller en massa och det är mycket krut, men det är väldigt få kulor. 15 (MP): Det var spännande att höra . Jag vet inte riktigt vad essensen var i det anförande som han höll. Men nog om detta. har ett flertal gånger gett Försvarsmakten och regeringen svidande kritik för att de inte har följt upp beslut på ett tillfredsställande sätt. Det gäller ett antal områden. I den här granskningen har granskat om Försvarsmakten har haft förmåga att uthålligt genomföra insatser i den mängd och inriktning som regering och riksdag har beslutat. Den stora frågan som vi politiker och allmänhet har ställt är: Vad får Försvarsmakten för de ca 42 miljarder som de får i budgeten? Har Försvarsmakten förmåga att uthålligt över tiden och effektivt genomföra insatser i den omfattning och med den inriktning som riksdag och regering har beslutat? Har regeringen gett Försvarsmakten tillräckliga förutsättningar att planera och genomföra en insatsverksamhet av hög kvalitet över tiden samt redovisat resultat för ? har också granskat om det har funnits tillräckligt mycket personal för de insatser som behövs. Svaret på alla dessa frågor är nej. bedömning är att man varken eller kommer att kunna nå upp till de krav på insatsverksamheten som regeringen och har beslutat. De ca 100 miljarder som regering och riksdag har beslutat att satsa på det nya JAS-planet skulle kunna användas bättre, bland annat till att försöka få tillräckligt med personal till Försvarsmakten. Det fattas ca 8 000 soldater och annan personal i Försvarsmakten . Hur alla dessa poster ska kunna tillsättas inom är mycket svårt att se . Personalfrågan är definitivt den enskilt viktigaste frågan som Försvarsmakten har att lösa . Det sade till och med vår försvarsminister vid den senaste debatten vid Folk och Försvar. Utan kompetent personal spelar det ingen roll vilken typ av materiel vi har. Fattas det personal och soldater kan vi ändå inte utnyttja materielen på ett tillfredsställande sätt. Svensk försvars- och säkerhetspolitik har åkt bergochdalbana. skulle skyddet av helt utgå från internationella insatser: Försvaret av skulle börja i . har skutan vänt . ska skyddet av helt och hållet utgå från . Det är en politik som inte inger någon trovärdighet. Det handlar naturligtvis om både och. Vi måste vara ute på internationella uppdrag som vi ska försvara på ett tillfredsställande sätt. måste naturligtvis stå upp för våra vackra ord i utrikesdeklarationen och vara aktivt i fredskampen runt om i världen. Då måste vi i på ett mer adekvat sätt vara delaktiga just i internationella insatser och bidra med fredsbevarande trupper. Även här har sett att vi inte lever upp till de mål som vi har satt upp. Allt detta ska, tycker vi i , naturligtvis vara i FN-regi. När det gäller just våra bidrag till FN-ledda operationer är det en dyster läsning vi kan ta del av. har nästan helt valt bort att delta i just FN-ledda fredsbevarande insatser. I stället har EU- eller Natoledda insatser prioriterats. Åren 1960–1964 deltog med 6 300 soldater i FN:s fredsbevarande styrkor i . Missionen var en milstolpe i de fredsbevarande operationernas historia eftersom det förutom närmare 20 000 soldater ingick en viktig civil komponent. bidrog med 1 500 personer i internationell militär tjänst, vilket faktiskt motsvarade av världens totala fredsbevarande personal. Trots diskussion och uttalade ambitioner om ökad internationalisering av försvaret har utlandsstyrkan inte växt utan varit omkring 850 personer . Antalet har sjunkit ytterligare , och var vi nere på ca 500 soldater. När vi nu tar hem våra soldater från sjunker siffran ytterligare. Vi är nu nere på den lägsta nivån . har dessutom, med undantag för Liberiainsatsen 2004–2006, nästan helt upphört med att lämna truppbidrag till fredsfrämjande insatser ledda av FN. har i snitt färre än 30 personer deltagit i sådana insatser. Det rimmar illa med tanken på att FN-medlemskapet ska vara en hörnsten i svensk utrikespolitik. Den nuvarande trenden måste brytas och åter bli ett land som engagerar sig också militärt för en säkrare värld. Det stärker också svensk säkerhet. Försvarsberedningen har uttryckt att ska öka sitt deltagande i FN:s fredsfrämjande insatser. Den insikten måste också omsättas i praktiken. Detta var några exempel på den kritik som ger när det gäller de målsättningar som vi har haft. Vi har haft målsättningen att få ut 2 000 personer, vilket vi inte har uppnått. Det tycker jag är djupt beklagansvärt. Jag yrkar bifall till reservationen. 16 (M) replik: Det fanns en hel del i anförande som jag tycker är klokt, inte minst det som gäller internationella bidrag. Att vi varit en sådan bidragsgivare är något som har utmärkt . Vi har på många olika ställen runt om i världen medverkat till fred och demokrati. Jag vill därför varna för att bara för att världen är ganska lugn just för tillfället göra kraftiga reduktioner av de internationella inslagen. Jag tror att det är ganska bra att det faktiskt finns en sådan beredskap. Vi lever i en orolig värld, och man vet aldrig vad som händer framöver. Men det var inte detta jag tänkte ställa en fråga om. I stället anknyter jag till den diskussion vi hade i det förra replikskiftet, om Försvarsberedningen och om möjligheten att göra upp. Jag undrar hur för egen del ser på det som står i beredningens rapport, till exempel när det gäller ytterligare JAS Gripen-plan. Vi har precis fått höra att det som står i slutrapporten gäller. Vi kan gå vidare; vi behöver inte tala mer om det. Den regering som kommer efter valet har oavsett politisk färg bara att förhålla sig till det som står i beredningens rapport. Delar och denna uppfattning? 17 (MP) replik: sade att vi för tillfället har en lugn värld. Jag vet inte om jag delar den uppfattningen. Vi har –och andra oroshärdar i världen, så speciellt lugnt är det väl inte i vår omvärld. tyckte att de 2 000 personerna var en bra ambition, även om vi står bakom Försvarsberedningens råd att ta bort dem och i stället se till insatsen i sig. Det är historia, men det jag vill säga är att det är otroligt viktigt att vi är ute på internationella uppdrag. Det var detta mitt anförande till stora delar handlade om. tog upp JAS Gripen. sade nej, och vi är nästan tillbaka på ruta ett. Det måste bli en lösning på JAS Gripen-affären med innan december månads utgång, annars faller det. Förslaget skickas till regeringen. sade att det är detta som gäller, men så är det väl inte riktigt. Detta skickas till regeringen som får komma med en proposition, och sedan får vi se vad det blir. Stora delar av Försvarsberedningens rapport är bra, och vi hoppas att den blir kommande regerings proposition. Det betyder dock inte att alla dessa JAS kommer att förverkligas. Det får vi se när vi kommer så långt och det blir förhandling. sade nej, och vi vet inte vad kommer att göra. Vi är som sagt tillbaka på ruta ett i denna fråga. 18 (M) replik: har givetvis rätt i att vi inte lever i en lugn värld. Jag syftade snarare på truppbidragen och utvecklingen där. Det är dessutom skönt att höra bekräfta att vi har ett nytt säkerhetspolitiskt läge i vårt närområde. Åter till sakfrågan. Jag tycker att min fråga är befogad. I ett tidigare replikskifte hörde vi att det är beredningens rapport som gäller och att det inte finns så mycket att tycka och tänka om den. Varje parti och regeringsalternativ har så att säga bara genomföra det. Men säger något helt annorlunda, faktiskt raka motsatsen. Det är en bild som också har bekräftats av språkrör . Ni verkar inte alls hålla med om att det bara är att skicka beredningens rapport till nästa regering utan att det ska ske en helhetsförhandling. Jag tackar för svaret, men jag tror att det väcker betydligt fler frågor om vad som kan ske i försvarspolitiken efter höstens val, inte bara när det gäller JAS Gripen utan på en rad områden. Det vore klädsamt om det regeringsalternativ som jag har förstått att vill ingå i efter höstens val kan börja ge besked. Det återstår till valet. 19 (MP) replik: Jag blir lite förvånad, . Alla rapporter som skickas till regeringen är väl underlag, och sedan får vi se var underlaget tar vägen. Jag är helt övertygad om att om och Socialdemokraterna bildar regering kommer vi överens i denna fråga precis som i många andra frågor. Vi har löst denna fråga tidigare när var stödparti. Vi hade åtta budgetar med Socialdemokraterna och delvis . Därför är jag inte ett dugg orolig. Det förvånar mig att säger att det är Försvarsberedningens rapport som gäller – punkt. Ja, då kan man väl bara kopiera den. Det schweiziska folket sade nej till JAS . De ville inte ha ett plan, utan de vill satsa på skolan och annat. De valde bort JAS. Vi får se vad som händer med . Den frågan kommer tillbaka, och då får vi se var vi hamnar då. visar att regeringen inte klarar av att återrapportera och hålla de löften man gett. Jag pekade på de internationella insatserna där ska bidra i större utsträckning, vilket en i stort sett enig riksdag har ställt sig bakom. Det stöter på patrull gång på gång. När det gäller FN-ledda insatser har det mer eller mindre varit en katastrof då vi i stort sett haft noll soldater i FN-regi. har dock regeringen och Försvarsberedningen lyft på detta lock, och jag ser med tillförsikt på att vi får en förändring. Världen blöder utanför vår dörr, och måste vara en del av det fredsfrämjande kittet.