prot · H20925 · 2014-11-20 00:00:00 — § 1 Meddelande om namnändring Tredje vice talmannen meddelade att (SD) ändrat namn till . § 2 Anmälan om ersättare Tredje vice talmannen anmälde att (M) skulle tjänstgöra som ersättare för i (M) för hennes ledighet –. § 3 Svar på interpellation 2014/15:58 om rättighetsmekanism i EU 1 Utrikesminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen kommer att vidta för att det av kommissionen föreslagna ramverket för att stärka rättsstaten i EU kommer på plats och även kompletteras med en systematisk granskning av samtliga EU-länder. Jag delar förstås syn på EU:s gemensamma värden, liksom på institutionernas och medlemsstaternas ansvar för att upprätthålla respekten för mänskliga rättigheter och rättsstaten. Jag instämmer också i oro över utvecklingen i vissa medlemsstater . Det är oacceptabelt att människors grundläggande rättigheter kränks, att rättsliga institutioners oberoende begränsas eller att civilsamhällets möjlighet att arbeta inskränks. Att leva upp till EU:s grundläggande värden i enlighet med artikel 2 i är en skyldighet för EU:s medlemsstater och nödvändigt för att samarbetet inom unionen ska kunna utvecklas i ömsesidigt förtroende. Det är också en förutsättning för att EU med kraft och trovärdighet ska kunna hävda vikten av respekt för mänskliga rättigheter och rättsstaten av länder utanför unionen. De krav EU ställer på kandidatländer bör självklart speglas i kraven på medlemsstaterna själva. Det ramverk som kommissionen vill inrätta för att stärka rättsstaten är därför mycket välkommet. Kommissionen har ett särskilt ansvar som väktare av fördragen och därmed för att respekten för EU:s gemensamma värden upprätthålls. tydliggör detta ansvar och kommissionens möjlighet att agera inom fördragen. Syftet är att ge kommissionen verktyg för att föra dialog och ge rekommendationer när en medlemsstat riskerar bryta mot de värden man förbundit sig till i enlighet med artikel 2 i fördraget. kompletterar mekanismerna i artikel 7 i och ska inte påverka kommissionens befogenheter att inleda överträdelseförfaranden enligt artikel 258 i fördraget om EU:s funktionssätt. Regeringen välkomnar också att , som förste vice ordförande i kommissionen, fått ett övergripande ansvar för frågor om rättsstaten och EU:s stadga om grundläggande rättigheter. Det är en positiv och viktig signal om att dessa frågor alltid måste vägas in i EU:s arbete. I regeringsförklaringen slogs fast att mänskliga rättigheter är en av hörnstenarna i svensk utrikespolitik och att alla politiska beslut ska ta hänsyn till mänskliga rättigheter. Detta kommer att vara vägledande i såväl mitt som hela regeringens arbete och för de åtgärder vi kommer att vidta, både i EU-samarbetet och globalt. För regeringen är arbetet i EU för att stärka rättsstaten mycket viktigt, dels för att öka respekten för unionens grundläggande värden och komma till rätta med konkreta problem i medlemsstater, dels för att det bidrar till EU:s demokratiska legitimitet. diskuteras frågan i allmänna rådet. Regeringen kommer att vara pådrivande för att stödja kommissionens roll och att ramverket ska tillämpas, med likabehandling och objektiva kriterier som grundläggande principer, i enlighet med fördragen. får med andra ord inte politiseras. Regeringen kommer att betona vikten av att ramverket omfattar upprätthållandet av unionens värden, i enlighet med artikel 2 i fördraget, liksom att det också bör tillämpas i situationer där enskilda fall påvisar strukturella brister rörande rättsstatsprincipen. Det kan exempelvis gälla fall där domare skiljs från sitt ämbete eller mål på osakliga grunder, eller fall där organisationers möjlighet att arbeta allvarligt inskränks. Vidare är det viktigt att öppenhetsförordningen respekteras och att kommissionen samarbetar nära med och FN för tillförlitlig informationsinhämtning och för att undvika dubbelarbete. Regeringen ser gärna att också rådet utvecklar sitt arbete för att stärka den gemensamma förståelsen av hur rättsstatsprincipen efterlevs, exempelvis genom dialog om konkreta frågor eller teman. En del i en sådan dialog skulle kunna vara hur befintlig information, som rapporter från och för grundläggande rättigheter, kunde komma till bättre användning. Då , som framställt interpellationen, på grund av ledighet från uppdraget som riksdagsledamot inte var närvarande vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 2 (FP): ”Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna.” Så inleds Lissabonfördragets artikel 2. Det är ett fördrag som alla EU:s medlemsländer har skrivit under och ratificerat och därmed också lovat att följa. Tyvärr ser verkligheten inte ut så runt om i . I har pressfriheten kringskurits. I begränsas rätten att demonstrera utanför offentliga byggnader. I diskrimineras den romska minoriteten. I flera EU-länder undermineras alltså de grundläggande värderingar som hela vårt Europasamarbete bygger på. Det visar att vi inte kan ta frågor om mänskliga rättigheter för givna bara för att vi har skrivit in detta i våra konstitutioner eller våra författningar. Precis som demokrati är våra grundläggande friheter en färskvara som vi måste återerövra och försvara. Det är därför mycket positivt att höra att utrikesministern välkomnar kommissionens initiativ för att stärka rättsstaten i EU. Det var nämligen som under ledning av just EU-minister tog initiativ till den här granskningen. var ensamt om att föreslå det från början, men är det fler länder som följer efter. När vi utformar en kontrollfunktion för mänskliga rättigheter är det särskilt viktigt att alla länder behandlas lika. Precis som utrikesministern var inne på får inga undantag göras, för då förloras hela trovärdigheten med idén. Det innebär att även ska granskas i denna process. För att kommissionen ska ha möjlighet att upptäcka när något land bryter mot fördraget måste granskningarna genomföras regelbundet. Det är också någonting som vi är överens om. Jag tror att det kommer att krävas en hel del mod från kommissionens sida för detta. Som vi vet finns det nämligen redan motstånd mot den här idén bland vissa EU-länder. Vi kan inte förvänta oss att kommer att tacka oss för att vi kritiserar deras inskränkning av yttrandefriheten. Vi kan inte heller hoppas på applåder från när vi talar om diskrimineringen av romer. Vi får med andra ord räkna med en tuff match. Därför är det så viktigt att även efter regeringsskiftet fortsätter att vara en blåslampa för mänskliga rättigheter inte bara utanför EU utan även inom unionen. Vi är många som är besvikna över att det inte finns någon EU-minister i den nya regeringen. Den här frågan hade varit en perfekt fråga för en EU-minister att driva. Men statsministern har hänvisat till att ansvaret för EU-frågorna ligger på utrikesministern. Från sida tror vi att det är feltänkt eftersom EU-frågor inte handlar bara om utrikespolitik. EU-samarbetet handlar om så mycket mer än just utrikesfrågor. Det har snarare inrikespolitisk relevans. Men när utrikesministern har fått EU-ansvaret är min direkta fråga till henne om hon kan lova att personligen driva på bildandet av denna mekanism, så att den blir så vass som möjligt för att granska medlemsstaterna. Jag vill också fråga om hon kan garantera att hon själv kommer att delta i mötena i allmänna rådet där just den här frågan förhandlas. En sådan här viktig värderingsfråga bör nämligen inte delegeras till en tjänsteman. 3 Utrikesminister (S): Det gläder mig att vi är överens om vikten av att driva på i EU för en bättre efterlevnad av rättsstaten. Jag är den första att ge en eloge till för hennes arbete och för att hon har drivit på för att detta ska bli verklighet och för att man inrättar en mekanism och en ordning för att göra detta. Det tycker jag att och absolut ska ha en eloge för. Detta arbete inom EU för att stärka rättsstaten tycker jag har fått ny energi . Jag kommer från ett möte med allmänna rådet och förstås med utrikesministrarna . har jag varit där på mötena och tänker fortsätta att vara närvarande. Men det är egentligen bara två av EU-länderna som har kvar institutioner med en EU-minister. Det har blivit en anomali i EU-kretsen att ha EU-ministrar. Det är i själva verket så att alla ministrar måste vara EU-ministrar. Vi har redan upptäckt att det är så. Våra frågor är ständigt på dagordningen; vi måste vara alla engagerade och tänka på hur vi ska påverka i EU-kretsen samt hur vi ska använda vårt EU-samarbete och EU-medlemskap på bästa sätt för att driva våra frågor. Det här är ett bra exempel. Vi tycker att det kom ett bra förslag till allmänna rådet. Det diskuterades i förrgår. Det italienska ordförandeskapet har lagt fram förslag om hur rådet ska kunna utveckla en egen roll, vid sidan av att kommissionen förstås har ansvar som väktare av fördragen. Jag tror också att vi kommer att se att vice ordförande lyfter fram de här frågorna på ett nytt sätt. Det är positiva signaler, och det blev en bra och konstruktiv debatt där de flesta medlemsländer välkomnade möjligheten att till exempel ha en tematisk debatt om en viss fråga. Det kan gälla pressfrihet eller någonting annat – civilsamhällets organisationer, eller vad man nu väljer – och det syftar till att kunna ta sig an frågorna mer grundligt, som tillägg till det som ska vara kommissionens roll. Vi var också överens om att vi ska utarbeta former för de återkommande diskussionerna i rådet och för hur man ska öka förståelsen för hur viktigt det är att debatten hålls levande och att vi återkommer regelbundet. Jag tror alltså att de dialoger rådet har kan bli ett bra redskap för att sätta fokus på EU:s gemensamma värderingar och hur vi lever upp till dem. Jag tycker inte att man ska göra dubbelarbete. Vi har nämligen och en rad organ som redan granskar, och ska inte kommissionen göra det ovanpå allt som redan bedrivs. Vi kan i stället använda oss av det material, den granskning och de rapporter som presenteras regelbundet. De kan mycket väl ligga till grund för debatter och diskussioner både i rådet och i kommissionen. 4 (FP): är det så att man väljer att utforma ministerposter i regeringen i överensstämmelse med de frågor man prioriterar. Har man en Nordenminister och en framtidsminister hade vi, som är ett Europavänligt parti, tyckt att det var väldigt roligt om det också fanns en EU-minister. Om utrikesministern tar på sig att driva de här frågorna lika starkt som en EU-minister hade gjort är det dock roligt att höra. Jag har förstått det som att diskussionen handlade mycket om enighet i EU-kretsen, men jag vill återkomma till att jag tror att det kan bli en tuff diskussion kring en väldigt vass MR-kontrollmekanism. Vi vet nämligen att det finns motstånd bland många länder. Det är inte lätt att kritisera de egna medlemsländerna när de redan kommit in i unionen, så att säga. Jag är medveten om att även EU-ministern är medveten om detta, men jag tror att det kan behövas en mycket stark röst från svensk sida för att stärka kommissionens roll som väktare av fördragen. Det handlar om att den granskande rollen ska bli så stark som det bara är möjligt, så att vi verkligen kan granska de här länderna. Någonstans måste man också hitta någon typ av sanktionsåtgärder i ett andra steg, för att komma åt brotten och kunna åtgärda detta. 5 Utrikesminister (S): Jag kan bara hålla med om det. Det kommer säkert inte att bli lätt alla gånger, utan vi kommer att möta motstånd från ett antal länder som upplever att detta är alldeles för känsligt och att det är att lägga sig i deras inre angelägenheter. Det är helt enkelt kontroversiella frågor, så det kommer säkert att vara uppförsbacke . Då är det viktigt att det finns en kärna av medlemsländer som driver den här frågan. kommer fortsatt att tillhöra den grupp som ställer sig i spetsen och hävdar principerna om öppenhet, insyn och respekt för mänskliga rättigheter i alla olika former. Vi tycker att vi får bra material, och vi kommer att få det både inom ramen för för mänskliga rättigheter och genom och för grundläggande rättigheter. Vi får lov att ta det stegvis. Det är ju ofta så om det är 28 medlemsländer som ska enas, för enhällighet och enighet är väldigt viktigt för att få detta på plats. Sedan tror jag inte att det finns någon väg tillbaka, utan då kan det bara bli mer öppet och mer angeläget. Jag tror även att det här arbetet kommer att föra oss närmare EU:s medborgare. De kommer att se att detta är någonting vi står upp för i EU-kretsen och någonting som diskuteras lika livligt – förhoppningsvis – och lika konstruktivt som handelsregler eller vad det nu kan vara. 6 (FP): Jag tycker att det är roligt att höra att regeringen avser att ta den fråga som från början var ett folkpartiinitiativ vidare och även att utrikesministern lovar att själv delta i GAC-mötena. Det är nämligen viktigt att man som politiker är med där och inte delegerar till tjänstemän, vilket en del andra länder i vissa fall också gör i GAC-sammanhang och i allmänna rådet. Eftersom detta är så politiskt viktigt är det en förhandling som måste ledas på politisk nivå, så att vi kan få en så vass mekanism som möjligt. 7 Utrikesminister (S): Jag har inget mer att tillägga. Överläggningen var härmed avslutad. § 4 Svar på interpellationerna 2014/15:87 och 112 om erkännande av 8 Utrikesminister (S): Fru talman och ärade ledamöter! har frågat mig om jag avser att förändra den syn på Hamas så att den avviker från EU:s syn på att Hamas är en terroristorganisation samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att uppnå reell förändring. har frågat mig om jag anser att president tillhör de moderata krafter som nämndes i samband med regeringens erkännande av Staten samt vad jag syftar på när det gäller uttrycket ”moderata krafter i ”. Jag väljer att besvara interpellationerna i ett sammanhang. Regeringen har ingen annan syn på Hamas än vad EU i övrigt har. Regeringen och EU står fast vid sin bedömning av Hamas som terroristorganisation så länge organisationen inte tar avstånd från våld mot civila i . Hamas måste erkänna rätt att existera och respektera ingångna avtal. President står entydigt bakom linjen att det endast genom förhandlingar är möjligt att uppnå ett slut på ockupationen och en tvåstatslösning där och kan leva sida vid sida i fred och säkerhet. President visar därmed att han är en ledare för moderata krafter i . Inte heller på denna punkt har regeringen en annan syn än EU i övrigt. Regeringen avser att aktivt verka för förändring och fred, vilket jag även har redogjort för i interpellationsdebatten detta år. 9 (KD): I min interpellation till utrikesminister ställde jag frågor om regeringens syn på och förhållningssätt till terrororganisationen . Jag bad också utrikesministern konkretisera vilka faktiska – inte symbolpolitiska – åtgärder kommer att vidta för att bidra till en reell förändring i konflikten och för att bidra till att en tvåstatslösning uppnås. Jag vill tacka så mycket för svaret. Man kan dock få intrycket att utrikesministern tycker att debatten avklarades , men bara för att regeringen har erkänt som stat är läget i inte statiskt. Mycket har hänt – oroligheterna har eskalerat, våld har uppmuntrats och människor har mördats. Precis som utrikesministern har poängterat innebär erkännandet ett ökat ansvar. Ett kravlöst erkännande kan inte följas av ett kravlöst stöd. På skriver att det svenska erkännandet av staten kommer att följas av förstärkta insatser för att stödja utvecklingen av demokrati och mänskliga rättigheter i . betonar här att ”erkännandet innebär även ett ökat ansvar. På samma sätt som vi ställer tydliga krav på kommer vi att göra det på .” Ja, fattas bara annat! Parallellt med erkännandet kom också strategin för internationella utvecklingssamarbete avseende , en strategi där ges huvudansvaret för situationen i . Givetvis har ett stort ansvar, men det är uppseendeväckande att ingen kritik över huvud taget riktas mot Hamas agerande och vilka effekter det har när det gäller att försvåra för inompalestinsk försoning, fredssamtal, mänskliga rättigheter och utveckling. Detta är inte att ställa tydliga krav. Statsrådet har sagt att tanken med erkännandet var att stärka de moderata krafterna. Tyvärr har dessa krafter inte blivit styrkta i den meningen att man ser ett ökat inflytande eller uttryck. Tvärtom har det på och i den palestinska myndighetens dagliga tidning uppmanats till våld, bland annat genom antisemitiska teckningar. Vad säger egentligen regeringen om de moderata krafternas uppmaningar till våld mot judar och israeler? Erkännandet innebär ett ökat ansvar. Den yttersta ledaren för de moderata krafterna, president , förbjöd efter en strejk den största fackföreningen på och arresterade två av de högsta fackliga ledarna. Arresteringarna har setts som ett led i en ökad intolerans. Värnar inte den rödgröna regeringen de palestinska fackförbundens frihet? Återigen: Erkännandet innebär ett ökat ansvar. 10 (FP): Jag har ställt frågan om den anser att president tillhör de moderata krafterna i och fått ett tydligt ja till svar. Anledningen till frågan är naturligtvis att erkänner staten . Man hänvisar just till de moderata krafterna och tror att erkännandet ska verka gynnsamt för dessa i . Då är det intressant att veta vilka dessa moderata krafter är. Dagen före det svenska erkännandet sköts en israelisk rabbin vid , där det har varit mycket oroligheter, eskalerande sådana, . Dagen efter erkände . Det hade naturligtvis inget med det att göra, men det sammanföll så. säger president , den så kallade moderata kraften, så här om den man som sköt rabbinen: Han kommer att hamna i himlen som en martyr som försvarat sitt folks rättigheter och dess heliga platser. För mig känns det inte som en särskilt moderat ledare som säger så. Det finns många fler exempel. Det här var ett axplock av några från , inte . är ju inne på det tionde året av en fyraårig mandatperiod. före den här attacken sade han: Vi måste stoppa dem – alltså de som besöker – med alla till buds stående medel från att komma in. Vid andra tillfällen har han gett auktoritära ledare den högsta palestinska utmärkelsen. Han har skickat en hjärtlig hälsning, som det står i meddelandet, till diktator och tackat för stödet. Han har skickat en krans till en självmordsbombares begravning. Personen hade dödat åtta personer. Han har sagt så här: Om andra attackerar – alltså attackerar – är vi med dem. Som påpekar har man också förbjudit den största palestinska fackföreningen med 40 000 medlemmar och arresterat ett par av deras ledare. Anledningen till detta var att de hade utlyst strejk, strejkat ofta och också kritiserat . Han är också, som utrikesministern säger, ledare för de moderata krafterna. En av dessa så kallat moderata krafter är , ledamot av centralkommitté, deras motsvarande partistyrelse. Han sade om det senaste dådet där fem israeler dödades med yxor och knivar: Heliga vare era vapen, era bildäck – det har varit sådana attacker tidigare också – era yxor, era köksknivar. De används enligt vilja. Det är inte första gången som han säger något sådant. Han har tidigare hyllat en man som högg ihjäl en fembarnsfar. Han har upprepade gånger uppmanat till attacker på bosättare. Det har protesterats mot detta. Bland annat har några amerikanska kongressledamöter uppmanat att ta avstånd från den här mannen och naturligtvis skilja honom från det uppdrag han har. Det har ännu inte gjort, trots att detta har pågått . Tycker utrikesministern att det har varit en lyckad strategi som har funnits och når utanför gränser, som du säger och stora delar av världssamfundet, att stödja så kallat moderata krafter? Är vi närmare en tvåstatslösning nu? Vore det inte läge att byta strategi och stödja demokratiska krafter i stället för ickedemokratiska krafter, hur moderata de än må vara i jämförelse med andra? 11 (FP): Det är att notera att över 200 000 människor har dödats i , att 10 miljoner människor är i behov av akut nödhjälp och att har utropat ett kalifat och bedriver folkmord på yazidier. Då anser den att den viktigaste utrikespolitiska frågan, praktiskt taget den enda man över huvud taget har profilerat sig i, är att erkänna . Det är en prioritering som är mycket förvånande. Men har vi det att förhålla oss till. Utrikesministern och andra företrädare har gjort uttalanden om att detta erkännande ska följas upp med kravställande på den palestinska myndigheten. Det är klart att det är viktigt. Därför är interpellationsdebatten en väldigt bra form för att kräva svar från regeringen på vad man gör i de här frågorna. Låt mig ta två exempel. I förrgår gick två män in i en synagoga i . Männen var maskerade som ultraortodoxa judar. De angrep sedan besökarna med yxor och skjutvapen. De dödade fyra personer och skadade otaliga. Det är klart att det här är ett fullständigt besinningslöst dåd. Ingen kan försvara det, tror du. Men de som försvarar det är Hamas på . De har till och med lovordat detta. har mycket riktigt fördömt det, men och regeringen i den palestinska myndigheten handlar inte bara om . Det är en så kallad ämbetsmannaregering just . I praktiken är det en regering bestående av två partier. Det är just detta som gör att vi påpekar att erkännandet kommer för . Vad gör är att man erkänner en palestinsk stat som , som utrikesministern betonar i interpellationssvaret, betraktar Hamas som en terroristorganisation, som Hamas sitter i regeringen. Vi har alltså att göra med en regering där det ena regeringspartiet, det som för övrigt vann valen 2006, lovordar att två personer går in i en moské och med yxa hugger ihjäl fyra civila människor. De uppmanar till fler hämndaktioner. De tycker att det här är bra. Är det moderata krafter, , att hugga ihjäl människor med yxa? Det här är den regering som vår svenska regering menar har kontroll över hela territoriet, förutom det som ockuperar. Om nu erkänner som självständig stat är det fullständigt rimligt att man kraftfullt fördömer detta. Då räcker det inte med fördömande, utan måste kräva att Hamas tar avstånd från detta. Man kan inte ha en regering där presidenten för det ena partiet går ut och fördömer detta medan de andra delar ut godis och skjuter fyrverkerier och hyllar dem som har begått det här bestialiska dådet. När det gäller den andra frågan om moderata krafter är det mycket riktigt att är moderat i bemärkelsen att han söker en tvåstatslösning och förhandlingar, ja. Men är det ett uttryck för att vara en pragmatisk och moderat ledare att förbjuda det största fackförbundet på med 40 000 medlemmar? Socialdemokraterna är väl ett parti som värnar fackliga rättigheter? Hur ser utrikesministern på att man nu beordrar att arrestera 60 fackföreningsledare som totalt har fler än 160 000 medlemmar och att man fängslar två ledare och stänger det största fackförbundet? Är det ett uttryck för att vara en moderat och pragmatisk ledare? Det vore intressant att få veta hur utrikesministern ser på det. 12 HANS (M): Fru talman, fru utrikesminister! Precis som sägs i interpellationssvaret hade vi en interpellationsdebatt på det här temat , . Min prognos är att vi nog rätt återkommande kommer att få interpellationsdebatter om detta, just därför att, som tidigare talare har påpekat, det händer rätt mycket i området, och det som händer är förfärligt och inger förstämning. Liksom i förra interpellationsdebatten är det nu sju talare anmälda. Det visar på det engagemang och intresse som finns i kammaren, men också på hur vanskligt det var att regeringen så snabbt efter att den hade tillträtt bestämde sig för att erkänna staten . Det visar den diskussion som vi sedan har fört här i kammaren. Jag tittade på mina anteckningar från när vi senast hade en interpellationsdebatt om detta.