prot · H109102 · 2014-04-16 00:00:00 — Sedan tycker jag att det är bra att lyfter upp att vi var överens i utredningsgruppen. Vi lade fram tolv eller tretton olika förslag. Om du sätter dig på din kammare, , och går igenom det här kommer du att se att mycket av det som vi kom fram till är genomfört, är på gång att genomföras eller att det till och med finns mer som har tagits upp när det gäller att jaga falska F-skattsedlar och falska chaufförer som inte betalar skatt i . Vi har alltså gjort mer än vad vi kom fram till. Svara gärna på frågan: Ska svenska företag inte få ta med sig last från utlandet? 58 (SD) replik: har jag redan två gånger berättat om det här. Vi kan naturligtvis gå igenom alla de 3 000–4 000 motioner som lämnas in. av dem blir avslagna, och dem brukar man inte ägna så mycket kraft åt sedan om de inte väcks igen. är sanningen den att jag ingår i den majoritet som förordar den motion som jag har läst högt ur en gång. Jag behöver alltså inte göra det en gång till. Vi har fortfarande någon sorts förhoppning om att regeringen ska bättra sig. Gör den inte det vill vi alltså gå till och begära en tillfällig timeout för cabotagetransporter. Jag skulle vilja ställa en motfråga till som är moderat. Hans kolleger ger ibland uttryck för uppfattningen att reglerna för cabotage ska tas bort för att man ändå inte kan göra någonting åt dem. Man menar ungefär: Låt dem köra på, det blir bra med konkurrens. Är det åsikt också? 59 (M) replik: Jag noterar att jag inte fick svar på om svenska chaufförer ska få ta med sig något från utlandet eller inte. Jag förstår att det är oerhört pinsamt för att ha lagt fram en motion som är så pass dåligt genomtänkt. När det gäller cabotageregler kan du få ett tydligt och klart svar, . Så länge vi har cabotageregler i EU står vi bakom dem. Transporterna ska vara lagliga, och vi ska se till att vi har en bra och laglig cabotagetrafik i hela som följer de lagar och regler som gäller. Du tog upp det här med en timeout, och det vill jag också ha ett svar på. Vad innebär det för svenska företag om man kan handla med varor för att ni tillfälligt skulle begära en timeout ? Vilka konsekvenser skulle det föra med sig? Sedan vill jag också gärna att du svarar på en annan sak. På s. 25 har ni fyra partier i majoritet som har samarbetat om det här utskottsbetänkandet skrivit under. Där står: Utskottet anser att ett beslut om klampning bör kunna fattas av enskild polis och gälla till dess böter eller en sanktionsavgift har erlagts eller att säkerhet har ställts. Så långt är det bra. Sedan kommer något som jag gärna vill att du utvecklar, . Utskottet menar även att det bör övervägas om själva klampningen förutom av polisen eventuellt även skulle kunna utföras av ett vaktbolag eller ett företag som sysslar med bilbärgning. Är det några fler företag i landet som du tycker skulle kunna ägna sig åt klampning av lastbilar i utöver vaktbolag och bilbärgningsföretag? 60 (SD) replik: Det där var saker som diskuterades när vi höll på med tillsynen av yrkesmässiga godstransporter. Jag kommer ihåg att vi diskuterade ganska ingående att göra någonting för att förbättra kontrollerna. Den lilla skara som sköter detta är ganska tynande. Flera går i pension. Jag talade om att kanske finna olika lösningar för en ny specialistkår inom det här fältet. Det kan alltså mycket väl vara ett inslag i detta. Jag förstår fortfarande inte konflikten mellan vad vi har sagt i en motion och vad som gäller här . Här gäller tillkännagivandena därest majoritet röstar för dem. har inga som helst problem med att ställa sig bakom andras motioner så länge vi finner att de uträttar någonting. Det tror jag faktiskt att det här kommer att göra, om inte med denna regering så förhoppningsvis med en kommande. 61 (KD): Jag vill vara mycket kort i denna debatt och uttala mitt stöd till mina tre alliansvänner och deras anföranden i kammaren. Det har från den samlade oppositionen gått inflation i tillkännagivanden från trafikutskottet, och man slår in öppna dörrar. Det märks att vi närmar oss ett val och att valrörelsetaktiken tilltar i stället för att man agerar seriöst. Om ordet tillkännagivande står det följande i en ordbok: Beslut där meddelar regeringen sin åsikt. I ett tillkännagivande kan till exempel uttala att den anser att en viss fråga bör utredas eller att regeringen bör komma med ett förslag. Det är precis det som sker. Regeringen är ju på gång att leverera på alla de punkter där oppositionen lämnar tillkännagivanden. Vi har i sex reservationer påpekat att det mesta av det som den samlade oppositionen vill genom sina sex tillkännagivanden redan är på gång med lagrådsremisser, med remissrundor och med propositioner. Klampning är på gång, en förstärkning av kontrollverksamheten är på gång, en förstärkning av regelefterlevnaden är på gång, en minskning av överträdelserna mot cabotagetransportbestämmelserna är på gång, bötesstraffen är på gång att ses över med mera. Låt mig avsluta med att direkt läsa från våra reservationer: Mot bakgrund av detta ställer vi oss frågande till varför Socialdemokraterna, , och finner anledning att gemensamt presentera förslag som innebär att i detta skede ska föregripa den pågående processen. Vi anser att detta agerande är mycket olyckligt och befarar att detta i värsta fall kan motverka sitt syfte då det intensiva beredningsarbete som pågår därigenom kan komma att försenas liksom införandet av angelägna ändringar i regelverken. ställer sig bakom alla reservationer som vi i Alliansen har, men vi yrkar bifall endast till reservation 5. Jag vill önska alla en glad påsk! 62 (S): Jag beklagar att jag inte hann in i kammaren tidigare. Föregående debatt gick betydligt snabbare än vad jag trodde. har gått sedan den moderatledda regeringen tillträdde. Stora ord om ständigt nya historiska satsningar på infrastrukturen har yttrats . Det har varit mycket snack och lite verkstad. med en moderatledd regering har inga verksamma åtgärder satts in eller beslutats om som hindrar fusket inom åkeribranschen. har inga verksamma åtgärder beslutats om eller satts in mot att människor hänsynslöst utnyttjas av skrupelfria företag inom åkeribranschen. har inga verksamma åtgärder satts in eller beslutats om som har säkrat konkurrens på lika villkor. har ingenting gjorts. Men , i regeringstidens elfte timme, kommer så några förslag på åtgärder. Det är förslag som i mångt och mycket är slag i luften och som inte löser problemen. Det är förslag som om regeringen menat allvar skulle ha kunnat tas fram så att hade kunnat fatta beslut . Men då hade ju fakta kommit fram: Åtgärderna som föreslås räcker inte. Kejsaren är naken. Vad är det då som regeringen har föreslagit, och varför är våra tillkännagivanden så viktiga? För det första: Inget förslag om skärpning av beställaransvaret finns. Det är nog den största besvikelsen i det förslag som lades fram. Vi menar att ett strikt beställaransvar skulle göra det mycket svårare att genomföra transporter där kostnaden för transporten enligt alla rimliga bedömningar inte kan ske till det pris som offererats om lagar och avtal följs. Ansvaret för att detta kontrolleras och följs måste ligga på beställaren, oavsett om det är ett enskilt företag eller en speditör. Och kontrollen måste ske i alla led. Vi kan naturligtvis ha en myndighet som gör det här, men det ter sig orimligt att bygga upp en stor byråkrati för att klara detta. I stället borde det ligga i allas intresse att vi får vita jobb där skatter och avgifter betalas och den anställde får avtalsenlig lön. Om alla regler följs får vi en konkurrens på lika villkor. Det är där beställaransvaret gör mest nytta. Det vill regeringen inte ta i med tång. Anledningen till detta uttrycktes ganska tydligt av infrastrukturminister i en interpellationsdebatt med utskottsordföranden . Då deklarerade hon klart och tydligt att den moderatledda regeringen vill se en total avreglering av transportmarknaden i samma anda som anger. Understöd i sin uppfattning har statsrådet fått av den moderate . För det andra är det klampningen. Förslaget innebär att den polisman som stoppar fordonet inte själv får besluta om klampning. Av någon för mig outgrundlig anledning ska, som det står, polismyndigheten fatta beslutet – oklart om det är rikspolischefen eller vakthavande befäl. Det borde rimligtvis vara den polisman som stoppar fordonet och undersöker det som också har befogenheten att klampa. Jag besökte i går polisutbildningen i och träffade trafikpoliser som vidareutbildas i bland annat detta. De var väldigt tydliga: Vi måste själva få göra det här. Jag håller med. Klampningen får inte heller vara längre än . Vad händer om inte böter och avgifter är betalade? Vad händer med ett trafikfarligt fordon om det inte är satt i stånd ? Jo, chauffören har fått sin dygnsvila och kan obehindrat köra därifrån. Det blir business as usual. har jag inte mer talartid, men jag skulle gärna vilja ha det. Vi får väl se hur det går. Är det någon som har begärt replik? Då begär jag ordet igen. 63 (S): Då kan jag fortsätta. För det tredje är det sanktionsavgifterna. De är satta till , och 20 000 framstår som en ganska hög summa, men jämfört med andra avgifter på detta område är det faktiskt ingenting. Om ett åkeri har felaktigheter i sin färdskrivare, om man inte har skött kör- och vilotider riktigt och så vidare, hamnar man ganska snabbt på en sanktionsavgift på , som är maxbeloppet. I detta sammanhang måste man se 20 000 som en mycket liten summa. Vi menar att den åtminstone måste fördubblas, och det borde regeringen kunna åstadkomma. Låt mig också få påminna om den rapport som utskottet var helt enigt om – en rapport som jag och många med mig ställde stort hopp till. Vi trodde att det skulle bli fart på åtgärderna. Jag började tvivla på de borgerligas vilja när man efter att rapporten hade lämnats till utskottet inte ville göra mer för att göra den känd. Regeringen skulle få kännedom om det här genom personliga kontakter. Hur övriga utskott skulle få reda på det vete sjutton – möjligen genom att man skickade rapporten till dem. Det bidde en tummetott av denna mycket viktiga och riktiga rapport. Med våra förslag till åtgärder finns det hopp om framtiden för svensk åkerinäring. Men med den avreglering som regeringen, ivrigt supportad av moderata Europaparlamentariker, vill se är framtiden mörk. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) betänkande 2013/14:FiU23 2013 (framst. 2013/14:RB1, framst. 2013/14:RB2 och redog. 2013/14:RR2) föredrogs. 64 (S): Jag yrkar bifall till finansutskottets förslag. när vi behandlade detta ärende talade jag om att vi behöver ett tydligare ramverk: roll, eget kapital, upplåning till valutareserven, storleken på valutareserven, ansvarsfördelningen mellan och Riksgälden, beslutsordningen mellan , regeringen och myndigheter. har kommit med sina förslag, och utredningen om kapital har lagt fram förslag. Vi får se vad dessa förslag kommer att leda till för beslut här i och hos myndigheterna. Jag tycker att det är positivt att stabilitetsrådet nu är bildat. behandlar vi ansvarsprövning av . resultat var , men ändå delar banken ut 3,3 miljarder till staten. Denna utdelning beror på att det är en beslutad beräkningsmodell, så utdelningen baserar sig på ett medeltal med resultat . Det är naturligtvis bekymmersamt att prognostiserar minusresultat. Detta beror på att man tjänar pengar på ränta, och den är relativt låg. Ser man på årsredovisning de senaste två mandatperioderna präglas de naturligtvis av finanskrisen och den kraftiga inbromsningen i världsekonomin. Den snabba inbromsningen gjorde att reporäntan sänktes till en historiskt låg nivå på , och skapade extraordinära krisåtgärder. När vi läser verksamhet och årsredovisning ser vi att då redan hade avvecklat de extraordinära krisåtgärderna. Av balansräknings skuldsida framgår att posten Utelöpande sedlar och mynt minskade med närmare 11 miljarder. Det totala värdet på utelöpande sedlar och mynt är knappt 86 miljarder . Ser man det har utestående sedlar och mynt minskat med . Det beror naturligtvis på den minskade kontanthanteringen i samhället och förändringen av 1 000-kronorssedeln. bedömer att denna utveckling kommer att fortsätta. Jag tycker att tidigare förtjänstfullt har analyserat effekterna av denna utveckling. Men fortsätter trenden är det naturligtvis viktigt att man ser över och utreder detta framöver, beroende på att den finansiella ställningen och stabiliteten påverkas av om det finns sedlar och mynt i samhället. Vi får en del signaler om problem. Det svenska föreningslivet har svårt att sätta in pengar på konton på bankkontor beroende på att de inte tar emot kontanter. Detta område måste ses över framöver. har fått uppdrag att främja ett säkert och effektivt betalningsväsen. roll är central på detta område. Själva det centrala betalningssystemet, det så kallade RIX-systemet, har stor betydelse för det finansiella systemet. Vi socialdemokrater är oroade över att det är en extern operatör som svarar för den funktionella driften. Det är svårt att tydligt definiera ansvarsförhållanden, och enligt vår mening har ett vidsträckt ansvar för ett fungerande betalningssystem. måste detta följas upp och utvärderas. Vi ser inte bara som ett datasystem utan som ett system med kritisk betydelse för att det finansiella systemet ska fungera väl. Misstag kan vara dyra för samhällsekonomin. Vi ska inte utvärdera penningpolitiken . Men läser man betänkandet ser man att ett tjugotal sidor handlar om penningpolitiken, så jag tänkte ändå nämna den. Vi kommer ju att utvärdera penningpolitiken i denna kammare , och finansutskottet kommer att fatta beslut om en utvärdering av penningpolitiken 2010–2014 som nästa riksdag ska behandla. Men jag ska ändå säga några ord i och med att det står om penningpolitiken i betänkandet. har misslyckats med sin måluppfyllelse om 2 procents inflation –2013. I genomsnitt uppgick inflationen till mycket under inflationsmålet. Inflationen mätt i KPIF, alltså när man tar bort ränteeffekterna, var 2013. Slutsatsen man drar är att sätter en något för hög ränta. Detta påverkar sysselsättning och investeringar negativt. Frågan är varför man gör detta. Är det för att man är rädd för en bolånebubbla? Regeringens oförmåga i bostadspolitiken gör ju att det byggs för lite, och detta skapar för höga bostadspriser när efterfrågan är högre än utbudet. Detta gör kanske att räntan hålls uppe något för mycket. 65 (M): Låt mig först yrka bifall till förslaget i finansutskottets betänkande FiU23, . I betänkandet behandlas också sju motioner, och jag yrkar avslag på samtliga. I stora delar är nog jag och föregående talare överens, även om han gör allt han kan för att hitta en konfliktlinje i diskussionen om . Betänkandets avsikt är att förbereda beslut om ansvarsfrihet för riksbanksfullmäktige och direktionen för verksamhetsåret, att fastställa resultat- och balansräkning samt att fastställa förslag på vinstdisposition. Det är liksom syftet med hela beslutet. Precis som föregående talare sade handlar betänkandet alltså inte alls om penningpolitiken utan bara om . Utvärderingen av penningpolitik hanteras i ett särskilt betänkande inom en inte alltför avlägsen tid. Men det går ju nästan inte att gå förbi penningpolitiken när man diskuterar den här frågan. Vi kan bara kort konstatera att penningpolitiken kommit att handla om dels inflationsmålet, som tog upp, dels upprätthållandet av finansiell stabilitet. Det har varit alldeles tydligt också . har i uppgift att upprätthålla ett säkert och effektivt betalningsväsen. Det innebär att de obalanser som kan komma att växa fram i hushållens skuldsättning och i bankernas höga finansieringsgrad i utländsk valuta inte kan lämnas helt oberörda. Det finns alltså en poäng i att man diskuterar även den frågan. fortsätter att följa och noga analysera de risker för finansiell instabilitet som eventuellt kan byggas upp. Som sagt kommer diskussionerna sannolikt att fortsätta om den eventuella konflikt som finns mellan stabilitet och inflationsmål, om ansvaret för detta och om verktygen för finansiell stabilitet. Jag är helt säker på att vi har anledning att återkomma till det. Jag har inte tänkt förlänga den debatten ytterligare, även om gjorde försök att föra in bostadspolitiken i det hela. Ett effektivt betalningsväsen handlar också om kontanthantering och om elektroniska betalningar. spelar en viktig roll både för den tekniska utvecklingen och för att betalningssystemet fungerar som kontanthanteringen kommer att fortsätta att vara betydelsefull. Det är viktigt att det finns en fungerande struktur för kontanthanteringen. Mängden sedlar sjönk förvisso med under verksamhetsåret, men det berodde främst på att man drog in vissa sedlar som blev ogiltiga vid utgången av året. tog upp och att mängden hade sjunkit med 25 miljarder . däremot har mängden sedlar varit relativt stabil. Jag vill inte dra några förhastade slutsatser att vi har hamnat på en nivå som kommer att fortsätta att vara stabil, men det ska ändå noteras. tog upp resultat. Det var som sagt ett underskott på 2 miljarder , och det var en vinst på 2 miljarder . Det är ju en försämring med 4 miljarder. Prognosen är, som mycket riktigt var inne på, att resultatet kommer att vara fortsatt svagt . Leveransen till staten blir ytterligare förskjuten med anledning av den modell som redovisade. En anledning till att man förväntar sig en svag avkastning även är att de räntebärande papper som man innehar har svag avkastning. Men den främsta anledningen är de sjunkande tillgångsvärdena, och den främsta anledningen till att de sjunker är att man förväntar sig en viss uppgång av räntorna. När räntorna går upp sjunker värdet på obligationerna. Det är alltså den främsta anledningen till att man prognostiserar en svag utveckling även – och utvecklingen kan bli rätt ordentligt mycket sämre om räntorna går upp mycket. Balansomslutningen uppgick till 432 miljarder vid utgången av året. förslag på vinstdisposition baseras, som var inne på, på en modell där man tar ett genomsnitt av de senaste fem årens vinster. Trots en förlust levererar man då 3,3 miljarder till statskassan. Jag vill avslutningsvis bara uttrycka vikten och det stora värdet av och engagemang i och stöd till IMF:s program och verksamhet. Det har inte minst under den senaste krisen framgått hur viktig den verksamheten har varit, inte bara för programländerna utan också för trovärdighet och stabilitet i ett större perspektiv, vill jag hävda, och inte bara för det direkta finansiella stödet utan också för det stöd, det kompetensutbyte och den hjälp man kan få i form av strukturella reformeringar för programländerna. Vikten av detta kan inte nog understrykas, enligt mig. Inte minst för som liten öppen ekonomi är det av yttersta vikt med en fungerande internationell organisation som har muskler, kompetens och trovärdighet att kunna intervenera när så behövs, detta för att vi ska kunna fortsätta tro på en alltmer globaliserad ekonomi och mer av internationellt utbyte. Det tror jag är oerhört viktigt. Det svenska åtagandet till IMF uppgår till 168 miljarder, vilket är en ökning med 66 miljarder. Det har vi fattat beslut om tidigare och diskuterat i denna kammare. nettofordran på IMF är dryga 10 miljarder, dragningsrätterna uppgår till dryga 22 miljarder och utnyttjade åtaganden uppgår till nära 33 miljarder. har bland annat bidragit till IMF:s lån till och . Detta var i all korthet det jag hade att säga om . Jag hoppas att vi ska hitta andra former för en mer politisk diskussion och debatt. Jag ser fram emot det. 66 (MP): Det är viktigt att ha ett öppet sinne, ta till sig ny kunskap och ödmjukt vara beredd att ompröva beslut och ståndpunkter utifrån nya behov och omständigheter. Som folkvalda i landets högsta beslutande organ måste vi riksdagsledamöter ta vårt ansvar, vara uppmärksamma och se till att ändra på det vi råder över när det behövs. Det globaliserade finansiella system som tillåtits växa okontrollerat, präglat av stark maktkoncentration och närmast obefintlig demokratisk styrning, är inte hållbart. Inte minst den djupa finanskrisen visar att vi på många sätt kommit till vägs ände. Den skenande ökningen av sociala orättvisor i stora delar av världen, klimatkrisen och utarmningen av naturresurser och livsmiljöer kräver nya lösningar, inte minst vad gäller den grundläggande infrastruktur som det finansiella systemet utgör. Därför har och jag valt att lyfta fram några grundläggande frågor om detta i en enskild motion som delvis behandlas i detta betänkande. Vi ser ett stort behov av en förutsättningslös debatt om och utredning av hur det finansiella systemet ska reformeras för att bli hållbart samt styras om så att det tillgodoser de mångas behov i stället för att berika ett fåtal och så att det håller sig inom naturens ramar. Den som har makt över kreditflödena i ett samhälle har också stor makt över vilka idéer som kan förverkligas och vilka typer av företag som får chans att växa. På så vis har man ett avgörande inflytande över hela samhällsutvecklingen. I praktiken har privata banker och kreditinstitut makten över penningutgivningen. När de beviljar sina kunder lån skapas nya pengar väsentligen i form av siffror i bankernas datorer. Är det verkligen rimligt eller ens förenligt med de bärande principerna i en demokrati att denna enorma makt läggs i händerna på ett litet antal aktörer i finanssektorn? Det måste vi alla fundera över. Ur ett demokratiskt perspektiv vore det angeläget att makt över penningutgivning, och därmed kreditflöden, stärks. Det förs också en växande internationell debatt om till exempel markant höjda kapitaltäckningskrav för privata banker. De båda ekonomerna , knutna till forskningsenheten vid , har i en uppmärksammad rapport fört fram tankar på kapitaltäckning. Om detta är rätt väg att gå eller om ställning kan stärkas på andra, mindre drakoniska sätt tycker vi bör utredas förutsättningslöst. Ett stärkt demokratiskt inflytande över penningutgivning och kreditflöde förutsätter även en återdemokratiserad riksbank. Vi tycker att det är orimligt att funktioner som på ett avgörande sätt formar hela samhällsutvecklingen flyttas ut ur demokratin och förläggs till en förment självständig riksbank som bara svagt och indirekt kontrolleras av . Den världsledande amerikanske ekonomen och Nobelpristagaren menar att tiden nu är mogen att kritiskt utvärdera och projekt att göra västvärldens centralbanker självständiga. Han framhåller att , med flera länder, som inte har gjort sina centralbanker självständiga, i själva verket klarat den senaste finanskrisen bättre än flertalet västländer. Stiglitz ställer också den viktiga frågan om vad som egentligen åsyftas med självständig. Han påpekar att de som sitter i ledningarna för västerländska centralbanker naturligtvis inte befinner sig i något ideologiskt vakuum. Han finner det också problematiskt att de så ofta hämtas från finanssektorn, det vill säga den sfär som gav upphov till dagens kris. Jag kan bara instämma med . Ännu en viktig sak att begrunda och analysera är upplägget att en stat som vill investera lånar pengar av sin egen bank utan att gå omvägen via privata banker. På så sätt kan staten undvika onödiga räntekostnader och skuldsättning. Den amerikanska juristen och ledaren för Institute, , räknar i sin bok Solution upp ett antal framgångsrika exempel från hela världen. Ett exempel som jag vill gå in på lite närmare är den amerikanska delstaten , där man grundande en egen bank som en följd av att delstatens lantbrukare hade svårt att få lån från etablerade storbanker. Bank of samarbetar nära med lokala banker i och kreditförsörjer dessa med lågräntelån. I förhållande till folkmängden har delstaten flest lokala banker, community banks, i hela . Det är något som har bidragit till ett vitalt lokalt näringsliv och en arbetslöshet långt under rikssnittet.