prot · H20913 · 2014-10-23 00:00:00 — Därför måste vi finansiera alla våra reformer, och det är därför vi också behöver genomföra skattehöjningar. Just detta är en mycket kritiserad reform, därför att den inte är särskilt effektiv. Då är vår bedömning att vi i det här läget med svaga statsfinanser behöver använda resurserna så effektivt som möjligt. Dessa pengar satsar vi på fler jobb. Vi satsar på en 90-dagarsgaranti för ungdomar, så att de inte ska behöva vara långtidsarbetslösa på det sätt som många ungdomar är . Vad gäller de som arbetar i företag som finns i den offentligfinansierade välfärden är vårt besked tydligt. Om man gör stora vinster genom att sänka kvaliteten och genom att leverera dålig kvalitet ska man känna sig lite orolig. Men om man driver ett företag och har en hög kvalitet och kanske gör en liten vinst, men inte gör det genom att leverera dålig kvalitet, då kan man känna sig trygg. Då finns det goda möjligheter att fortsätta sin verksamhet. 12 (C) replik: Finansministern säger att hon satsar på fler jobb. Men sanningen är att det är tvärtom. Du höjer skatter på jobbskapande, på jobb och företagande och lägger dessa pengar på åtgärder, platser och annan politik som inte leder till jobb. De enda förslagen i ditt budgetförslag som leder till jobb har du ärvt av den gamla alliansregeringen, och jag tycker att det är bra att du behåller några av godbitarna som vi har lämnat efter oss på . Du lyfter fram 90-dagarsgarantin. Men kan du inte berätta vilka effekter det blev av 100-dagarsgarantin som du var med och råddade när du jobbade åt ? Många andra har redan svarat på den frågan och sade att det inte gav några jobb alls. Varför skulle det bli bättre bara för att man tar bort 100-dagarsgaranti? Det som du måste förstå är att dagens jobbskapare bygger morgondagens välfärd. Det är för dem du höjer skatten. Det är de som betalar in dessa skattekronor som vi sedan lägger på skola, vård och omsorg och annat som vi måste använda den gemensamma kakan till. När du höjer skatter, vilket innebär färre jobb, blir det också mindre pengar till morgondagens välfärd. 13 Finansminister (S) replik: Tänk, , om det var så enkelt att om man bara sänker skatten blir det massor av jobb. Tänk om forskningen visade det. Men så är det inte. Det är inte så att de länder i världen som har lägst skatt har högst sysselsättning. Det är nästan tvärtom. Självklart påverkar alla skatter ekonomin. Men det som man använder skatterna till skapar också jobb. Utbildning skapar jobb, infrastruktur skapar jobb och tåg som kan leverera varor till företagen skapar jobb. Äldreomsorg skapar jobb, inte bara åt dem som jobbar där utan åt alla kvinnor som kan jobba i stället för att ta hand om sina gamla. Barnomsorg skapar jobb, inte bara för dem som jobbar där utan för alla föräldrar som kan gå till jobbet. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Starka välfärdssamhällen visar sig vara de samhällen som levererar bäst i hela världen. Men med starka välfärdssamhällen följer också höga skatter. En kombination av smart beskattning och väl spenderade pengar på välfärdssamhällen skapar hög sysselsättning och många jobb, och det kommer den här regeringen att stå för. 14 (FP) replik: ser vi resultatet av att vi har fått en regering i som var väldigt oförberedd – ett miljöparti och en socialdemokrati som hade lovat allt till alla och som presenterar en statsbudget som vi ska debattera . Det är ett jobbfientligt hafsverk. Jag har sällan varit med om att läsa så mycket remisskritik mot en budget redan innan den låg på bord. , , IFAU och Arbetsförmedlingen säger att detta är en budget som hotar jobben. Skattehöjningarna hotar jobben. Vi har ett antal myndigheter som har tittat på hur det ser ut när det gäller intäkterna. Kommer det att bli dessa skatteeffekter av de skatteförslag som du lägger fram? , , , och pekar på att detta är en underfinansierad budget, , därför att de skatteintäkter som du räknar med inte blir verklighet. Det som händer när du gör det dyrare att arbeta är att folk arbetar lite mindre. Det som händer när du gör det dyrare att arbeta är att folk arbetar lite mindre. När vi skaffar oss världens högsta marginalskatter vet vi att den läkare som funderar på ett jourpass kanske inte går jourpasset, och då kommer inte skatteintäkterna in till staten. Jag har en fråga till dig, , som verkar vara den enda som har sett ljuset. Trots all den kritik som har kommit går du dag ut och dag in och säger: Jag har rätt. var det ladan som var tom. är det ladorna som är tomma när du fick kritik för det. Det faktum att du redan har fått kritik för dina skattehöjningar på jobb gör inte att du har omvärderat dem. Min konkreta fråga, är: Kan du förklara för mig vad det är för fel på det som , , , , , och säger om den budget som har lagts fram? Vad är det för fel på deras kritik när de säger att dina skattehöjningar hotar jobben? Vad är det för fel på deras kritik när de säger att pengarna inte kommer att komma in till statskassan därför att du höjer skatten på ett sätt som gör att du inte får de intäkter som du har räknat med? 15 Finansminister (S) replik: Alla skatter man tar ut påverkar ekonomins funktionssätt. Det är precis det som dessa myndigheter har svarat på. Men det som de inte har svarat på, och som vi inte heller har bett dem svara på, är att det också påverkar ekonomins funktionssätt hur man använder pengarna. Låt mig ta ett exempel. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Vi har en ekonomi som inte har någon barnomsorg men inte heller någon inkomstskatt. Då föreslår regeringen att man ska införa en inkomstskatt. Då skickar man ut förslaget på remiss till en massa remissinstanser och säger att man ska införa 10 procents inkomstskatt. Då får man ett svar från alla remissinstanser att det hotar jobben och att folk kommer att jobba mycket mindre eftersom man inför en inkomstskatt på . Men om vi använder dessa i inkomstskatt till att bygga ut barnomsorgen så att föräldrar kan jobba, då blir det större möjligheter att jobba, och då växer jobben i ekonomin. När man tittar på de samlade effekterna av regeringens politik kan man alltså inte bara titta på skattehöjningarna. Man måste också titta på vad man använder skatterna till. Det är när man gör den samlade bedömningen som man kan se om regeringens politik har en bra jobbeffekt eller inte. Vi gör dessa skatteförändringar men lägger pengarna på sådant som ökar möjligheterna till jobb, bland annat genom förbättringar i barnomsorgen och äldreomsorgen och genom att vi satsar stort på utbildning genom att fler ungdomar som vill läsa en högre utbildning ska få möjlighet att göra det, genom att alla som är långtidsarbetslösa ska få möjlighet till riktiga jobb och utbildning och genom att långtidsarbetslösa ungdomar ska få möjlighet att jobba i stället för att gå en utbildning. Det är då man får se den samlade effekten av regeringens politik, och det är då vi ser att detta samlat kommer att skapa större möjligheter för jobb och tillväxt . Men det är klart att om vi inte hade haft stora hål i statens finanser, som ni har lämnat efter er, hade vi kunnat gå fram med dessa reformer utan att behöva höja skatterna. Tyvärr ser läget inte ut på det sättet. 16 (FP) replik: Finansministern är ihärdig. Titta på svensk ekonomi! Vi har låg statsskuld, vi har måttliga budgetunderskott, vi har högst sysselsättningsgrad i hela EU, vi har en mycket stark tillväxt jämfört med andra länder, vi har tillsammans med lägst långtidsarbetslöshet och vi har skapat över 300 000 nya jobb . Då kan man tänka att du inte gillar den verkligheten och kallar till en pressträff och säger att det är mycket sämre. Vad händer då? Du fick massiv kritik av . sade att du inte ger en seriös beskrivning av svensk ekonomi. Det var vad som hände när du försökte beskriva svensk ekonomi. Du står nu här igen och säger att det nog egentligen är dåligt. Alla de andra har fel. Det är bara du som har sett ljuset. Men lyssna lite grann på , , och lyssna lite grann på . Du sade något nytt här i en bisats. Det var lite spännande. Du sade nämligen att det är klart att skattehöjningar påverkar jobben. Det har jag inte läst i den finanspolitiska budgetpropositionen. Kan du berätta varför det inte står i den finanspolitiska budgetpropositionen att skattehöjningar faktiskt påverkar jobben. Det var bra att du erkände detta i kammare. 17 Finansminister (S) replik: Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande läste faktiskt alldeles upp just den del av finansplanen där precis detta står. , nu har och i sagt att varje ny reform måste finansieras krona för krona. Vid Harpsundsöverläggningarna sade de att det inte räcker att finansiera allt krona för krona. För att nå överskottsmålet 2018 skulle de vara tvungna att genomföra en åtstramning på . Om det inte finns några pengar för att genomföra reformer och om man ska hålla sig inom de finanspolitiska ramverken måste man därutöver spara . Man måste strama åt så mycket. Är det en full lada, , eller en tom? 18 (KD) replik: Det här är en löftesbrottsbudget som är en fara för jobb och valfrihet. Det är höjd skatt på ungas och på äldres arbeten samt höjd skatt för företagare och vanliga löntagare. Det är nedsläckt valfrihet i välfärden. Regeringen höjer miljöskatter och skatten på alkohol och tobak, därför att det är dåligt med alkohol och tobak och miljöförstöring. Men vad säger det om er syn på arbetets betydelse när de överlägset största skattehöjningarna är på jobben? Du talade tidigare om känslan av att kunna bidra, . Vad säger det då att du höjer löneskatterna för äldre som vill och behöver få bidra på arbetsmarknaden? Och vad säger det att du berättar det först efter valet? Regeringen riskerar här också stora sociala värden. Fråga dem som jobbar och dem som anlitar äldre i de nya tjänsteföretag som växer fram! De äldre har hittat ett sammanhang, bryter ensamhet och får göra en insats – kanske hos en barnfamilj – som lönen omsätts i en liten guldkant på tillvaron. Vad säger det om er syn på arbete? Vad säger det om er syn när ni vill avskaffa skattereduktionen för gåvor till , och ? Det är 760 000 svenskar som nyttjar detta, och gåvorna har växt med flera hundra miljoner tack vare den reformen. talar man om grön skatteväxling, alltså att man höjer skatten på dålig och miljöstörande verksamhet och sänker skatten på arbete eftersom arbete är någonting gott och viktigt för trygghet och välfärd. Men var finns logiken här? Alkohol, tobak och miljöförstöring, ja – men varför en skatteklubba på jobb och gåvor till världens utsatta? Jag vill fråga : Varför genomför ni denna rödgröna svartväxling och höjer skatten på jobb och givmildhet? 19 Finansminister (S) replik: Det gör vi för att kunna genomföra viktiga reformer för jobb. Vi föreslår en rad reformer för jobb i den här budgeten. Vi satsar på infrastruktur, och vi satsar på jobbtillväxt på landsbygden i form av stärkt kommersiell service och bättre bredband. Vi satsar på möjlighet till kollektivtrafik i våra storstäder, och vi satsar på att renovera miljonprogrammen. Vi satsar på att kunna rusta upp våra skolor, och vi satsar på rejäla utbildningspaket såväl för vuxna och arbetslösa som för våra ungdomar. Vi investerar i att bryta utvecklingen i skolan – och så vidare. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Det är en rad satsningar för att förbättra möjligheten att skapa jobb och långsiktig tillväxt och minska arbetslösheten i . Men eftersom den förra, borgerliga regeringen lämnade efter sig mycket stora hål i statens finanser finns det inget reformutrymme för att genomföra de här åtgärderna. För att kunna genomföra dessa viktiga reformer måste man i stället hitta finansiering, och då behöver man höja skatten. Hade allt redan varit nirvana hade vi inte haft 8 procents arbetslöshet. Hade era skattesänkningar varit så fantastiska hade vi inte sett den 8-procentiga arbetslöshet vi ser , utan vi hade sett någonting annat. Givet att den tidigare politiken uppenbarligen inte har haft de fantastiska jobbeffekter man fantiserat om är det att se att det inte räcker med skattesänkningar för att skapa jobb utan att det behövs en annan politik också. I den här politiken finns flera förslag som är mycket bra för våra äldre och som också finansieras via skattehöjningarna. Jag tror att ändå skulle kunna tycka att de är intressanta, till exempel att vi sänker skatten för pensionärer och höjer bostadstillägget för de pensionärer som har lägst inkomster. Vi förbättrar äldreomsorgen genom en rejäl satsning på höjd kvalitet via mer personal. Tycker inte att det ändå är bra förslag? 20 (KD) replik: Ni berättade inte för de äldre före valet att ni skulle slå mot deras möjligheter på arbetsmarknaden. Ni berättade om skattesänkningar för pensionärer. Vi har sänkt skatten för pensionärer fem gånger utan att genomföra skattehöjningar på deras jobb. Vi vet att ni är vana vid att höja skatten på jobb; det har ni lång erfarenhet av. Men du talar om nirvana i ett replikskifte där jag talar om att ni vill lägga en skatt på gåvor – en skatt för människor som ger pengar till . Skattereduktionen ledde till flera hundra miljoner extra till världens utsatta människor, och du börjar tala om nirvana. Är det alltså så att ni måste genomföra detta för att klara av att genomföra era olika reformer är det otroligt märkligt. Ni skriver att skattereduktion för gåvor inte är förenligt med inkomstskattelagens förbud mot avdrag för personliga levnadskostnader – som om detta var ”personliga levnadskostnader”! Ni skriver också att det ökar den ideella sektorns verksamhets beroende av enskilda personer. Ja, det är klart – den ideella sektorn består av enskilda personer. Ni lägger skatt på jobb och givmildhet, det är vad ni gör. 21 Finansminister (S) replik: Nirvanaliknelsen kom sig av att det lät som att du tyckte att allt var så väldigt bra , eftersom alla förändringar tycks vara av ondo per se. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Problemet är att det är stora hål i statens finanser. Vi ser ett stort behov till exempel av att de äldre ska kunna få en tryggare vardag genom högre kvalitet i äldreomsorgen. Vi ser också ett stort behov av att förstärka sjukvården. Vi ser nämligen att det är långa köer och personalbrist, och vi ser att vårdplatser stängs. Vi ser kris i förlossningsvården i stora delar av , och därför ser vi behov av att genomföra stora satsningar på förlossningsvården. För att kunna genomföra detta behöver vi höja skatterna. En skatt vi höjer något är mycket riktigt den för de pensionärer som jobbar. Jag vill dock påpeka att det är billigare att anställa personer än att anställa personer . 22 (M): Herr talman och ledamöter! , i en välfylld konferenshall i , presenterades den första Iphonen under stor internationell medial uppmärksamhet. tas det närmast för givet att man har kalendern, telefonen, datorn och tv:n i samma lilla föremål i fickan och att man tar fram det här lilla föremålet om man åker vilse, går vilse eller ska hitta någonstans. Det går att rada upp exempel på hur man med en sådan här liten manick har förändrat vardagen . Det finns många andra exempel på hur vardagen har förändrats , och de påminner om att det vi tar för givet i vardagen var långt ifrån självklart . Det gäller även den svenska inrikespolitiska vardagen. Efter fem jobbskatteavdrag lönar det sig till exempel bättre att arbeta. Det gör skillnad i sjuksköterskans, brandmannens eller metallarbetarens liv när man har en extra månadslön att leva på. Tusentals föräldrar behöver inte längre vänta på att det ska bli måndag för att kunna få tag i en läkare eller ett apotek om barnen blir sjuka . Det märks i vardagen när valfrihet har blivit en självklarhet, och det märks i vardagen att välfärdens resurser har ökat när vi har haft stark tillväxt – mycket starkare än de länder som har tvingats skära ned under en djup, utdragen lågkonjunktur. har högst sysselsättningsgrad i EU, och arbetar en majoritet av kvinnor heltid. Det kanske låter som statistik, men har vardagslivet förändrats på ett påtagligt sätt för de över 340 000 människor som har en väckarklocka som ringer , som har kolleger som hälsar vid kaffemaskinen eller som bara upplever självkänslan i att sätta sig på bussen och åka till jobbet. Det här kommer inte gratis, och vi kan inte ta det för givet. Vi i står inte starka jämfört med andra länder för att vi har mött förändring med passivitet. Tvärtom har vi gått fram med reformer som har gjort det mer lönsamt att arbeta, stärkt svensk konkurrenskraft varaktigt och rustat skolan med mer kunskap. Allt det har vi gjort med fortsatt god ordning i ekonomin. Med den starka positionen står vår nya regering vid ett vägskäl där man har ett val mellan aktivitet och passivitet. Man har ett val mellan att antingen stärka och slå vakt om starka position och fortsätta jobbtillväxten eller att göra någonting annat. Man har ett val mellan att antingen bygga vidare på den inslagna vägen eller att bryta upp och ge upp. fick väljarna besked. Trots det säger i talarstolen är det tydligt att detta inte är någon samarbetsregering. Det här är en svag vänsterregering som står utan riktning vid det viktiga vägskälet, och budgeten kan sammanfattas i tre punkter. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande För det första riskerar just starka position att försvagas. vill här överge en bärande princip och del av det finanspolitiska ramverket och skjuta upp vägen tillbaka till balans och överskott. Vikten med det är ju att kunna spara i ladorna för sämre tider, för att ha skyddsvallar vid nästa kris. Det kommer en sådan – vi vet bara inte exakt när och hur – och då är det de som behöver samhällets stöd allra mest som står med sämre skydd när krisen slår till. För det andra riskerar regeringens budget att bromsa jobbtillväxten. presenterar nya sysselsättningssiffror som visar att den breda jobbtillväxt som har lagts grunden för under Alliansens tid i regeringsställning stärks. Den hade vi behövt fortsätta, inte minst för att ge många ungdomar det allra första jobbet och möjligheten att få in den allra första foten på arbetsmarknaden. Men kärnan i regeringens politik verkar vara att samhällets utmaningar kan mötas med skattehöjningar. Skattehöjningar är svaret på de flesta frågor får man höra från här . Men att fördyra jobben för unga och minska incitamenten för dem som inte arbetar kommer att leda till att jobbtillväxten försvagas. Jobben kan bli färre än vad de annars skulle kunna bli. Det är inte ett paradigmskifte för svensk jobbpolitik, som har uttryckt det, utan en återgång till ett där utanförskapet växte på bekostnad av jobb och tillväxt. För det tredje skjuter regeringen viktiga reformer och utmaningar . Vi börjar se effekterna av vänsterregeringens brist på förberedelse. Dagens budget visar på en regering som endast kan komma överens om återställare eller bakåtsträvare eller att skjuta upp till exempel viktiga utmaningar och reformbehov. Hur blir till exempel industrins elförsörjning eller viktiga infrastrukturinvesteringar som påverkar svensk konkurrenskraft i världen? Hur löses de av att skjuta upp, säga att man återkommer, skjuta dem framför sig? De här beskeden riskerar att försvaga vår starka ställning. utmaningar, industrins utmaningar, utmaningarna för svensk konkurrenskraft blir inte mindre bara för att regeringen väljer att skjuta upp dem. samlades vi i Alliansen och förenades av våra värderingar och en insikt om att kan bättre och att jobben kan bli fler. Då fick vi väljarnas förtroende 2006. Mindre än mötte vi vår tids svåraste finanskris, den värsta . Det blev snabbt en global skuldkris som avsatte regeringar och skapade enorma klyftor i många länder. Men i hände någonting annat. Vi stod emot. Vi höll ut. Vi slapp de dramatiska nedskärningar och försvagningar som många andra europeiska och andra länder tvingades utsätta sina befolkningar för. Och i stället för som i till exempel , där arbetskraften minskade trots att befolkningen ökade, är det fler som kan och vill arbeta i . I stället för minskade hushållsinkomster, som i , har de svenska hushållen fått mer pengar att röra sig med. Och i stället för kraftigt ökad statsskuld, som i och många andra europeiska länder, har vi den enda statsskuld i EU som är mindre än 2006. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Vi tänker ta varje möjlighet att påminna vänsterregeringen om att de tar över regerandet i ett land som var på rätt väg, och det behöver vi vara rädda om. Det skulle vi behöva vara rädda om och förstärka. är ett land där fler bidrar till välfärden, där lärartätheten ökar, där jobben växer till och där arbetslösheten sjunker. Trots en valrörelse där flera påstod att Alliansens jobbpolitik slitit sönder samhället konstaterar jag att stora delar av politiken ligger fast. Trots retoriska tonläge konstaterar jag att jobbskatteavdragen, och därmed de över 100 000 i sysselsättningseffekt som de varaktigt ger, ligger kvar och har blivit egen politik. Men det räcker inte. Jobben skulle behöva fortsätta växa fram i . Då skulle det behövas en politik som förstår hur jobben kan växa fram, bli ännu fler och vilka utmaningar jobbskaparna möter i vardagen, som till exempel Maskin i som jag besökte . Jag satt med dem och några av deras kunder och diskuterade villkoren för att driva företag, framför allt i glesbygd där avstånden är stora, där det blir riktigt kallt och där man funderar över sådant som vad det kostar att ta sig fram på vägarna, om vägarna håller, om det finns energiförsörjning till basindustri, till att driva både varu- och tjänsteproduktion. När de och tusentals andra företagare sitter vid köksborden och funderar är det sådana här frågor som avgör om och hur jobben i kan bli ännu fler: Har vi råd eller kommer det att bli dyrare? Klarar konkurrensen med andra länder eller ska det bli ännu svårare? Kommer det att bli dyrare och svårare att transportera det vi producerar här inom landet och utåt? Kan vi finansiera viktiga reformer för att bygga starkare? Vi ser tecken på en återhämtning i ekonomin, även om vi fortsatt har ett instabilt omvärldsläge. Vi har passerat botten av en djup lågkonjunktur, och vi börjar resa oss. Det är nu ansvarstagandet prövas. sårbarhet mot omvärlden har format en tradition som såväl socialdemokratiska regeringar under som Alliansen har följt. Vi är stolta över att vi nu över flera olika regeringar har blivit kända i världen för att vara ett land där vi har ordning och reda i de offentliga finanserna, där vi har ett ramverk där balans och överskott ingår även när det politiska trycket är hårt. Vid det vägskälet väljer regeringen att överge ordning och reda och att skjuta det framför sig. Man väljer att svartmåla svensk ekonomi, svika löften, höja skatterna på arbete och skjuta upp och luckra upp budgetreglerna som har byggt svensk ekonomi stark. Mot detta kommer Alliansen att driva en stark oppositionspolitik. Vi kommer att återkomma till den här kammaren med ett förslag till helhet som skulle förstärka den svenska jobbtillväxten i stället för att riskera att urholka den, som skulle staka ut kursen för att komma tillbaka till balans och överskott och som skulle fortsätta bygga starkt i världen. Det förtjänar svensk ekonomi, och det behöver vi mer av. Låt oss återkomma till det i behandlingen av den här budgeten. 23 Finansminister (S) replik: har det gått sedan väljarna röstade bort den borgerliga regeringen och tappade mer än var femte väljare. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande av moderatledd regering är resultatet tydligt. Ni moderater kom till ett dukat bord och tog över en statsbudget med ett överskott på , och ni lämnar nu efter er ett budgetunderskott på 90 miljarder. Även på andra områden är resultatet tydligt.