prot · H109130 · 2014-06-24 00:00:00 — Eller så finansierar man genom att stoppa väl underbyggda och förankrade projekt som väg E20, Dödens väg, genom Skarabygden eller också låter man sedelpressen gå varm. Oavsett finansieringsmodell leder det till sämre välstånd, misstro mot staten som förhandlingspart eller inflation. och alliansregeringen är, i stark kontrast till de rödgröna partierna, överens om en historiskt stor satsning på transportinfrastruktur i hela vårt land. Ytterst handlar det om att bidra till framväxten av jobb och tillväxt i hela landet. har 250 000 nya jobb tillkommit, trots en djup världsomspännande lågkonjunktur. Målet är att fem miljoner människor ska jobba . Då behövs ytterligare 350 000 jobb i vårt land. Bara så klarar vi vår välfärd. Det är i detta perspektiv den historiskt sett mycket stora satsningen på landets samlade transportinfrastruktur görs – för jobben i hela landet, för miljön och för välfärden. 22 (S) replik: misstänker kanske vad jag ska fråga om. Ministern vågade sig inte hit för att svara på frågor om underhållshålet och och hade inget svar, så jag försöker med . kom regeringen fram till att det krävdes 86 miljarder för en fungerande järnvägstrafik. året efter upptäcktes att det saknades 6 eller 10 miljarder. har vidgått brister på 6 miljarder; de räknade bara med hälften av kontaktledningarna. är summan densamma, . Trots att man tidigare missade minst 6 miljarder till kontaktledningarna – bara hälften räknades med – kommer regeringen ändå fram till exakt samma summa. Jag ska ge en liten ledtråd på vägen. talade förtjänstfullt om sin hemregion, sydöstra . Tittar vi på behovet av spårunderhåll i , det vill säga , , , , uppgår det till 4 ½ miljard kronor. De 6 miljarder man upptäckte mellan regeringens båda propositioner är alltså mer än hela spårunderhållet i hela . Det krävdes 86 miljarder innan man räknade med alla kontaktledningar, och enligt regeringen går det fortfarande att få en fungerande tågtrafik efter att man hittat hälften av kontaktledningarna i . Hur är det möjligt? 23 (C) replik: Om det vore som säger skulle det självklart vara utomordentligt allvarligt. Jag var tvungen att söka stöd för mitt minne i min almanacka och kan konstatera att eller möjligen hade vi ett utskottsmöte i trafikutskottet. Generaldirektör var kallad dit i anledning av de uppgifter som nu redovisar om glappet på . Jag med flera ställde den mycket direkta frågan till generaldirektören: den här felräkningen – som det kommit att döpas till – det underlag som lämnades till regeringen inför beslutet om 86 miljarder, eller var det korrigerat, så att felet var borta innan? Det svar jag uppfattade, herr talman och , var att kontaktledningsfelräkningen var korrigerad och borta innan underlaget lämnades till regeringen inför beslutet om en proposition med förslag om 86 miljarder, vilket är den siffra vi har fattat beslut om i en nationell plan. Det som därutöver sade och som jag också tyckte var mycket värdefullt var att vi , tack vare att vi varit mer noggranna, har långt bättre underlag än tidigare av relevans för beslut om kostnader och planer för drift och underhåll av väg och järnväg i vårt land. Jag var nöjd med de besked jag fick av . var med på samma möte, men tycks inte ha varit av samma uppfattning. 24 (S) replik: Men om felet var korrigerat, som påstår, varför är summorna då likadana? Hur kommer det sig att man kan korrigera 6 miljarder och komma till en summa som på kronan och öret är densamma? Det är jättemärkligt. Man säger att det behövs 86 miljarder för en fungerande järnvägstrafik. går på frukostmöte med och säger: Det är lugnt – det behövs fortfarande bara , trots att 6 miljarder ytterligare i underhållsbehov och mer därtill har upptäckts. Svaret är enkelt, . Vad sade på det här mötet var att det inte är några problem att det blir 6 miljarder mindre, eftersom man har en prioriteringsordning. Man stryker helt enkelt ut de 6 miljarder som är minst viktiga för underhållet. I och sade att det gäller glesbygden. Kanske blir det , och som stryks ut. får nog åka till hemlänen och förklara varför det inte saknas några pengar. Även om man stryker bort hela spårunderhållet i , och saknas det fortfarande 1 ½ miljon i prioriteringsordningen för att få ihop till felräkning. Åk du hem till din valkrets glad och lugn och säg att det inte är något problem. Generaldirektören för har löst det här. Det blir inget spårunderhåll i och . Problemet finns inte. Det finns inget hål. Så resonerar läns företrädare i . 25 (C) replik: För det första ska vi inte reducera trafikutskottets möten, som leds av , till frukostmöten. Jag betraktar dem allvarligare än så. Vi kallade in den högsta tjänsteman vi har inom den samlade transportinfrastrukturen i det här landet för att föra ett förtroendefullt samtal och få vettiga svar. För det andra, herr talman och , konstaterade vi att det i sydöstra numera investeras med riktiga pengar i reala projekt och riktiga infrastruktursatsningar. Senast invigde jag och landshövdingen i en fantastisk järnvägssatsning mellan och . Det var fråga om en dryg miljard. Drygt 2 ½ miljard har totalt sett investerats i järnvägsinfrastrukturen i sydöstra sedan vi bytte regering i det här landet. kommer det nämligen pengar till objekten. är det inte luftslott och snack längre. är det pengar med, . Jag är inte nöjd, men det händer oändligt mycket mer i , om inte i hela landet. Vi hade hål på 60–100 miljarder i de budgetar ni ansvarade för. Angående hålet på 6 miljarder var det svar vi fick att felet var borträknat innan regeringen fick underlaget till förslaget till om 86 miljarder. Detta ligger kronologiskt före beslutet och före besluten . Jag ställde precis de frågorna till generaldirektören för och fick mycket nöjsamma svar. Jag uppmanar Ygeman att stå kvar och vänta. Jag är inte klar. Min talartid är inte ute. Om Ygeman ägnar sig åt att stå still i talarstolen och lyssna och åt att vara närvarande på de möten han själv leder kommer vi att vara nöjda med samma svar. 26 (MP) replik: Om , , ska vi ha en helt fossiloberoende fordonsflotta här i . Det var ett mål som partikamrat satte upp som miljöminister. Jag tycker att målet var bra, även om det var lite luddigt. Men har vi haft en centerledd utredning som presenterade sitt resultat , Fossilfrihet på väg. Utredningen slår fast att vi för att nå detta mål måste styra om våra transporter och åka mer kollektivtrafik. Vi måste gå och cykla mer och åka mindre bil. Vi måste köra våra saker mer med tåg och båt i stället för med lastbil. Utredningen pratar om att vägtrafiken behöver minska . Jag vill fråga : Hur går det här ihop med att ni nu lägger fram en transportplan som räknar med att vägtrafiken tvärtom ska öka? 27 (C) replik: Jag tackar för frågan. Jag känner väl till , som leds av . Såvitt jag vet har han inte någon politisk hemvist. Han är professor i och mycket duktig på de här frågorna. Så sent som intervjuades han i om vätgasexperiment och annat. Utredningen är just nu på remiss, som väl känner till. Det är den gången vi normalt sett har i ett civiliserat beslutsfattande i vårt land. Det görs en grundlig och gedigen utredning. Man rapporterar till ansvarigt departement och ansvarig minister, i det här fallet och energiminister , om jag inte minns fel. Utredningen går på remiss, där man låter en omvärld bedöma klokskapen i förslagen. Man samlar in remissvaren. Man lägger fram förslag till riksdag. Sedan lagstiftar vi. Det är så det går till, . Man kan inte rycka ur delar av en utredning och hafsa till en lagstiftning hipp som happ. Så funkar det inte i ordning-och-reda-landet . Det pekar på och som jag tycker är väldigt bra och stöder är att det är utsläppen som är bekymret, inte fordonen. Ett aldrig så finurligt spårbundet fordon som alstrar besvärliga utsläpp är precis lika bekymmersamt ur människors hälsoperspektiv och ur natur- och miljöperspektiv som ett gummihjulsburet fordon. Jag tycker att under mycket elegant skissar upp det jag sade i talarstolen. Det är utsläppen vi ska stoppa, krossa och stänga, inte människors rörlighet och näringslivets behov av transporter. 28 (MP) replik: Jag tycker inte riktigt att jag fick svar på min fråga. säger att vi måste minska vägtrafiken . Hur går det ihop med att man nu lägger fram en trafikplan som grundar sig på en prognos om att trafiken i stället ska öka? är inte någon . Det gäller att man kommer i gång . Målet antogs 2008. Visst, jag har respekt för att det tar tid med demokrati, remissomgångar och allt detta. Men det kan inte ta från att man har antagit ett mål till att man kommer fram till hur man ska nå det. I stället grundar sig er trafikplan på prognoser om hur mycket trafiken ska öka med. Man säger att personbilstrafiken ska öka och lastbilstrafiken . Om vi tittar historiskt på prognoser för trafiken kan vi se att de är dåliga på att slå in. sade man att biltrafiken skulle öka . Tågtrafiken trodde man skulle öka , och den ökade . Vi har i , historiskt, byggt i förhållande till den verkliga trafikutvecklingen för lite järnväg och för mycket väg. Jag vill upprepa min fråga: Hur går det ihop med mål om minskad vägtrafik att lägga fram en plan som grundar sig på en ökad trafik? Varför har ni låtit trafikplanen styras av felaktiga prognoser i stället för ett centerpartistiskt mål om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030? 29 (C) replik: Just i syfte, , att genomföra och Alliansens mycket kloka ambition om en fossiloberoende fordonsflotta genomför vi en seriös och vettig utredning under ledning av för att få fram den verktygslåda som fordras. Utredningen är nu ute på remiss för att få in andra och relevanta synpunkter. Det är det fordonsslagsoberoende, trafikslagsoberoende, som är tongivande i utredning. Låt mig ge ett exempel. Den kilometerskatt som och talar sig varm för, kilometerskatt på gummihjul, skulle bli improduktiv, kontraproduktiv, exempelvis mot ambitionen att öka andelen biobränsle i alla former av rullande fordon, i syfte att sänka den klimatpåverkande delen. Varför är det så? Jo, därför att kilometerskatten blir skatt på avstånd, vilket reducerar ekonomin och förutsättningen att samla det som kallas grot, grenar, rot och toppar. Vi kokar detta till exempelvis biodiesel, förädlat på på , för en stor del av vår svenska lastbilsflotta. Det är så ekonomin och verkligheten hänger ihop, . Man kan inte ensidigt lägga på en improduktiv skatt därför att man älskar ett fordonsslag före och högre än ett annat. Vi måste tänka teknikneutralt men ha en gemensam ambition om en fossilbränslefri fordonsflotta. Den ambitionen kan vi uppnå. Genom att tillåta längre, tyngre och effektivare transporter kan vi reducera antalet fordon och därmed uppnå det som vi båda vill. Då kan vi inte heller, likt , kräva kortare och lättare lastbilar. 30 (SD): Vi behandlar flera betänkanden, och vi debatterar gemensamt betänkandena TU19 och TU20. Jag ska därför be att få i TU19 yrka bifall till reservation nr 7 under punkt 7. I övrigt står jag bakom och välkomnar förslaget till beslut i utskottets betänkande. Angående betänkande TU20 vill jag yrka bifall till reservation nr 11 under punkt 7 samt reservation 14 under punkt 10. I övrigt står jag bakom utskottets förslag till beslut i betänkandet. När man står långt ned på talarlistan hinner man reflektera när man hör de tidigare inläggen. Vad vi har ställt oss bakom är egentligen politik sedan 2011 års budget, i stort sett oförändrad, och som vi avser att fortsätta att följa upp. När det gäller järnvägen vill vi återställa det förtroende som har halkat utför ordentligt. Det är möjligt att vi sverigedemokrater har varit lite naiva i tron att tillkännagivande per automatik är en garanti för att det kommer en åtföljande lagstiftning. Vi har lärt oss att så inte är fallet. Därför återkommer vi till samma tillkännagivanden, även om de nu har skärpts. Jag finner en liten förbättring hos regeringen, att man uppenbarligen har nödgats lyssna mer. Det är bra. Men om det inte blir något annat av än själva lyssnandet har det naturligtvis ingen större effekt. Låt oss tala lite om järnvägsunderhållet. Det inger inte heller något förtroende att till exempel entreprenörer ska kontrollera sig själva. Det är inte alls speciellt bra. Vi sverigedemokrater stöder motioner med förslag om långsiktig ökning av anslaget till järnvägsunderhåll. I likhet med flera andra partier anser vi att järnvägssystemet plågas av betydande brister. Det har också framkommit i alltmer alarmerande medierapportering. Framför allt framkommer det tydligt när vi kan se köerna när folk inte kommer någonstans med järnvägen. Resenärer är strandsatta. föreslås att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör se till att skyndsamt bygger upp kompetens så att verket självständigt kan inspektera både järnvägsanläggningens status och entreprenörernas utförda arbete. Regeringen bör se över hur staten kan ta det samlade ansvaret för järnvägsunderhållet på statens järnvägsinfrastruktur. Det här är, enligt min uppfattning, viktiga åtgärder för en fungerande järnvägspolitik. Betänkandet är klargörande. Låt mig lite kort säga något om lastbilar. Det är samma visa där. Det går inte snabbt. År debatterar vi, och gång på gång görs tillkännagivanden. Inledningsvis hörde jag Ygeman nämna att elva länder har skärpt cabotagereglerna. Det talar ett tydligt språk, nämligen att man inte vill föra EU:s politik om att släppa det hela fritt, att låta det rulla på – konkurrensen är viktigare. bör skärpa sig och se till att det blir den lagstiftning som vi har begärt. Jag menar att regeringen bättrar sig, även om det nu sker under galgen. Vi kan se på sanktionsavgiften. När jag såg Transportstyrelsens förslag om väckte jag en motion om att avgiften åtminstone behöver fördubblas, varefter regeringen nu ökar budet till . Det är ibland rena pokerspelet, även i den här kammaren. Sjöfarten fortsätter att vara en trist historia. Vad blev det av tonnageskatten? Oavsett vad man har tyckt och tänkt har det mycket länge varit en klar majoritet för att införa en tonnageskatt. Detta har också debatterats i flera omgångar. Farledsavgifter har också varit ett sätt att försöka rädda något av den Östersjöfart som är så viktig för oss. Svaveldirektivet blev en torped i skrovet på den omfattande sjöfart som rör sig i . Visst gjorde man ett undantag – hur det nu gick till. I varje fall har det inte diskuterats innan det kom några beslut. I gick det att köra på, men i skulle det ges på skallen – och det skedde ordentligt. Hur detta ska gå vet jag inte. Jag ska träffa representanter för rederinäringen i . Det blir väl en diskussion där. Om man i stället höjer farledsavgifterna blir jag närmast chockad. Jag har inte mycket mer att tillägga för stunden i denna fråga. Jag yrkar återigen bifall till de reservationer jag har nämnt för talmannen. 31 (FP) replik: tar upp frågan om järnvägen, och det har vi alla gjort i den här debatten. Det gör vi naturligtvis på grund av att det är en central fråga när vi diskuterar infrastruktur. Vi är väl helt överens om att det finns stora brister i det svenska järnvägssystemet på grund av att man lider av årtionden av eftersatt underhåll. Det är den direkta orsaken till att ambitionerna har fördubblats när det gäller drift och underhåll av järnväg. Det är fakta. Det är inte en slump, utan man ser tydligt konsekvenserna att det bristande underhållet. Vad jag egentligen vill fråga om är tillkännagivandet till regeringen. Det är naturligtvis rättighet att göra ett tillkännagivande. Hur ser på den utredning som pågår och som leds av för att utreda järnvägens organisation? Är det någonting som följer och ser vilka frågor man kan få svar på? Jag kan inte se annat än att, kopplat till tillkännagivandet, svaren kommer att ges av utredningen. Tycker att det är viktigt att avvakta den utredningen och se vad kommer fram till, eller ska vi fatta ad hoc-beslut utifrån tyckande och tänkande och slå ned på än det ena, än det andra? Eller ska vi vänta och se på helheten? Är det viktigt för och att få svaren från ? 32 (SD) replik: Förvisso är bristerna gamla. status blir allt sämre ju längre bristerna består. Det förebyggande underhållet är närmast obefintligt, och jag tänker på kontaktledningar. Jag tog upp några enkla frågor med generaldirektören . Man har avvecklat vissa självklara delar av förebyggande underhåll vad gäller luftledningar och strömavtagare. Man sade att man skulle ta åt sig detta och se över det hela igen. Det är en märklig slapphet att lägga av med så värdefulla saker som kanske kan förebygga haverier som ibland stoppar hela trafiken. Jag har varken tillsatt den utredningen eller än mindre utsett den som skulle göra den. Utredaren påpekar att , för att klara sin roll som beställare, åtminstone bör ha egna resurser för kännedom om och kontroll av anläggningen. Det handlar både om att upptäcka akuta brister och om att ha kunskap om vilket förebyggande underhåll som måste utföras. Det om detta. 33 (FP) replik: Vi får inte glömma bort att det pågår processer inom kring hur man identifierar och hanterar underhållsbehov och reinvesteringar. För del är det naturligtvis en fördel att jobba med 9 miljarder jämfört med de 4,2 miljarder som fanns 2006. Det är viktigt. Min fråga gällde de svar som ska komma fram till i sin utredning som ska komma 2015. Är det viktigt för och att vi har de svaren innan vi fattar beslut? Eller ska vi fatta beslut på andra grunder ? Det här betyder inte att processerna i avstannar, utan de har sina styrningseffekter. tog upp även sjöfarten och tonnageskatten. Jag vill framhålla att det finns en väldigt klar ambition att en sådan skatt ska införas. Det har kanske varit en lång process, men det finns ingen annan ambition än att vi i ska införa tonnageskatt, och det ska göras på ett riktigt sätt. 34 (SD) replik: var inne på principerna för tillkännagivande. Varje gång det görs ett sådant får vi höra att det pågår något som vi bör invänta. har väldigt tydligt, för att inte säga övertydligt, informerat dels utskottet, dels andra om inriktningen på vad han ska göra. Inriktningen sade mig en del. Han menade på att här finns ingen väg tillbaka, utan det system som har skapats under den här regeringen är oåterkalleligen fast och kan inte ändras. Det gjorde att mitt intresse för utredningen svalnade en del. Slutligen var det fråga om tonnageskatt. Hur länge har den ambition som talar om funnits? Om man hade den omsorg om sjöfarten som ofta framhåller, och även , kanske man hade sett till att få det här gjort. Det ropas efter åtgärder för att lindra den situation som man nu sitter i, gärna medan vi har någon enda svensk flagga kvar i aktern på något fartyg, för det börjar blir alltmer sällsynt. Svaveldirektivet var en riktig smäll i skallen på rederierna. Det vet både och jag. 35 (M) replik: säger att det är märkligt att vi kommer med invändningar så fort det görs ett tillkännagivande och säger att saker och ting pågår. Men det är faktiskt exakt det som sker – det pågår åtgärder. I brist på saker att kritisera kan man försöka med ett tillkännagivande om något som pågår. Det faller tillbaka på själv. Jag skulle vilja ställa några frågor till gällande bland annat samhällsuppdraget. har varit tydlig med att det ska vara i statlig regi inom järnväg. Vad har att säga till de kanske 4 000– 5 000 privatanställda som jobbar inom järnvägen, förvisso i både svenska och utländska företag? Vart tycker att de ska ta vägen som jobbar inom dessa företag och sedan inte kan verka om det blir anställningar inom ? Det är en direkt fråga till . är emot medfinansiering. Då ska jag göra ett medskick, för han sade i talarstolen att han ska träffa redarfolket i . Du kan väl ta upp diskussionen, , om den nyinvigda hamnen i , med medfinansiering, och deklarera ståndpunkt att ni tycker att det var bedrövligt att den hamnen kom till stånd delvis tack vare medfinansiering. Det måste nämligen vara kontentan. 36 (SD) replik: Jag ska börja bakifrån. Medfinansiering har vi talat en hel del om här i kammaren och inte minst i utskottet. Revisorerna gjorde det klart hur de såg på medfinansiering. Jag tycker nog att det är bra med en ny hamn. Det är bra när projekten slutförs. Frågan är, precis som revisorerna anmärkte: Vart tar de statliga prioriteringarna för infrastruktur vägen? Ja, de får stryka på foten. Det blir naturligtvis de kommuner, landsting och regioner som har bäst muskler att klara medfinansieringar som vinner i förhandlingar. Därmed försvinner prioriteringarna. Det är rätt ofrånkomligt. Jag tror inte att man kan komma förbi det faktumet. Därför är vi lite skeptiska. Vi säger inte blankt nej till all medfinansiering, men det ska i så fall vara på väldigt speciella villkor. Sedan säger att man har invändningar mot hur verkställandet har skötts. Ja, det vore väl konstigt om vi inte hade det. Det pågår ju praktiskt taget alltid utredningar, och det märkligaste är att de brukar få en väldig fart i fråga om saker som vi ska avvakta så fort ett tillkännagivande är gjort. Det har vi märkt under trafikutskottets planering. I regel kommer vi tillbaka till samma saker om och om igen – tonnageskatt och vad det nu är. 37 (M) replik: Då börjar jag med den första frågan igen: Vart ska de 4 000–5 000 privatanställda som jobbar inom järnvägen ta vägen? Det är lätt att kasta ut utländska företagare – det kan jag förstå att står bakom. Men var gör du av de utländska företag och de svenskar som jobbar inom den privata sektorn på svensk järnväg? Det kommer att försvinna tusentals människor. Redovisa gärna var du vill göra av både de utländska aktörerna som agerar i och de svenska privatanställda! När det gäller medfinansiering ska jag inte anklaga för att vara dåligt påläst, men jag kan drista mig att säga att det kanske är lite gamla dokument som han har fått tag på. När det gäller medfinansiering har vi styrt upp detta just med att det är viktigt att det är en prioriteringslista som och regeringen har gjort som ska följas. Vi har gått ifrån den princip som fanns – exakt det som du tog upp – när man köpte sig före i kön, gjorde förskotteringar och gjorde saker så att vem som helst kunde komma in och få projekt. Det är de gamla dokumenten du läser, . Alliansregeringen har vidtagit de här åtgärderna. Om du och jag hade haft den diskussionen lite tidigare kanske du inte ens hade stått bakom det tillkännagivandet. Du tycker tydligen att det är bra med medfinansiering bara det finns regler. Det är exakt det beslutet som regeringen har fattat. 38 (SD) replik: Jag ska inte blanda mig i Rådhströms resonemang om utlänningar och svenskar och vad man kan förvänta sig av i den vägen. Det tänker jag inte sänka mig till. Vad vi talar om här är olika systemskiften. Ni skiftade system för järnvägen och dess underhåll när ni kom till makten enligt den moderata modellen köp och sälj. Och det har sannerligen varit mycket köp och sälj. får de inte plats på banorna längre, och de får inte plats för att göra underhållet. Man hör till och med om händelser med ploglyft. Så går det till när alla entreprenörer ska slåss om samma grej och var sin lilla bit. Alltihop är fragmentiserat. Det blir ingen effektivitet av det hela. Och det blir inget förebyggande underhåll, som har efterlysts så här och som jag tror hade gjort skillnad. Om det är gamla handlingar jag har eller inte när det gäller medfinansiering: Den handling jag citerade var om hur man ser på det här. Den får väl vara gammal bäst den vill. Jag har inte sett någon ny , så jag nöjer mig med den som finns. 39 (S) replik: Jag förstod av inlägget att , med rätta, var upprörd över järnvägens status och över hur resenärer får stå på perronger och vänta på inställda tåg. Jag skulle därför vilja fråga varför han och ställer sig bakom den fördubbling av banavgifterna som regeringen har gjort och den femdubbling som regeringen planerar. 40 (SD) replik: Det är lätt att svara: Nej, jag ställer mig inte alls bakom några höjda banavgifter från regeringens sida eller från någon annans sida.