prot · H109118 · 2014-06-03 00:00:00 — Jag tror att vi kan vara överens, statsrådet och jag, om att om detta skulle ske är vi rätt tomma. Då faller mycket av vår kompetens på området. Vi får en kompetensflykt från landet. Det kommer att förstärka den situation som vi nu är inne i, nämligen att vi halkar efter på många områden inom life science-branschen, och det önskar ingen av oss. Det var just därför som min partiledare tillsammans med min gruppledare i samband med det som inträffade skrev en debattartikel i och var väldigt tydliga med att vi är beredda att villkorslöst diskutera vad vi kan göra för att stärka den här branschens möjligheter att växa, utvecklas och vara konkurrenskraftig på den globala marknaden. Vi har inte sett något svar från regeringen på inviten. har ju regeringen varit kallsinnig för blocköverskridande överenskommelser och nationella strategier. Det visade också den tidigare interpellationsdebatten. Men är vi i ett så allvarligt läge att jag tycker att det borde föranleda regeringen att tänka om. Är regeringen beredd att föra förutsättningslösa samtal om hur vi ska göra för att stärka life science-branschen i ? 129 (S): Det är glädjande att statsrådet med en sådan tydlighet redovisar en insikt om vad betyder inte bara för life science utan också för näringsliv och forskning i . i , forskningssajten i , har 2 000 anställda inom en verksamhet där också 4 000 inom akademin arbetar. är norra största sammanhållna sjukhus och erbjuder en oprivatiserad lättillgänglig sjukvård men ges ändå inte de förutsättningar och den potential som de skulle kunna få. Vi talar om och ett eventuellt uppköp som att det får stora konsekvenser för forskningen, för näringslivet och för branschen, men ibland glömmer vi att det också ger väldigt stora effekter för sjukvården. Jag är glad över att regeringen agerade snabbt och med tydlighet visade att man såg allvarligt på det bud som lade och att konsekvenserna antagligen skulle bli väldigt stora för . Det var bra. Vi är överens om att det är rätt attityd att ha. är det också andra saker som ligger framför oss. har just berättat vad som kommer att hända efter det halvår som har på sig till nästa gång som det kan bli aktuellt med ett bud. finns det förutsättningar för regeringen att arbeta med frågan och visa att man gör det som inte har gjorts under de sju och ett halvt åren. Det handlar om att stärka villkoren för samarbete mellan akademin, sjukvården och företag som . Det är vad företagen själva talar om. De har oroväckande erfarenheter av den långbänk som regeringen har placerat de här frågorna i. Det handlar om den Westerbergska utredningen som är uppskjuten. Det handlar om utredning som fortfarande inte har fått någon som helst respons från regeringen. Vi har inte hört någonting om den, och det är som den presenterades. Den kom sent, men den har i alla fall presenterats. har regeringen på sig att presentera förslag som tydliggör hur man ska samordna sjukvården, hur man ska samordna som ett fungerande kluster när det gäller kliniska prövningar och hur man ska hantera förutsättningarna för en registerforskning som klarar både integritet och att ge människor möjligheten att delta på ett enkelt och snabbt sätt för att korta ledtiderna. Statsrådet talar väl om den globala konkurrens som vi befinner oss i. Just därför är det oerhört viktigt att inte längre vara så passiv utan kliva ur långbänken och agera snabbt. På de här områdena är det viktigt att vara snabb. De försenade utredningarna sätter fingret på hur vi kan arbeta. Demokratin tar tid, och det ska den få göra, men utredningsväsendet måste hänga med. I den globala konkurrensen har man mer bråttom än så. Därför skulle jag vilja att statsrådet redovisar hur man inom dessa kommer att arbeta med att lägga fram de förslag som behövs från den Westerbergska utredningen och från utredning. 130 Näringsminister (C): Som jag har påtalat har vi alltså gjort omfattande satsningar på åldrande och hälsa, på antibiotika och infektion, på vårdforskning, på registerforskning, på området kliniska prövningar, på att inrätta nya industriforskningsinstitut, på att förstärka utbildningsplatserna och på att förstärka forskningen. Det är en nivåhöjning med 9 miljarder inom detta område, vilket är en 50-procentig ökning mot tidigare. Detta har vi gjort för att vi tycker att det viktigt att stärka life science generellt. Vi har ett starkt kluster i av såväl stora som väldigt små bolag. Det kännetecknas av en bra samverkan mellan forskarsamhället, sjukvården och näringslivet. Det har byggts upp under ett otal regeringar, och det ska vi vara stolta över. Vi måste fortsätta bygga vidare på det. Life science är en viktig framtidsbransch, inte minst för att den tar oss högt upp i värdekedjan och är viktig för oss när vi ska konkurrera globalt. Därför har vi försvarat detta med både produktionsanläggning i och den viktiga forskningsanläggningen i . Jag skulle vilja lägga till ytterligare en aspekt av fakta från det interpellanterna tar upp, nämligen att forskningsanläggningen i är ett av tre globala forskningscentrum för . Av den anledningen är det också helt centralt för som ett globalt bolag. Det finns alltså på plats i . Anledningen till att regeringen gjorde det mycket unika att agera i en affär mellan två kommersiella aktörer var att det betyder så mycket för jobb och forskning i . Vi ville inte göra om det misstag som gjorde med och då man enbart hade samtal, gick ut från och sedan var affären ett faktum. Vi har i stället ställt mycket hårda krav både på ledning och styrelse och på . Jag har varit i kontakt med koncernledningen för och påtalat detta. Precis som vi har gjort är det viktigt att vi från de olika partierna i markerar både styrkan i life science och hur vi ser på vikten av att ha kvar jobb och forskning i även . Vi kommer inte bara att fortsätta arbeta med life science efter valet, utan vi har sedan budet drogs tillbaka haft omfattande kontakter med de olika aktörerna för att se hur vi kan fortsätta stärka detta. Ett resultat var det som utbildningsministern presenterade i går med förstärkta satsningar i . Det är framtaget tillsammans med , bland annat. Ett annat initiativ var det som presenterades på lika mycket pengar, det vill säga ungefär 1,7 miljarder, som läggs på kliniska prövningar, registerforskning och annat där vi också förstärker del i detta vad gäller samverkan. Fler saker kan säkert göras, och dialogen med branschen är viktig för att se vad som är nästa steg vi behöver göra för att förstärka life science i , både generellt och specifikt för verksamhet här. Jag uppskattar att denna diskussion förs i . Jag uppskattar att Socialdemokraterna har lyft upp den. Jag är också glad över att Socialdemokraterna backar upp den hårda linje som regeringen har fört mot det aggressiva skatteupplägg som föranledde bud. Det är inte över . Det är hårt arbete som återstår för att förmå aktieägarna till , som bara till är svenska, att förstå att verksamheten i är viktig. Det behöver vi fortsätta markera, och det vore glädjande om även Socialdemokraterna fortsätter göra det under de kritiska månaderna framåt. 131 (S): Vi behöver nog inte bolla fram och tillbaka hur överens vi är om att det var bra att regeringen var tydlig i sitt markerande. Det har nog framgått med all önskvärd tydlighet att vi tycker att det var ett bra agerande av regeringen. Det vi behöver fundera över är hur vi ska använda , precis som statsrådet säger. Det är bråttom, för om olyckan är framme kan stora delar av den svenska medicinska forskningsbasen, alltså samverkan mellan universitetssjukhus och industri, ryckas undan. Det handlar om så mycket som , vilket statsrådet själv säger. Det vore en katastrof för den svenska life science-branschen, och vi lever i en mycket skör tid . Därför är det viktigt att vi är eniga i om att slå vakt om det vi har och tala som en man eller kvinna i dessa frågor. Det är också viktigt att vi skaffar oss en bild av vad som måste ske om olyckan är framme. Det är därför min partiledare och min gruppledare i har sträckt ut en hand till regeringen och sagt att vi är beredda till villkorslösa samtal om förutsättningarna för den svenska life science-branschen eftersom den är otroligt viktig för som kunskapsnation. Men regeringen har inte såvitt jag förstår reagerat på detta. Det är olyckligt. På samma sätt som regeringen önskar backning från socialdemokratin när det gäller att bemöta det aggressiva agerandet från vid budet på vore det klädsamt att regeringen svarade på vår invit. 132 (S): Jag noterar att statsrådet inte kommenterar mina frågor om den Westerbergska utredningen och utredning. De hänger verkligen intimt ihop med utvecklingsförutsättningarna för life science-företagen, för forskningen inom akademin och för sjukvårdens utvecklingsmöjligheter. Låt mig läsa lite ur betänkande Starka tillsammans som handlar om samordning av kliniska studier: Den svenska storhetstiden innan – här syftar på life science-verkligheten och medicinsk-tekniska studier – byggde på internationella förutsättningar som inte längre finns. Hon skriver vidare: Vårdens struktur var också annorlunda, med längre vårdtider på sjukhusen och nästan enbart direkt landstingsdriven verksamhet. vill många länder vara i livsvetenskapernas frontlinje. På flera håll i världen bygger man nya stödstrukturer för att stärka sin konkurrenskraft inom området. Detta är vad regeringens egen utredare målar upp som den situation vi befinner oss i. Vi behöver en handlingskraftig regering som kan bygga upp stödstrukturer för att stärka konkurrenskraften inom området. föreslår ett antal åtgärder. Det handlar framför allt om ett nationellt stöd- och samordningssystem. I en tidigare interpellationsdebatt diskuterade vi just vikten av ett nationellt stöd- och samordningssystem men fick inget svar på det. Utredaren föreslår att man bygger upp samarbetsstrukturer för att skapa framväxt av gemensamma stödfunktioner och kontaktpunkter för att stärka internationella och nationella aktörer. Statsrådet har dock fortfarande inte svarat på detta. Kommer vi att få höra svaren på dessa två utredningar ? 133 Näringsminister (C): Jag ska svara . Vill veta exakt beredningsläge och hur vi kommer att hantera utredningarna som gäller sjukvårdens område förslår jag att hon ställer en interpellation eller en fråga om det till ansvarig minister som säkert kan ge ett utförligare svar än jag i frågan. Som påpekats i denna debatt är det jätteviktigt att vi har en gemensam bild av vad som ska ske. Vi arbetar intensivt från morgon till kväll med att stärka life science. Vi gör det genom olika organ som vi har inrättat i för att samordna detta och genom de samordningsmöten vi har haft med fackförbund, forskarsamhälle och . Detta har vi gjort . Vi gjorde det så sent som och kommer att fortsätta även under morgondagen. Det är otroligt viktigt att vi lyssnar in vad fackförbunden, forskarsamhället och företaget vill se. har man sagt att man är nöjd med den dialog vi har och med de satsningar vi har gjort. Framför allt är man nöjd med det unika ställningstagande som regeringen med ett flertal statsråd gjorde för sedan då vi markerade i en kommersiell affär, vilket är högst ovanligt. Vi kommer att fortsätta att följa detta. Det är inte över . Som jag sade tidigare skulle det vara helt förödande om lämnar . De står för av läkemedelsexporten och för av medarbetarnas forskning och utveckling inom detta område. De är dessutom den bästa bolagsskattebetalaren i . har alltså en avgörande betydelse för såväl jobben och forskningen som exporten och skatteintäkterna. Det är av den anledningen regeringen nu lägger ned sin själ i samverkan och samtal med aktörer, inte bara under den senaste månaden utan . Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på interpellation 2013/14:492 om näringspolitik för fler jobb i 134 Näringsminister (C): har frågat mig hur jag avser att förändra regeringens näringspolitik så att fler människor kan komma i arbete i samt hur EU:s krisstöd ska användas för att fler unga ska komma i arbete. har regeringen arbetat systematiskt för att stärka det nationella och regionala näringsklimatet och därmed efterfrågan på arbetskraft. Trots att världen genomgått den djupaste ekonomiska krisen har sysselsättningen upprätthållits på en hög nivå och till och med ökat i . Det är fler unga som arbetar, och sysselsättningsgraden bland unga är högre än 2006. Trots det är ungdomsarbetslösheten en utmaning för och har varit det . För att skapa fler och bredare vägar in på arbetsmarknaden för unga införde regeringen ett statligt stöd för anställningar med yrkesintroduktionsavtal. Regeringen föreslog även i budgetpropositionen fler åtgärder för att förbättra såväl den skolförlagda yrkesutbildningen som lärlingsutbildningen. Som konstaterar har vi sänkt skatter. Det har inneburit mer pengar i plånboken för vanliga löntagare, vilket bidragit till att upprätthålla konsumtion och efterfrågan i ekonomin, vilket varit avgörande för sysselsättningsutvecklingen. Sänkningen av företagsskatter som till exempel bolagsskatt och arbetsgivaravgifter har minskat kostnaderna för företagen och ökat deras konkurrenskraft. Regeringen har också minskat de administrativa kostnaderna för företag, öppnat upp marknaderna för fler utförare och genomfört reformer för att stärka efterfrågan. Vi har fattat en rad beslut som förbättrar finansieringsmöjligheterna för företag och genomfört infrastruktursatsningar till stöd för tillväxt och konkurrenskraft. Våra företag påverkas av regelverk, förutsättningar och insatser inom en rad områden, på global nivå såväl som på nationell och regional nivå. Därför betonar vi också samverkan inom till exempel innovationsstrategin och det pågående arbetet inom sammanhållningspolitiken. Liksom de flesta av EU:s medlemsstater får del av medlen från EU:s sysselsättningsinitiativ för unga. tilldelning kommer att uppgå till ca . Därutöver ska medfinansiera initiativet med ca . Regeringen har beslutat om ett förslag till nationellt socialfondsprogram 2014–2020. Arbetet med att utarbeta programmet har letts av arbetsmarknadsministern och omfattar bland annat sysselsättningsinitiativet för unga. Regeringens förslag är att medlen ska användas för att komplettera och utöka de befintliga arbetsmarknadspolitiska insatserna för arbetslösa ungdomar som står långt ifrån arbetsmarknaden samt till att vidareutveckla och stärka den nationella arbetsmarknadspolitiken och befintliga arbetsmarknadsprojekt med samma syfte. Programförslaget ska nu förhandlas mellan och kommissionen. 135 (S): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Orsaken till att jag har ställt interpellationen är att jag är övertygad om att den allra viktigaste politiska frågan är och förblir jobben och alla människors möjlighet och rättighet att kunna få och ha ett jobb. Det kan vara som anställd eller egen företagare. Man kan fråga sig varför detta är så viktigt. Enligt mitt synsätt ger arbete människor frihet. Arbete ger gemenskap och tillhörighet. Det är att kunna skapa sin egen försörjning, skaffa en egen bostad, köpa en egen bil, förverkliga en resa eller vad det nu är för mål och drömmar man har. Att ha ett fast jobb och en inkomst är en grundläggande förutsättning för det mesta av allt detta. Att politiskt slåss för allas rätt till arbete måste därför vara den viktigaste frihetsfråga man kan ägna sig åt. Men även för samhället är jobb och sysselsättning viktigt. Ju fler människor som har ett arbete och en inkomst och ju fler som bidrar till vårt gemensamma samhällsbygge, desto bättre är det. behöver fler arbetade timmar. Omvänt blir arbetslöshet det största problemet och den största utmaningen vi har att slåss emot. För alla människor som inte får chansen till ett arbete är det tragiskt, men störst och kanske allvarligast är problemet för unga människor. Att börja sitt vuxenliv eller det som skulle vara starten på ett vuxenliv med att vara arbetslös är i alla avseenden tragiskt. Därför bör regeringens viktigaste uppgift vara att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Frågan är: Hur ser det ut i ? Regeringen och statsrådet brukar framhäva att ungefär 200 000 fler människor än 2006 går till jobbet. Det må så vara, men det räcker inte när befolkningen har ökat mycket mer. Den hemska sanningen är att arbetslösheten faktiskt har ökat. Den har ökat mätt som andel av den arbetsföra befolkningen, så som vi och alla andra länder brukar mäta arbetslöshet. Sanningen är att arbetslösheten är , eller faktiskt lite mer än så. Men låt oss inte ägna alltför mycket av den här debatten åt sifferexercis. Låt oss bara konstatera att det bakom siffrorna finns 400 000 människor av kött och blod. De är i just den situation jag försökte beskriva. De saknar den frihet som ett arbete ger och därmed också en del av det människovärde som så många förknippar med att ha ett arbete. I är närmare 90 000 ungdomar arbetslösa . I mitt hemlän är drygt 2 800 unga människor öppet arbetslösa. För mig är det hisnande siffror. Det som är anmärkningsvärt är att vi i i ett EU-perspektiv tillhör de länder som har högst ungdomsarbetslöshet. Det är därför EU har beviljat krisstöd till tre regioner i så att vi kan vidta åtgärder mot ungdomsarbetslösheten. Mellersta i ingår i en av de tre regionerna. EU har anslagit för att hjälpa att hantera detta problem. Till det kommer den svenska medfinansieringen. Av statsrådets svar att döma tycker hon och regeringen att detta är fullt i sin ordning. I sitt svar säger statsrådet: de flesta av EU:s medlemsstater får del av medlen från EU:s sysselsättningsinitiativ för unga. Min fråga till statsrådet blir då: Tycker statsrådet att det är rimligt att i detta sammanhang jämföra med , , , och i stället för med länder som , , , och , som vi oftast jämför oss med i andra sammanhang? Är det rimligt att göra den jämförelsen här och ? Vad är det då som gör det så svårt att bekämpa ungdomsarbetslösheten i , mycket svårare än i till exempel och ? I min interpellation efterlyser jag aktiva åtgärder i näringspolitiken för att skapa fler jobb. Mina frågor till är: Vilka aktiva åtgärder som regeringen genomför tycker statsrådet att jag kan redovisa för unga arbetslösa människor i efter den här debatten? Vilka effekter har i så fall dessa åtgärder gett? Hur kommer ungdomar i konkret att märka att får 740 miljoner i krisstöd från EU? 136 (M): Att det bedrivs en aktiv näringspolitik så att vi får fler jobb är en viktig fråga att debattera. Inledningsvis tar interpellanten upp arbetslösheten och gör beskrivningen att har massarbetslöshet. Verkligheten är ju den att trots finanskris och lågkonjunktur under flera av Alliansens regeringsår har utanförskapet minskat. Det har minskat i varje län. 250 000 fler människor är sysselsatta jämfört med när Alliansen tillträdde. Sysselsättningsgraden har ökat i alla åldersgrupper. Den har ökat bland människor i arbetsför ålder, bland ungdomar, bland utrikes födda och bland pensionärer. Vi tillhör de länder i som har högst sysselsättningsgrad och lägst långtidsarbetslöshet. Arbetskraftsdeltagandet, sysselsättningsgraden och antalet arbetade timmar har utvecklats väl under Alliansens regeringsår, vilket framgår av Finanspolitiska rådets rapport som presenterades för någon vecka sedan. Men det innebär självfallet inte att det saknas utmaningar. Fler människor måste komma i arbete. Den kritik mot Alliansens skattesänkningar som interpellanten anför är inte trovärdig. Jobbskatteavdragen, som Socialdemokraterna för övrigt har accepterat i efterhand, ger nya jobb. Såväl som bekräftar detta. För att upprätthålla och förstärka konkurrenskraft krävs ett dynamiskt näringsliv i hela landet. Ett antal stora internationella företag svarar för en betydande del av näringslivets satsningar. De möter tuffare konkurrens. Det gör också småföretagen. Med ökade investeringar i forskning och utveckling blir bättre rustat för att möta den tilltagande konkurrensen. Med Alliansens åtgärder med stöd till forskning, sänkt bolagsskatt, investeraravdrag med mera stärker vi konkurrenskraften och får fler jobb. skapar fyra av fem nya jobb. Vi ser detta tydligast på mindre orter. På landsbygden är småföretagen avgörande för landsbygdens utveckling. Interpellantens påpekanden om att det är viktigt att landets industri får bra förutsättningar genom säker tillgång till energi till konkurrenskraftiga priser, tydliga, långsiktiga spelregler samt kompetent arbetskraft är viktiga påpekanden. Det är svårt att säga emot detta. Vi är ett elberoende land. Vår geografi, vårt klimat, våra basindustrier och vårt samhälle är beroende av el, och säker elleverans är avgörande för hållbar tillväxt och välfärd. Det som är oroväckande i sammanhanget är den politik som Socialdemokraternas tilltänkta regeringspartner vill driva. Kärnkraften – den energikälla som ger oss nästan hälften av vår el – ska bort. Minst två reaktorer ska stängas redan under kommande mandatperiod. Det skulle vara ett hårt slag mot både basindustrin och hushållen. Alliansens energipolitik bygger på tre ben: vattenkraft, kärnkraft och förnybar energi. Energiförsörjningen är en av de viktigaste delarna i en aktiv näringspolitik. Detta tillsammans med satsningar på forskning och innovation, som näringsministern har redogjort för, bättre villkor för företagande och fortsatta satsningar på jobbskapande åtgärder är grunden för ökad tillväxt och välfärd. Det är den vägen som vi måste gå vidare på. 137 Näringsminister (C): Jag blir väldigt glad när jag hör inledning, när han pratar om jobben som den viktigaste frihetsfrågan. Jobben är ju, precis som påpekar, en otroligt viktig både trygghets- och frihetsfaktor. Det är här man får gemenskap genom arbetskamrater. Det är här man får lön för att kunna betala sina räkningar. Det är här man får inkomst så att man som ung får möjlighet att flytta hemifrån och börja sitt vuxna liv. Därför är jobben det mest centrala både för mig som näringsminister och för regeringen. Arbetslinjen är det som har präglat oss vid makten och är det som kommer att prägla oss även fortsättningsvis. Jag minns för åtta när jag själv kandiderade till , 2005–2006. Jag hade då en fråga som jag drev, nämligen att ungdomsarbetslösheten i var alldeles för hög. Den låg på , det vill säga ungefär den nivå som den ligger på . Vi toppade ligor i med högst ungdomsarbetslöshet, precis som vi gör . Det visar att har ett strukturellt problem med människor som är förstagångsinträdare på arbetsmarknaden. Det är inget konjunkturellt, utan det är strukturella åtgärder som krävs för att få unga människor i arbete. Det krävs att vi vågar vända på alla stenar för att få fler unga i arbete. Det jag skulle vilja peka på och svara på är det frågar: Vilka aktiva åtgärder har regeringen gjort? Vi har återinfört lärlingsutbildningen i svenskt skolsystem. Den avskaffade Socialdemokraterna. Den har vi återinfört, och vi vill förstärka den. Vi har genomfört en omfattande reformering av skolsystemet. Flera elever ska klara skolan med godkända betyg. Det är en grundförutsättning för att lättare få arbete efter studenten. Vi förstärker i hela landet. Det är en viktig del vad gäller omställning. Vi har förstärkt med tiotusentals platser . Vi har fler utbildningsplatser än vi hade tidigare inom högskola och universitet i hela landet. Vi har halverat restaurangmomsen och halverat arbetsgivaravgifterna för ungdomar för att sänka kostnaderna för ungas jobb. Varför väljer vi att halvera restaurangmomsen? Jo, en stor del av dem som arbetar inom kaféer, restauranger och hotell är just unga människor. Det är deras första jobb in. Vi har valt att sänka kostnaderna för att de ska få ett arbete. frågar efter effekter. Prognoser visar att det har skapats tusentals jobb för unga människor inom den här sektorn. Utöver det har vi tillsammans med fack och arbetsgivare – vilket vi uppskattar – infört YA-jobb, yrkesintroduktionsanställningar, som innebär att man av lönen och i handledarstöd får möjlighet att få in en första fot.