prot · H20926 · 2014-11-25 00:00:00 — Vi har till exempel krävt ett socialt protokoll som innebär att den fria rörligheten inte får överordnas grundläggande rättigheter för medborgarna, inte minst fackliga rättigheter. Jag tror att vi ska driva det på flera fronter. Det är många som menar att vi inte behöver utforma lagen som vi har gjort. I har man till exempel gjort på ett annat sätt. Det är fullt möjligt att förbättra det här. Jag gläder mig åt regeringens arbete. Man får såklart göra det här på ett genomarbetat sätt. Jag ser verkligen fram emot det. 14 Arbetsmarknadsminister (S): Låt mig först göra en markering: Om man jämför anständiga och lika villkor på arbetsmarknaden med att stänga gränser, då tycker jag att man pratar dumheter. Det handlar om att människor ska ha anständiga och lika villkor. De som arbetar i ska jobba på samma villkor oavsett om de kommer från ett annat land eller är bosatta och uppvuxna i . Det handlar inte om några särregler för företag med utstationerade arbetstagare. Det är det vi inte vill ha. Vi vill ha lika regler. Utstationeringsdirektivet har begränsningar. Bakgrunden till utstationeringsdirektivet var ju också att man från början hade ett förslag som var mycket mer långtgående, där man kunde ställa krav på avtal som fullt ut motsvarade svenska kollektivavtal. I förhandlingar krävde sedan en del länder att man skulle ändra direktivet så att det skulle bli möjligt att konkurrera med lägre löner. Så blev det också i direktivet. Men det är inte hugget i sten att det måste vara så för alltid. Jag tror att det är allt fler länder som ser problemen. Det skulle behövas en förändring av utstationeringsdirektivet. Det är regeringens uppfattning att den lagstiftning som den gamla regeringen drev igenom gjorde en onödigt snäv tolkning av gällande direktiv. har det skett förändringar i , vilket ger utrymme för att ändra den nationella lagstiftningen, utstationeringslagen, för att stärka kollektivavtalens roll och den svenska modellen. Det är absolut möjligt att göra. Det finns också en parlamentarisk utredning som arbetar med frågan. Anledningen till att vi har en utredning är just att vi ska få gedigna och genomarbetade förslag att ta ställning till. Vi ska inte behöva förlita oss på vad tror är möjligt att göra. Jag har för avsikt att tillsammans med mina kolleger i ministerrådet driva frågan om ett socialt protokoll av de skäl som tog upp här. Det är viktigt för att vi ska få en hygglig balans mellan den fria rörligheten och de fackliga och sociala rättigheterna. Jag kommer också att ta upp den specifika frågan om utstationeringsdirektivet. Jag är inte ensam om att vilja driva den frågan, utan flera av mina kolleger har samma önskan att göra förändringar av utstationeringsdirektivet. 15 (M): Allt detta med utstationeringslagen, lex och EU-direktivet är mycket svårhanterlig materia. Som jag påpekade tidigare finns det inte särskilt mycket utrymme för förändringar. säger ministern att alliansregeringen gjorde en för snäv tolkning och att det finns utrymme. Det är möjligt att det finns något som kan göras, men det kommer inte att bli några stora förändringar. Det var mycket snack före valet. Det är alltid lätt att i opposition i en valrörelse avge löften som man senare, när man tvingas ta ansvar, inser inte kommer att kunna bli verklighet. Det är rätt intressant vad skriver – han kräver att lex ska rivas upp. Ändå säger arbetsmarknadsministern: , vi ska inte riva upp, men vi ska försöka göra förändringar. Man förstår ju redan när man läser detta att det inte är enkelt. En sak som jag är glad över är att det egentligen inte finns några bevis för att det förekommer lönedumpningar. påstod att det förekommer. Det vore intressant att höra vad som bevisar det. Försäkringsskydd kan inte krävas , nej. Det är den hårda kärnan som gäller – man har avtalat precis vilka områden som ska kunna ingå. Det är möjligt att det går att införa ett skydd även när det gäller försäkringar, och det kanske vore bra. Det återstår att se. Men jag tror inte att det kommer att bli några stora förändringar över huvud taget. Det som hände i – att blockerade och ropade ”go home” – kommer aldrig att hända igen, och det tycker jag är väldigt bra. Vi ska ha rörlighet för människor, tjänster och varor. Det är så det är tänkt med EU; det är en av grundreglerna. Det är också det som gör att vi kan konkurrera och har en marknad som fungerar väldigt väl. Här måste vi se till att myndigheter – framför allt men även , och andra – finns ute och kontrollerar att det sköts enligt det gällande regelverket. Där tror jag att det finns mycket kvar att göra. Vi får väl se vad den parlamentariska utredningen som jag själv har deltagit i landar i, men det är samma sak där: Det kommer inte att finnas särskilt stora marginaler för att göra de ändringar som LO har krävt eller som regeringen tror att man ska kunna göra. är ett av 28 medlemsländer. Det gör att vi inte kan ställa krav. Inte ens om man går ihop med ett par andra länder är det säkert att det går att enas när 28 länder måste tycka likadant. Det här är svårhanterlig materia. Det är jättesvårt att se både det negativa och det positiva. Jag tror att det regelverk som gäller har vaskats fram och tillbaka så pass mycket att vi ska vara glada över att det finns. Ingen vill att det vara dåliga villkor; det kan vi verkligen vara överens om. Men det är minimivillkoren som ska vara uppfyllda. Man kan aldrig säga att minimivillkor i ett svenskt kollektivavtal är dåliga villkor. För den som får det och kommer från en helt annan kultur och lönestruktur kan det vara ett otroligt lyft. Jag tycker att vi ska vara lite ödmjuka inför hur bra vi har det i men också för hur andra länders modeller ser ut. Vi har kanske gått långt förbi dem. Att då kräva ytterligare möjligheter för svenska fack att stå upp för det som hände i tror inte jag är möjligt. Men det får vi väl se när vi återkommer i ärendet. 16 (S): Det har visat sig i många fall när man har varit ute och undersökt arbetsförhållanden – löner, arbetsmiljö, försäkringsskydd och sådant – att det finns stora problem. Ett av problemen är att det är svårt att kontrollera villkoren. De fackliga organisationerna släpps inte ens in. Många som arbetar på sådana arbetsplatser är såklart rädda att vända sig till myndigheter eller facket. Man är rädd att förlora jobbet och bli hemskickad. Det finns alltså ett problem i detta, och det är inte bara att det finns risk för låga lönenivåer utan att kontrollen av att man över huvud taget följer regelverket haltar. Därför bör hela lagstiftningen ses över. Jag kan inte riktigt förstå varför man driver linjen att man ska stoppa det här arbetet när vi har en majoritet i som vill någonting annat. Vi hade det redan förra mandatperioden. Den borgerliga regeringen fick ett uppdrag – skulle man ha förändrat regelverket. Jag tycker alltså att det är lite konstigt att man inte vill följa majoritet. Jag förstår inte heller varför det är så skrämmande med likabehandling. Det handlar ju inte om att andra regler skulle gälla för människor som kommer hit från andra EU-länder och arbetar, utan det handlar om att de ska garanteras samma grundläggande rättigheter. Det handlar alltså i grunden om att man inte ska diskriminera människor. Jag kan känna att det egentligen är ännu viktigare att man reglerar de här människornas arbetsförhållanden i och med att de kanske inte har en facklig organisation och att myndigheterna inte fullt ut kan göra kontroller. Det handlar alltså om likabehandling och fullständiga fackliga rättigheter. Det är den svenska modellen, så egentligen är det den svenska modellen vi debatterar här . Vi ska kunna försvara den även på EU-nivå. 17 (M): Tack, arbetsmarknadsministern! Att det här är en fråga som är ständigt aktuell och att LO vill ha förändringar vet vi . Det är bra att få det tydliggjort även av arbetsmarknadsministern, för vi vet ju att banden mellan LO och det socialdemokratiska partiet är väldigt starka. Det är bra om vi får den kopplingen förtydligad här. Är det regeringen eller LO som bestämmer i frågan? Är regeringen en knähund till LO, eller kan man stå upp för helheten? Möjligheterna till förändring är, som min kollega förtjänstfullt har redogjort för här, väldigt små. Jag tror inte heller att vi vill förändra alldeles för mycket. Öppenheten och den fria rörligheten inom EU har varit bra. Den har tjänat oss väl, och den har tjänat EU väl. Inte minst , som är ett exportberoende land, mår bra av det här. Allt det som sker med utstationeringsdirektiv och lex har också varit uppe. Det var bedrövliga scener vi såg i , då fackets män – för det var män – stod utanför en skola och skrek till baltiska arbetare som var här under förhållanden som var fullt lagliga: Go home! Det är något jag tycker inte hör hemma i det svenska samhället. Det finns också många andra krafter som framför sådana åsikter. Jag är för öppenhet, frihet och sjysta villkor. Det är egentligen inte detta vi diskuterar här. Vi har minimivillkor som måste uppfyllas. Där har man alla möjligheter, så jag har svårt att se problemet. Men jag skulle vilja höra hur arbetsmarknadsministern exakt ser på detta. Är det inte tillräckligt att man uppfyller de villkor som finns i lagen ? 18 Arbetsmarknadsminister (S): , och jag står långt ifrån varandra i den här frågan. De moderata ledamöterna ser inga problem. Jag ser betydande problem, och jag delar den uppfattningen med en ganska stor del av dem som är aktiva på arbetsmarknaden. De förslag som har kommit till utstationeringskommittén står inte bara LO bakom, utan LO, TCO och har lämnat in gemensamma synpunkter och gemensamma förslag på förändringar man anser borde göras i utstationeringslagen. Det är viktigt att se att detta är två olika delar. Utstationeringslagen är en svensk lag som vi beslutar om här i riksdag. Gränserna för hur långt man kan gå i den lagen sätts av utstationeringsdirektivet, som beslutas på EU-nivå. Det är min avsikt att vi ska riva upp den nuvarande lex och utarbeta nya lagförslag i de avseenden det är möjligt inom ramen för utstationeringsdirektivet. Det är också min bedömning att det finns ett betydande utrymme för att skärpa lagstiftningen inom ramen för gällande utstationeringsdirektiv. Sedan är det också min avsikt att försöka förändra utstationeringsdirektivet. Där är det svårare att bedöma hur arbetet kan gå, men det kommer att vara en viktig prioritering för den här regeringen tillsammans med arbetet för ett socialt protokoll på EU-nivå och en fördragsändring. talar lite föraktfullt om samarbetet inom arbetarrörelsen. Jag är stolt över det samarbetet. LO har sitt uppdrag av sina medlemmar. Det socialdemokratiska partiet har sitt uppdrag av sina medlemmar och av sina väljare. Det är olika uppdrag, men jag är stolt över att vi har ett samarbete inom arbetarrörelsen. Jag vill också berätta att utstationeringskommittén kommer att få nya direktiv och en ny ordförande. Regeringen har för avsikt att besluta om detta . Då kommer de nya direktiven att bli kända för mina meddebattörer. 19 (M): Jaha, då fick vi höra att det kommer att bli lite förändringar i den parlamentariska kommittén. Det var väl i och för sig inget oväntat. Det kan jag förstå. Vi får väl se vad som händer. Jag tror att man ändå redan nu kan skönja att de stora ord som sades före valet lite grann har tonats ned. Även om man säger att LO kräver detta måste arbetsmarknadsministern ta andra hänsyn än till LO. Det är rimligt och rätt, och så ska det vara. Vi välkomnar ett förtydligande av regeringen om vad det är som ska ändras och vad som egentligen kommer att ske med den svenska lagen. Den svenska lagen innebär ju i korthet att när det gäller företag som har sämre villkor än svenska minimikrav kan facken kräva anslutning till svenska kollektivavtal och också vidta stridsåtgärder. Men återigen handlar det om minimikrav. begränsar också möjligheten för facken att ställa helt orimliga krav. Det får man inte heller göra, enligt . Om det finns avtal som är minst lika bra som svenska minimikrav avseende både lön och villkor kan inte svenska kollektivavtal påtvingas företagen. Det är detta som gäller enligt och enligt den svenska lagen. Det ska bli intressant att se vem som kommer att vinna kampen mellan LO och regeringen. Kommer lagen att rivas upp, eller kommer det att bli endast små, marginella förändringar som kanske också innebär förbättringar som vi kan välkomna? Det ska bli intressant att få se det. 20 (M): Tack, , för dina svar! Då vet vi att det blir förändringar. Kan statsrådet säga någonting mer tydligt om exakt vilka förändringar som hon avser eller åtminstone önskar få igenom? Precis som kan jag känna att det är lite mindre stuns i kraven nu än det var före valet. Så är det väl – det finns löften före valet och kanske lite annan leverans efteråt. Jag talade inte föraktfullt om det facklig-politiska samarbetet, som jag tror att det brukar kallas, mellan Socialdemokraterna och LO, utan det jag sa var mer informativt. Fackets, LO:s representanter, sitter ju med på absolut högsta nivå i det socialdemokratiska partiet. Självklart diskuterar vi också att det blir färre medlemmar i facket, och vi vet att Socialdemokraterna får färre väljare varje val, och det är klart att det kan hänga ihop. Men vi vet också att socialdemokratin har tydliga intressen av att hålla sig väl med LO – ungefär 70 miljoner i direkt ekonomiskt stöd. Det är klart att det är intressant och viktigt för väljarna att få reda på vad detta innebär och hur det påverkar. Kopplingen blir allt tydligare, och det är viktigt att det framkommer i den politiska debatten. 21 Arbetsmarknadsminister (S): Låt mig ta upp den sista delen. Jag tror att det skulle vara bra om fler partier redovisade sitt ekonomiska stöd, så att väljarna kunde ta ställning till det. Då får man se vad man tycker är rimligt eller inte. Det har varit en del hårda ord i den här debatten. tar regeringen beslut om tilläggsdirektiv, och en ny ordförande för den parlamentariska utredningen om utstationeringslagen kommer att offentliggöras. Trots att vi kanske har skilda utgångspunkter här är det min förhoppning att vi kan ta fasta på det säger om ett konstruktivt samarbete i utredningen. Det har det varit – jag har själv fram till varit ledamot av utredningen – och jag hoppas att vi får se det också i fortsättningen, så att vi kan värna svenska kollektivavtal och den svenska modellen i EU-miljön, där det inte alltid är så enkelt. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2014/15:117 om utvisningar av asylsökande assyrier och yezidier till 22 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig om jag och regeringen har gjort bedömningen att kan erbjuda nationellt skydd till personer som tillhör minoriteterna assyrier och yezidier, om jag och regeringen definierar de pågående massiva övergreppen i mot assyrier och yezidier som folkmord, vilka förpliktelser jag anser att har för att stoppa utvisningarna, hur svår situationen i måste bli innan jag inför en allmän möjlighet för alla dem som lever som papperslösa att åter ansöka om asyl utan att behöva vänta , samt på vilket sätt jag och regeringen avser att kvalitetsgranska dessa avvisningar för att säkerställa att misstag inte har begåtts, att man undviker att misstag begås och att inte kommer utsättas för kritik från . Jag vill påminna om att varken jag eller någon annan i regeringen får ingripa i eller påverka enskilda ärenden som handläggs av ansvariga myndigheter eller domstolar. Det är som först prövar skyddsbehovet för den som söker asyl i . Ett avslag kan överklagas till migrationsdomstol. Migrationsöverdomstolen är sista instans, och dess avgöranden är praxisbildande. Skyddsbehovet prövas i enlighet med utlänningslagen, och den individuella bedömningen görs alltid utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. I prövningen ingår också frågan om det finns ett realistiskt och verkligt internt flyktalternativ i hemlandet för den asylsökande. Asylsökande som bedöms vara flyktingar, alternativt skyddsbehövande eller övriga skyddsbehövande, har rätt till uppehållstillstånd. Framkommer nya omständigheter efter att ett beslut om avvisning eller utvisning vunnit laga kraft kan pröva om dessa omständigheter utgör verkställighetshinder. En avvisning eller utvisning av en utlänning får aldrig verkställas till ett land om det finns skälig anledning att anta att han eller hon riskerar dödsstraff, kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Inför besluten i enskilda ärenden har tillgång till en omfattande rapportering om situationen i de asylsökandes hemländer. handläggare och beslutsfattare har stöd av rättspraxis, riktlinjer och rekommendationer för att nå en enhetlig rättstillämpning med hög kvalitet. arbetar med systematisk kvalitetsuppföljning av handläggande och beslutsfattande. Jag har förtroende för arbetssätt. Givetvis följer jag arbete, men det är inte regeringen som kvalitetsgranskar enskilda ärenden. är förpliktat att tillhandahålla möjligheten att söka asyl och få en sådan ansökan prövad enligt en ordning som står i överensstämmelse med internationella förpliktelser. Vi uppfyller detta och har ett regelverk som svarar mot höga krav på rättssäkerhet. När det gäller regeringens syn på de fasansfulla handlingar som begås i , men även i , kan jag hänvisa till utrikesministerns svar i kammaren på interpellation om Islamiska statens/Daeshs folkmord i och och till biståndsministerns svar på skriftliga fråga om den humanitära situationen för IS offer. 23 (FP): Tack, justitie- och migrationsministern, för ditt svar! Jag kan dock börja med att säga att jag hade sett samma text om jag hade gått in på eller om jag hade gått in på som det du säger till mig, det vill säga du har i princip inte svarat mig någonting. Men jag ska gå till sakärendet. Tyvärr handlar det inte om ett enskilt ärende, vilket migrationsministern påstår. Detta handlar tyvärr om ett systematiskt utvisningsbeslut som ges i princip samtliga yezidier eller assyrier som åter söker asyl efter att de har fått avslag, det vill säga före detta papperslösa som återigen har fått möjligheten att söka. Att hävda att det är enskilda ärenden är faktiskt en ren lögn. Migrationsministern hänvisar till utrikesminister svar till mig i en interpellationsdebatt tidigare under den här månaden. Utrikesministern bekräftade i sitt svar till mig att det föreligger risk för folkmord, det vill säga din minister i din regering hävdade att det finns risk för folkmord på de här två folkgrupperna. Därför undrar jag, herr talman, om migrationsministern skulle kunna besvara frågan: Vad innebär det för förpliktelser för i migrationsrättsligt hänseende när det finns en risk för folkmord för de personer som nu skickar tillbaka? 24 Justitie- och migrationsminister (S): Till och med kan ha rätt . Och ordningen är faktiskt den att prövar de här fallen enligt de lagar och regler som finns. Om man inte är nöjd med det kan man sedan överpröva det och överklaga det till migrationsdomstolen. Jag kan inte som minister – det kan inte heller – gå in i enskilda ärenden och säga: ska ni besluta på det sättet eller på det sättet. Inte heller när det gäller praxisdelen kan vi utöva den typen av maktutövning som tydligen gärna eftersträvar. Inget land i tar lika stort ansvar för flyktingsituationen i och som gör. Vi har ungefär 70 000 asylsökande . Det kanske är uppemot 100 000 asylsökande . Många av dessa människor kommer från de här regionerna – och – och flyr undan det fruktansvärda krig som pågår där. Räknat per capita är det land som tar emot allra flest av dessa. De allra flesta av dem som flyr från och många av dem som flyr från får också permanent uppehållstillstånd i . Jag skäms inte , ska jag säga, för den politik som vi för. Det är nämligen vårt land som visar att man kan ge dessa människor skydd, stöd, tak över huvudet och mat för dagen – det handlar om dem som flyr från dessa förhållanden. Försök inte utmåla flyktingpolitik som hård och kall i det här avseendet! Det är tvärtom. Vi tar ett väldigt stort ansvar. är oroad för att vi ska få kritik av UNHCR. Det händer ibland att får kritik av UNHCR i vissa frågor och i vissa detaljer. Men generellt sett ger UNHCR mycket höga betyg till för vårt flyktingmottagande. Man talar till och med om som ett av de bästa länderna när det gäller en rättssäker migrationspolitik. Men alla som kommer har inte skyddsbehov. Varje fall måste prövas individuellt. Har man skyddsbehov får man stanna. Har man inte skyddsbehov får man inte stanna, och då avvisas man igen. Så måste ordningen vara. Jag tänker inte ta på mig att gå in i dessa enskilda ärenden och avgöra dem på politisk väg, utan det är en fråga för och migrationsdomstolen. Sedan gäller det folkmordsfrågan. Såvitt jag vet uttalade aldrig den tidigare regeringen, den borgerliga regeringen, att det som pågår i och är att anse som folkmord i juridisk mening. Det beror på att folkmord som ett juridiskt begrepp i första hand också prövas av domstol, innan man kan börja använda det. Det är alldeles riktigt att det då som en följd av det följer ett antal förpliktelser. Vad jag kan säga är att det som pågår är avskyvärda handlingar. De kan dessutom betraktas som och anses vara brott mot mänskligheten. Precis som utrikesministern har sagt kan det föreligga en risk för folkmord. Men att det är ett fullbordat folkmord eller att det pågår ett folkmord sa inte den gamla regeringen, och det har inte den nuvarande regeringen heller gjort . Det innebär naturligtvis inte att det har någon avsevärd betydelse för bedömningen i varje enskilt fall. Det är klart att man inte får avvisa en person om det finns, som det står, skälig anledning att anta att han eller hon riskerar dödsstraff, kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Så är lagreglerna, och jag litar på den ordning vi har, att våra domstolar och tolkar de lagarna på ett korrekt sätt. 25 (FP): När en utrikesminister uttalar att det finns en risk för folkmord innebär det enligt folkmordskonventionen att det finns vissa förpliktelser att stoppa sådana folkmord. Därför undrar jag, med tanke på att till exempel under sitt sommartal uttalade att ska göra allt i sin makt för att hjälpa till att stoppa , hur det kan ligga i samma riktlinje att systematiskt skicka tillbaka personer som tillhör de här två folkgrupperna, som riskerar att utsättas för folkmord. Vilka är förpliktelser i det här ärendet, när det finns risk för folkmord och folkmordskonventionen faktiskt uttalar att har förpliktelser när man anser att det finns risk för folkmord eller försök till folkmord, som det står i konventionen? 26 Justitie- och migrationsminister (S): Vi ska naturligtvis göra allt för att försöka förhindra det som sker, tillsammans med andra länder. Det gör vi också. Ett initiativ som den här regeringen nu tar är att stoppa dem som reser ned för att träna eller delta i strid, i förlängningen, med den typ av terrornätverk som IS är. Jag ska kanske informera om att den tidigare regeringen gick ut och sa att man tänkte kriminalisera stridande för IS, men när vi kom till fanns det inte ett skrivet papper om detta. Det fanns inte ens ett utkast till ett utredningsdirektiv om det här, utan det är vi i den nya regeringen som har fått dra igång den processen. kommer vi att tillsätta en sådan utredning för att se till att vi kan leva upp till de förpliktelser som bland annat följer av den nya FN-resolutionen. Vi gör vad vi kan på svensk hemmaplan, så att säga, men också i samarbete med andra länder för att försöka få stopp på detta. Vi tar hand om väldigt många som är asylsökande från den här regionen. Utmåla inte som ett land där man inte tar socialt och solidariskt ansvar! Det är faktiskt precis tvärtom. Och innan du ställer dig i talarstol och anklagar människor för lögn tycker jag nog att du ska kontrollera vad sanningen egentligen är. Jag har inte möjlighet som minister att gå in i enskilda ärenden.