prot · H109127 · 2014-06-17 00:00:00 — Jag har sett vilket fantastiskt arbete det sker i väldigt många friskolor. Att tala om friskolor på ett sådant sätt att man inte ser det positiva och att inte nämna det tycker jag är respektlöst. Jag vill väldigt tydligt markera att de dåliga exemplen och de oseriösa aktörerna vill vi inte se. glömmer det faktum att under tolv av de år som han tyckte var så bekymmersamma hade vi ett S-styre med möjlighet att påverka. Det är till och med så att själv var ansvarig minister under ett antal av dessa år. Vad hände då när det gäller friskolesfären? Många bra och klargörande saker fastställs i regeringens proposition och i det här betänkandet från utbildningsutskottet om friskolor och deras situation. Samråd mellan en ny fristående aktör och kommunen inför en nyetablering, etableringskontroll innan verksamheten påbörjats, rätten till insyn hos de fristående aktörerna i kommunerna och rätten att använda vite om verksamheten inte innebär ett seriöst arbete så att eleverna når kunskapsmålen är några av de viktiga punkterna. Samarbetet och överenskommelsen från är bra och viktigt. Vi behöver nu gå vidare på den vägen och där ta avstamp i bland annat den pågående . Vi vill se ett långsiktigt och seriöst ägande i våra friskolor, och vi vill ha hög kvalitet i både fristående och kommunala skolor. Låt oss fortsätta fokusera på detta. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 126 (S) replik: frågar varför det inte hände någonting när vi var i regeringsställning. Svaret på den frågan är mycket enkel, . Majoriteten i riksdag bestående av de fyra borgerliga partierna och motsatte sig alla former av uppskärpning när det gäller det här systemet. klargjorde vad ursäkten från handlade om, nämligen om att ha möjliggjort för vinstdrivande företag att härja fritt i friskolesektorn. Detta har bett om ursäkt för, och det välkomnar jag. och Socialdemokraterna har en ganska likartad syn, och vi hade dessutom gemensamma reservationer i som du hänvisar till, . Det bådar gott för framtiden. Det bådar gott för att vi ska kunna få till stånd verkliga förändringar för att få ordning i det här systemet. Min fråga kvarstår till : ni beredda att be om ursäkt för er roll i de misshälligheter som vi nu ser i vårt skolsystem? Jag fick inte svar på den frågan, men jag tycker att den förtjänar att besvaras. påstår att utredningen tillsattes därför att regeringen helt plötsligt kom på att det fanns problem i systemet. Sanningen är att den tillkom efter krav från och Socialdemokraterna gentemot utbildningsminister . Jag vill ta upp ytterligare en fråga, och den handlar om det kommunala samrådet. Vi står bakom stora delar av uppgörelse, men just på denna punkt är vi oense. Vad har ni emot samarbetsavtal? Varför vill ni inte ha mer samarbete mellan kommuner och fristående skolor? Vad ska ert samråd utmynna i? Som det låter nu är det bara en fikastund. 127 (M) replik: Att Socialdemokraterna tillsammans med tog ett stort ansvar för att gemensamt med de fyra allianspartierna få till en överenskommelse om de fristående skolarna var bra och något som vi välkomnade. Mycket har hänt sedan friskolereformen kom, och jag tror inte att någon av oss, varken jag eller före detta skolminister , kunde förutse den utveckling som blev. Skolan är inget statiskt system, och det ska den inte heller vara. Jag tror att vi även får finna oss i att vi måste fortsätta följa utvecklingen och vara beredda att när så behövs göra förändringar som bättre svarar mot den denna utveckling. Regeringen säger också att den har för avsikt att återkomma i ett antal frågor som berör fristående skolor då flera saker är under utredning eller avses utredas enligt den proposition vi diskuterar. Vad är ditt besked till väljarna, ? På vilka områden kommer du att släppa din politik för att släppa in ? Vad är egentligen din politik? Hur hotat är det fria skolvalet i när både och en växande andel av ditt eget parti kräver att det avskaffas? Hur nära är det att alla våra fantastiska och väl fungerande friskolor får stänga ned efter en rödgrön valseger? Är inte det samarbetsavtal som du talar om, , i själva verket ett kommunalt veto som gör att inga barn i sossestyrda kommuner med en gammalsocialistisk syn på friskolor kommer att få gå i friskolor? I röda kommuner blir det enbart kommunala skolor medan det i alliansstyrda kommuner kommer att finnas fortsatt valfrihet och möjlighet att utveckla nya spännande områden. Vill bli skolministern som gick till historien för att han under sin första period inte uträttade något och när han fick ett andra försök plockade bort de svenska barnfamiljernas valfrihet? Det skulle jag vilja ha svar på. 128 (S) replik: regerande och misslyckande försöker ni nu skylla ifrån er genom att säga: Titta på de andra. Svaret på din fråga är mycket enkelt, och till skillnad från dig tänker jag svara på den fråga jag fick. Vi är ett samarbetsparti. Det visade vi inte minst i friskoleuppgörelsen. Vi är beredda att samarbeta med de flesta partier i riksdag för att åstadkomma förändringar i verkligheten. Det visade vi i tillsammans med , både i de frågor där vi var överens med de fyra borgerliga partierna och i de frågor där vi inte kom överens, till exempel när det gäller vinstsyfte och det vi debatterar , det kommunala inflytandet. Vi är ett samarbetsparti, och vi kommer också att söka breda lösningar. Vi tror inte att blir bättre av att leka blockpolitik. Tyvärr verkar det vara det enda som har kvar. Verkligheten talar emot. Skolresultaten faller snabbare än i någon annan del av . Arbetslösheten, som var paradgrenen för Alliansen 2006, är betydligt högre än den var då. Men och de andra borgerliga partierna vill inte tala om detta, utan de vill tala om vem som tar vem. Svaret på den frågan är enkelt. Socialdemokraterna är ett samarbetsparti. Vi kommer att fortsätta söka breda lösningar, också på de många svåra frågor som skolan står inför. Jag har fortfarande inte fått svar på mina frågor. Är beredda att be om ursäkt för sin roll i att vi har den situation vi har där skolföretag gör vad de kan för att inte betala skatt i och där elever från till en annan inte vet om de har en skola att gå till? har fört fram sina synpunkter. Det är starkt. Men vad är syn på det hela? Sist men inte minst: Vad ska det kommunala samrådet utmynna i? Vad ska det vara till för, ? 129 (M) replik: Jag har varit med om samråd. som ordförande i utbildningsnämnden där hemma hade vi samråd. Som jag ser det känns det naturligt att ha samråd och diskutera förutsättningarna och samarbetet när en fristående skola ska etableras. I min värld är det våra barn i en kommun. Det är inte friskolornas och de kommunala skolornas barn. Vi behöver ha en syn på våra barn och på skolan där vi tänker bort huvudmän och fokuserar på kvalitet. Jag har sett många exempel på detta i kommuner. Jag kan inte låta bli att nämna där man samarbetar och inte gör skillnad på vilka skolor som är fristående respektive kommunala. Här har man nått stor framgång. Kan vi komma överens i samråd leder det till framgång. Jag har själv få se detta i handling när man samarbetar inom kommunen och inte bygger upp en massa murar mellan kommunen och de fristående verksamheterna. Ett antal utredningar ligger framför oss. är kanske den mest centrala. Den lämnar sitt förslag . För mig är det varken lämpligt eller ens möjligt att föregripa de utredningar som ska göras. De ska ge oss genomtänkta belysta förslag som vi sedan får ta ställning till. Det gäller på en rad områden. Vad gäller att be om ursäkt tror jag på att ta ansvar och försöka göra skillnad så att vi får bra förslag och förutsättningar. Att be om ursäkt må vara en del i en politisk retorik, men jag tror som sagt på att ta ansvar och se till att vi får långsiktiga förutsättningar för alla elever, såväl på fristående som på kommunala skolor. 130 (V) replik: gjordes en sammanlagd privat vinst på 9,2 miljarder inom välfärden. Det är pengar som har tagits från elever, gamla och sjuka. Det har gjort att lärarna har fått större klasser och undersköterskorna och sjuksköterskorna färre arbetskamrater och sämre villkor. På det svarar att friskolorna är här för att stanna trots att till och med majoriteten av väljare vill stoppa vinster. Tycker du att det är rimligt att skattemedel som är ämnade för skolan används på detta sätt och hamnar i aktieägarnas fickor, ? Låt mig bemöta det sade i talarstolen. Vi har inte sagt att skolor ska stängas ned. Det vi säger är att det får vara slut på stölden av elevernas pengar. Som jag sade i mitt anförande har de aktiebolag som äger skolor möjlighet att omvandla sig till SVB-bolag. På det sättet kan man garantera att skattemedel aldrig blir vinstutdelning. 131 (M) replik: Jag sade att jag är övertygad om att friskolorna är här för att stanna. Jag talade inte om vinster. Jag sade också att i ett skollandskap som aldrig är statiskt kommer vi alltid att få följa upp, följa med, modernisera, anpassa och vara på alerten från politiskt håll inför de förutsättningar och förändringar som finns. Till grund för dagens debatt ligger en överenskommelse mellan sex partier i den så kallade . I denna överenskommelse ingår inte som här företräds av . Är det förvånande? Nej, givetvis inte. är motståndare till allt vad valfrihet och mångfald heter. Ni har aldrig trott på att enskilda individer eller barn tillsammans med mammor och pappor kan fatta egna beslut som påverkar deras framtid och som fungerar för dem med de önskemål, förutsättningar och förväntningar de har. vill inte ens att man ska få välja en annan skola, så varför skulle man få välja en friskola? Om får bestämma ska dessa skolor försvinna. Förnekar du detta, ? Har all retorik om skolvalet varit bara just politisk retorik? Är det inget ni står för ? 132 (V) replik: Jag noterar att inte svarade på min fråga om hon tycker att det är rimligt att skattemedel betalas ut i vinst och att 9,2 miljarder går från välfärden ned i aktieägarnas fickor eller hamnar i skatteparadis. För att ge en bild av vad det handlar om för summor skulle det motsvara 18 000–19 000 lärare eller sjuksköterskor. Tycker att det är rimligt att 9,2 miljarder av våra skattepengar, som var ämnade för de gamla, de sjuka, eleverna, lärarna, sjuksköterskorna, vårdbiträdena och så vidare, hamnar i aktieägares fickor? Jag vill ha svar på den frågan. 133 (M) replik: Jag tror att det är jätteviktigt att börjar läsa på och titta igenom sina siffror, för när man går igenom dem ser man att inget av de 50 största företagen inom skolan hade någon utdelning . Ni blandar ofta ihop överskott och vinstutdelning. Om det är något vi har haft bekymmer med i den kommunala skolan är det bristande överskott. Det har ständigt varit underskott, och det har skolan och eleverna fått betala. önskar jag att vi också kunde diskutera bekymren med minus, för de har också ställt till med oerhört stora problem för våra skolor. Att det finns överskott i både kommunala och fristående skolor som återinvesteras i skolor, innovationer och hjälpmedel för elever ser inte jag som något bekymmer. Det förmodar jag att inte heller gör. Många av de frågor hon pekar på är frågor som vi kommer att återkomma med och som bland annat den så kallade ska titta på och återkomma om. Därför kommer vi att komma tillbaka till denna diskussion när vi har ett underlag som bygger på detta. Mina frågor till är fortfarande: Hur många skarpa förslag är berett att kompromissa bort för att få komma i regeringsställning? Är det mest slag i luften och hårda ord som man hellre kompromissar bort än försvarar för att få en plats i en rödgrön regering? Det skulle jag vilja veta. Ska få se en krympande eller till och med döende friskolesektor om kommer i maktposition? Är det inte ärligt att berätta detta när det är några få månader kvar till valet? 134 (FP): En vanlig dag när det inte är sommarlov går drygt 1,4 miljoner barn och ungdomar till skolan i . Av dem har ungefär 211 000 valt en fristående grund- eller gymnasieskola. av landets grundskolor och av gymnasieskolorna är fristående skolor. Skälen till att man som förälder eller elev väljer en friskola är många. Det kan vara allt från att man vill ha en särskild pedagog som man inte kan hitta inom den kommunala skolan till att man upplever att en viss friskola har högre kvalitet än en annan skola, att kompisarna går där eller att man har en personlig anknytning till skolan. Få människor väljer skola beroende på huvudmannaskapet. Det är en fråga som är ganska irrelevant för de flesta elever och föräldrar. Det man bryr sig om är att hitta en bra skola som passar en själv. Vi är alla olika, och då måste det finnas olika alternativ att välja mellan. Friskolereformen var en mycket uppskattad reform och är det fortfarande. Det är få som verkligen kan tänka sig att gå tillbaka till ett skolsystem utan alternativ och valmöjligheter. Just därför – för att garantera att friskolorna ska finnas kvar – var den nya skollagen, med sina skärpningar och sitt tydliggörande av ett regelverk där friskolor och kommunala skolor i princip jämställdes med varandra, så viktig när den kom 2010. Där förtydligades till exempel att det ska finnas tillgång till elevhälsa, idrottsundervisning och skolbibliotek – oavsett huvudman. Samma krav på verksamheterna ska i princip gälla, och för att säkerställa att skolorna håller en god kvalitet fick Skolinspektionen utökade resurser, befogenheter och verktyg. Men det svenska skollandskapet förändrades snabbt, mycket snabbt. Fler och fler valde att gå till friskolorna, som växte i både storlek och antal. Ägarbilden hade också förändrats snabbt , och vi insåg alla att det behövdes en rejäl översyn och en gemensam överenskommelse för skolornas fortsatta förutsättningar och för de regelverk som ska säkerställa kvalitet, kontroll och jämförbarhet. Därför tillsattes , och överlämnade sex mycket eniga partier – i alla fall på ytan – sitt betänkande. och valde att stå utanför. Det är alltså till stor del resultatet av arbete som vi behandlar här och . Låt mig vara alldeles tydlig med att gillar bra friskolor. Friskolorna utgör en nyttig konkurrent och ett välkommet komplement till den kommunala skolan. Konkurrens höjer kvaliteten, även i den kommunala skolan. Men vi som tror på valfrihet är också starka kritiker av dåliga friskolor och dåliga skolor över huvud taget. Därför vill tydliggöra och skärpa reglerna ytterligare. Vi vill ställa krav på att ägarna till friskolor måste ta ett långsiktigt ägaransvar och att Skolinspektionen ska kunna stoppa vinstutdelning hos skolor som inte upprätthåller kvaliteten. Förslagen till skärpningar i skollagen i dagens betänkande är helt i linje med den politiken. Därför yrkar jag bifall till att Skolinspektionen nu ska kontrollera friskolorna också innan en skola etableras. Skolinspektionen ska utdöma vite om skolan inte levererar kvalitet som säkerställer att eleverna får en god utbildning. I värsta fall ska skolan kunna stängas ned. Skolorna ska leverera information till som gör att vi får en insyn i verksamheten, och ska sammanställa denna information på ett lätt och överskådligt sätt så att vi vet vad vi väljer när vi väljer. Kommunernas insynsrätt i friskolorna ska förtydligas så att kommunerna kan tillgodose allmänhetens insyn i verksamheten. När en friskola vill etablera sig på en ort ska den söka samråd med kommunen för att etablera en kontakt och dialog. Men notera att detta innebär en diskussion och ett samråd mellan kommunen och friskolan. Det är inte ett kommunalt veto utan ett samråd. Utan att sticka ut hakan för mycket dristar jag mig att gissa att om det till exempel skulle vara upp till att bestämma om en friskola får etablera sig eller inte hade vi inte haft en enda friskola i hela . Det kan jag lova. Då hade det inte funnits alternativ till den kommunala skolan, varken i det blommande eller i det annars så blommande . S i vill till och med förbjuda det fria skolvalet. Hur tror ni att en fråga om en friskolas etablering hade landat i det politiska klimatet? Och vem hade vunnit på det? Kommunerna har inflytande inför ett etableringstillstånd, om de vill det. Men det är Skolinspektionen som avgör om en etablering kan innebära påtagliga negativa följder för kommunen, och de kan då avslå ansökan. Vidare yrkar jag bifall till att Skolinspektionen vid prövningen av tillstånd för att starta en friskola inte bara ska se på frågor som rör lokaler, lärverktyg, rektor, lärare och elevunderlag utan också pröva huvudmannens personliga och ekonomiska lämplighet, något som inte gjorts tidigare. Men flera frågor som är viktiga för området utreds fortfarande eftersom det inte är helt enkelt – det får vi inse – att hitta balansen mellan allmänhetens behov av kontroll och insyn och de fristående skolornas rätt och möjlighet att bedriva en egen och unik verksamhet. Frågan om exakt utformning av lämplighetsprövningen är en av de frågor som fortfarande utreds liksom vad ett långsiktigt ägande faktiskt är. Dessutom utreds den heta frågan om hur ett annat, utökat syfte för aktiebolag inom skolverksamheten skulle påverka verksamheten och om det kan vara en metod för att säkerställa att vi kan stoppa vinstutdelning hos friskolor som tummar på kvaliteten. Återigen: Vi ska ha bra friskolor, inte dåliga. Vi ska inte ha dåliga skolor över huvud taget. Upprepning är alltings moder, herr talman. Jag upprepar igen att för är det uppenbart att friskolorna utgör ett viktigt komplement till den kommunala skolan. Men det ska ske på lika villkor oavsett huvudman. Det ska gå att jämföra verksamheterna på verkliga meriter. Ägandet ska vara långsiktigt. Man ska inte kunna ta ut vinst ur en verksamhet som inte levererar kvalitet åt eleverna. Regeringen kommer att återkomma om den exakta lösningen för detta. Men, herr talman, detta är Alliansens löfte till väljarna: Med en alliansregering efter detta val kommer ni att fortsatt kunna välja skola fritt, eller fristående. Ni kommer att kunna välja en skola som är anpassad efter just era behov. Men vi ska också se till att alla skolor håller hög kvalitet, att ägandet är långsiktigt och att i alla de fall då skolor inte bedriver god verksamhet – och skälet till detta är att man har snålat in till förmån för aktieutdelningar – ska Skolinspektionen kunna agera kraftfullt och förhindra vinstutdelning, så att medlen återinvesteras i skolan. Det kan vara intressant, precis som min kollega just sade, att notera att överskott inte är detsamma som vinstutdelning. Underskott är ett gigantiskt problem. Svenska friskolor i aktiebolagsform går i snitt i vinst, varav det mesta redan återinvesteras i skolan. Vari består problemet? Slutligen, herr talman, måste jag rikta en fråga till oppositionen. Jag har deklarerat vad Alliansens löfte till väljarna är: fortsatt valfrihet, en bra skola för alla. Men vad är de rödgrönas löfte till väljarna? presenterade sitt valmanifest, där de slår fast att inga skolor ska få drivas med vinst. Aktörer med vinstsyfte ska inte få driva skolor. Det betyder i praktiken att alla skolor som drivs i aktiebolagsform inte ska finnas kvar. Det rimmar i och för sig väl med deras andra dräpande beslut om att de inte vill ha någon tillväxt över huvud taget. Men att förbjuda vinster rakt av skulle stänga ned skolor för 163 000 elever och 33 500 lärare. Det skulle vara helt förödande för mångfalden och innebära att elever och föräldrar inte längre skulle kunna välja den skola som de tycker är bäst. ansluter sig därmed till politik och väljer att helt och hållet bortse från vilken kvalitet skolorna har eller hur populära de är bland föräldrar och elever. Vinst är fult. Överskott är fult. Och tillväxt är skamligt. Men att ta bort individers frihet att välja skola och i stället ge den makten till kommunpolitikerna, det är tydligen fint, för vi vet ju alltid bäst, vi som är kommunala politiker. Då återstår frågan: Vad vill Socialdemokraterna? Stöder ni och valfrihetsfientliga politik? Vilka är era besked till de 163 000 elever som i vanliga fall går till sin friskola och till de 33 500 lärare som gör det? Vilket är ert besked? På vilket sätt får alla barn och ungdomar en ärlig chans till en skola som passar dem om deras skolor läggs ned och valfriheten stryps? Hur kommer egentligen skolpolitiken att se ut med en rödgrön församling? Vi har några månader kvar till valet. Det är hög tid att ni står till svars för vilken skolpolitik ni vill driva tillsammans. Det förtjänar väljarna, och det förtjänar definitivt elever och lärare som verkar i friskolan. Därmed vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. Jag vill också säga tack för . Vi har haft oerhört mycket roliga debatter, diskussioner och sammankomster i utskottet. Det är en spännande tid som vi går till mötes. Jag hoppas att många av oss kan mötas här igen men att vi då definitivt har säkrat friskolornas vara i . 135 (V) replik: Det kanske skulle vara lägligt att göra en summering av vad som har hänt under de åtta borgerliga åren. Det har inte sett så ljust ut för regeringen. Det visar inte minst mätningar som eller de årliga lägesrapporterna från . Det är inte något att vara så jättenöjd över, . Däremot har det gått bra för dem som tjänar pengar på skolan. För dem har det gått bättre och för år med en borgerlig regering, och de har fått hålla på utan att någon lägger sig i över huvud taget. säger att pengarna återinvesteras. Hur vet du det? Det är knappt att man kan följa pengarna i aktiebolagen, än mindre i riskkapitalbolagen. Hur vet du att de återinvesteras? Vi kan se att de försvinner bort någon annanstans, bortom insyn. Det är det som har varit ett av de stora problemen. Det är inte bara det att man gör stora vinster, utan man försöker dessutom på alla sätt att betala så lite skatt som möjligt. Är det rimligt? Förvisso är väljare lite mer positiva än de övriga borgerliga väljarna till vinster i fristående skolor – men inte särskilt mycket. När det gäller etablering och vetorätt: Det är inte något som bara vänsterpartister ute i landet skulle tycka var en bra idé, utan även kommunalråd och kommunpolitiker tycker att det vore rimligt. Eftersom det är de som har ansvaret för skolorna bör det också vara de som har ansvaret för att bestämma hur många skolor man ska ha i kommunen. Men resultatet, när Skolinspektionen bara har sagt ja, har varit att man i vissa kommuner har tvingats lägga ned kommunala skolor. 136 (FP) replik: Jag är inte nöjd, , och jag tror att det är ganska tydligt i den politik som och alliansregeringen har bedrivit. Vi är inte nöjda med den svenska skolan. Det är därför vi har gjort alla dessa reformer, eftersom vi inte är nöjda utan tycker att det är så otroligt viktigt att varenda elev har möjlighet att lyfta sig, har möjlighet att gå i en skola där man får en undervisning som gör att man kan ta sig vidare i livet på ett bra sätt. Vi ser inte att problemet är att det finns många olika aktörer på marknaden, för det är inte något problem. Problemet har varit att vi alla gemensamt lät det gå för långt, när det tog fart och det inte längre var de lite mindre, kooperativa friskolorna, utan det kom in större ägare. Det var därför tillsattes. Det var för att vi skulle se hur vi kan säkra upp ett system runt omkring de olika aktörerna, när vi hade en ny marknad. Hur skulle vi säkra upp det? Vi tycker ju att det är viktigt att det finns många olika aktörer för de 163 000 elevernas skull, de som har gjort ett aktiv val av en friskola. Vi tycker att det är viktigt för deras skull. Vi tycker att friskolorna är viktiga för att höja kvaliteten generellt, för de påverkar också de kommunala skolorna. Problemet är inte friskolor, utan problemet är att regelverket inte var tillräckligt starkt. Det är det vi med bland annat detta betänkande ska stärka upp. Det är inte okej att man tar ut vinst när man inte levererar kvalitet. Men problemet är inte friskolorna som sådana, utan problemet är att vi måste se till att stärka upp regelverket. Det gör vi med detta. 137 (V) replik: