prot · H10971 · 2014-02-20 00:00:00 — Vad regeringen har gjort är att ge ett uppdrag för att se hur processen med att ta körkort kan bli bättre, hur det kan bli mer tillgängligt över hela landet och hur köerna kan bli kortare. Men vi låter också VTI se om det är någon skillnad i utfall för dem som tar körkort beroende på om det är män eller kvinnor. Vissa körkortstester visar att så skulle kunna vara fallet. Vi har börjat i den ändan. 45 (V): Jag har noterat de uppdrag som infrastrukturministern har givit till och till Statskontoret, som ska titta på hur Transportstyrelsen hanterar sin roll som körkortsansvarig myndighet. Men det är inte tillräckligt. Jag ställer frågan därför att jag tycker att den är så oerhört viktig. Jag har blivit kontaktad av många om att kostnaderna ökar. Det är oerhört viktigt att det inte blir en klassfråga. Unga människor som inte har ekonomi för att ta körkort hamnar i ett utsatt läge, för ofta behöver man ha körkort för att kunna ta ett arbete. Jag vädjar då till infrastrukturministern att även se på den aspekten. 46 Statsrådet (M): Jag tycker att det är rimligt att följa hur utvecklingen ser ut men också förstå varför somliga väljer att ta körkort och andra väljer att inte ta körkort eller rent av avstår, om det är frivilligt eller ofrivilligt. Vi ser en ganska tydlig tendens att ungdomar som bor i större städer och tätorter, där det finns ett bra utbud av kollektivtrafik, har mindre intresse av att ta körkort, till skillnad från dem som bor utanför städer och som av rena tillgänglighetsskäl har mycket större behov att kunna ta sig fram. Det är viktigt att fler människor kan få jobb och att ungdomar ska kunna jobba, och då är körkort en förutsättning. Vi har börjat med att titta på om det finns skillnader utifrån kön och på hur man kan jobba på ett smartare sätt över hela landet för att göra utbildningen mer tillgänglig. Men däri skulle också en prisdifferentiering kunna uppstå för att fylla utbildningarna jämnare över år, och det skulle kunna komma ungdomar bättre till del. Åtgärder för att förbättra jämställdheten 47 (FP): har vi i trott att jämställdheten mellan män och kvinnor snabbt blir bättre. Men bara vi ser på löneskillnaderna mellan män och kvinnor förstår vi att det är långt kvar till ett jämställt samhälle. De osynliga ramarna av allmänna attityder och förväntningar gör att kvinnor och män får olika förutsättningar i förskola och skola, i studier och i arbetsliv. Här i kan vi fatta ett antal viktiga beslut om föräldraförsäkring, om lönejämförelser, mot diskriminering och så vidare. Men väldigt många avgörande beslut fattas i kommuner och landsting. De är stora arbetsgivare när det gäller förskola, skola och vård och omsorg. Därför är min fråga till jämställdhetsministern: är de viktigaste jämställdhetsåtgärderna som kommunerna bör genomföra? Hur kan vi ute i kommunerna förändra attityder och förutsättningar så att det blir jämställda möjligheter för män och kvinnor och för pojkar och flickor? 48 Statsrådet (FP): Tack, , för den viktigaste av alla frågor till en jämställdhetsminister! Hur ska vi som har politisk makt på olika nivåer bäst kunna skapa ett samhälle där män och kvinnor har samma möjligheter att forma sina liv och samhället de lever i? Det är ju vårt gemensamma mål. Det finns en risk i att säga att det inte finns något man göra. Det finns massor vi här, ni här och man i kommunerna kan göra. Alliansregeringen har avsatt en kvarts miljard till det vi kallar , Hållbar Jämställdhet, där kommuner och landsting under sju har bedrivit över ett hundratal projekt med allt från snöröjning och starroperationer till skolgång och kollektivtrafik som visar hur man kan jämställdhetsintegrera det kommunala arbetet. Allra viktigast tycker jag dock att det är att kommunerna kan jobba i sin roll som arbetsgivare. 49 (FP): Jag tackar jämställdhetsministern så mycket för svaret. Vi är ganska många i som har gått och väntat på och tagit för givet att jämställdheten kommer av sig själv. Men jag tror att allt fler inser att det behövs reformer, att det behövs viljekraft och att det helt enkelt behövs en tydlig viljeinriktning mot ett jämställt samhälle. Uppfattar också statsrådet att det numera finns en samsyn mellan kommunerna, att de verkligen som helhet vill medverka i en reell förändring av synen på jämställdhet? 50 Statsrådet (FP): När jag var på ett , ett toppmöte för kommuner och landsting, var det första gången i mitt feministiska liv som det på ett möte om jämställdhet med hundra personer närvarande var en majoritet män. Jag tror att regeringens HÅJ-satsning verkligen har satt i gång jämställdhetstänkandet hos ekonomidirektörer, vice kommundirektörer och kommundirektörer. Det återstår dock att visa det – visa att man är beredd att erbjuda önskad arbetstid för alla som jobbar i vård och omsorg och införa karriärtjänster, inte bara för lärare utan även för förskollärare och sjuksköterskor i landstingen. Det finns väldigt mycket ett jämställdhetsivrande politiskt ledarskap kan göra i kommuner och landsting, och jag ser fram emot att se mer av det. Storleken på barngrupperna i förskolan 51 (S): Min fråga riktar sig till statsrådet . har antalet stora barngrupper i förskolan, grupper med över 20 barn, ökat med . Detta oroar naturligtvis personal, föräldrar och även oss socialdemokrater. har i de nya råden för förskolan tagit bort en tidigare rekommendation om att en barngrupp inte bör vara större än 15 barn i genomsnitt. Många föräldrar och många som arbetar inom förskolan är nu oroliga att det här kan leda till att barngrupperna ökar i storlek. Min fråga är: Vad är statsrådet och regeringen beredda att göra och vidta för åtgärder för att barngrupperna inte ska bli större på grund av den här förändringen? 52 Statsrådet (FP): Tack, , för en fråga inom ett väldigt angeläget område! I världens bästa förskola ska vi inte ha för stora barngrupper. Det oroar även regeringen. Då är frågan: Vad gör vi för att påverka huvudmännen, som ju är kommunerna, att ha en rimlig storlek på grupperna i förskolan? Vi har rekommendationer via vår myndighet . I de rekommendationer som har funnits har det nämnts en siffra. Det har inte lett till att det inte finns för stora grupper. Jag hyser stort och gott hopp om att de nya rekommendationerna, som talar om behovet av att med barnkonsekvensanalyser i botten garantera rätt storlekar, kan ge större möjligheter att lyckas nå målet att man överallt har bra storlek på sina grupper. De chanserna är större med de nya rekommendationerna. 53 (S): Jag tror att de allra flesta tycker att mindre barngrupper i förskolan är att föredra. Men det finns stor risk att den här förändringen leder till att grupperna blir större. Vi socialdemokrater tycker att vi behöver minska de stora barngrupperna, och därför är vi också kritiska till förändringen. Ett problem är att den vägledande text som finns i de nya råden kan tolkas som att barngrupperna kan minskas men också ökas. Det är där oron och faran ligger. När man möter lärare, personal och chefer i förskolan säger de att de är glada åt den nya läroplanen. Men är de väldigt oroade över att de inte har tid, att barngrupperna är för stora och att de inte mäktar med. Det finns en oro, en tveksamhet och ibland också en vanmakt över det här. Vi tycker att man ska ta den oron på stort allvar. Min fråga är: Delar den oro som personal och chefer inom förskolan nu känner? 54 Statsrådet (FP): Jag kan försäkra om att jag tar oron över för stora barngrupper på allra största allvar. Det är faktiskt så att en del grupper kan vara för små och en del för stora. Om det vore så enkelt att det fanns en gyllene siffra för alla barngrupper skulle vi naturligtvis stadfästa den. Men i professionen och bland huvudmännen vet man att det finns många faktorer, allt från de socioekonomiska till miljön där man finns, personalens utbildning och lokalerna. Det finns massor av saker man behöver ta hänsyn till. När man tittar på barngruppernas storlek i genomsnitt ser man att den inte har förändrats . Men det finns för stora grupper, och drivkrafterna bakom det är många. Det handlar om att vi har byggt ut – vi har 100 000 fler barn i förskolan nu än . Maxtaxan gör att efterfrågan ökar ännu mer, och vi tycker att det är fantastiskt att fler familjer vill sätta sina barn i förskola. Därför är det viktigt med en ordentlig uppföljning av de nya direktiven från . Utredning om tomträtt och arrende 55 (S): Min fråga är till bostadsminister . Regeringen beslutade att tillsätta en utredning med uppdrag att utreda vissa tomträtts- och arrendefrågor. Utredningens namn var Tomträttsavgäld och friköp, och betänkandet från enmansutredaren lämnades till regeringen . Bakgrunden till min fråga är att det var en väldig turbulens kring de här frågorna. Väldigt många människor som arrenderar marken där de bor fick kraftigt höjda tomträttsavgälder. Det fanns också människor som sade att de måste flytta från sina bostäder eftersom de inte hade råd att bo kvar när avgifterna chockhöjdes. Jag vill fråga bostadsministern helt kort: Vad vet du om detta? Var ligger beredningen ? Hur jobbar man med frågan? Det här var . 56 Statsrådet (KD): Jag känner till problembilden mycket väl. Det är ju så att när man har haft långa arrenden som ska omförhandlas och tiden har gått blir det ofta kraftiga höjningar. Det var ett av de problem som utredaren tittade på. Hur skapar man en bättre form för detta för framtiden? Utredningen har överlämnats till , och jag vet att beredningen pågår. har jag ingen exakt tidsplan i huvudet, men det kan jag återkomma till om då jag har tagit reda på exakt hur det ligger till. Regeringen är angelägen om att hitta ett bra, fungerande system, för arrendefrågorna måste hanteras bättre än de har hanterats historiskt. Jag uppfattar att vi har samma uppfattning om det. 57 (S): Jag hoppas att du, , återkommer med svar, för detta är en fråga som kommer att återkomma om sju . Om vi inte gör något nu blir jag orolig för att den bara blir liggande. Den har redan legat . Jag hoppas att det är som du säger, att den bereds. Då väntar jag på svar. 58 Statsrådet (KD): Det är ett oerhört tryck på lagstiftningsarbetet i just , och det är många saker som ska fram. Det gör att jag inte har grepp om just den här frågan, men jag lovar att återkomma i mejl till dig, , om hur beredningsläget är. 59 (C): Jag ställer också min fråga till statsrådet , för den rör den så viktiga bostadspolitiken. Just nu har vi hört att det byggs som aldrig förr, och det är ju jättebra, men det byggs i storstäderna. Det pressar upp priserna och skapar en överhettning utan like i storstäderna. För mig och är det viktigt att hela landet, hela , ska leva, och bostadsbyggandet på landsbygden måste med andra ord öka, så att man har möjligheter att bo kvar och utveckla sitt liv där. Min korta fråga är helt enkelt: Vad tänker ministern göra för att öka bostadsbyggandet utanför storstäderna? 60 Statsrådet (KD): Det är korrekt att bostadsbyggandet ökar. Vi fick SCB-siffror som visar på att det har ökat . Vi har tydligen passerat 31 000 nya lägenheter. gäller det att få den trenden att fortsätta uppåt och ligga kvar på en hög nivå under en lång följd av år. Ökningen sker brett i även om det finns en tyngdpunkt på . När det gäller större delen av landet tror jag att vi måste jobba efter olika metoder. Vi har förstärkt kreditgarantimöjligheten för att man ska kunna bygga där marknadsläget är sämre. Vi har en utredning som ser på hur vi kan förbättra bostadssituationen i utsatta områden där marknadsförutsättningarna är sämre. Man tittar på hur man kan utveckla en del befintliga instrument men också hur man kan använda de EU-regler som finns på ett bättre sätt. Den utredningen blir klar . 61 (C): Det är intressant att höra att det pågår viktiga åtgärder. Frågan är hur snabbt man kan få något resultat. Om vi inte ser till att vända trenden nu kommer möjligheterna och förutsättningarna för landsbygden att bli ännu sämre. Det innebär att servicen blir sämre och att färre vill bo där. Det är i grevens tid, och man måste agera nu! Därför undrar jag: Hur fort kommer det konkreta förslag som gynnar byggandet på landsbygden? 62 Statsrådet (KD): Förutom det utredningsarbete som pågår och de förstärkta kreditgarantier som redan har införts har vi också ett arbete i gång för att försöka bättre nyttja de lättnader vi har genomfört i strandskyddsregelverket, med LIS-områden. Vi har en delegation som arbetar med hur man kan använda den lagstiftningen på bättre sätt, och vi har också en del uppdrag till myndigheter som har kommit med en del synpunkter som vi jobbar med just . Det kan vara ett sätt. Sedan vill jag också betona att ett mer industrialiserat byggande, till exempel de kommunala bostadsföretagens gemensamt upphandlade hus, de så kallade kombohusen, har gjort att man nu bygger hyreshus i metropoler som , , och liknande orter därför att man kan bygga billigare. Det är också en del av regeringens politik att förbilliga byggprocessen så att man har råd och möjlighet att bygga även på orter där hyresläget och marknadsförutsättningarna inte är de bästa. Det är många olika åtgärder vi måste jobba med, och vi måste jobba utmed hela linjen på många olika områden. Familjer med barn med funktionsnedsättning 63 (S): Det finns många frågor att ställa till statsrådet . Familjer med barn som har funktionsnedsättning har kontakt med i genomsnitt 17 olika myndighetspersoner med anledning av barnets funktionsnedsättning och de insatser som barnet behöver. Det visade barn och ungdomar, förkortat RBU, i rapporten dom har ju fått det så bra!?. Det finns föräldrar som faktiskt måste ha upp till 90 olika myndighetskontakter, något som tar både tid och kraft. Detta har RBU påtalat och drivit kravet att familjer med barn som har funktionsnedsättningar ska få hjälp med en särskild hjälpsamordnare. De har fått stöd av många andra. Även vi socialdemokrater har i drivit frågan om en försöksverksamhet med samordnare. , konstaterade även att föräldrar med barn som har funktionshinder har en tung börda. Vi har också gjort ett uttalande från socialutskottet. Frågan är: Vad är det som händer? 64 Statsrådet (KD): Tack, , för frågan! Situationen är svår när man ska vara förälder åt ett funktionsnedsatt barn och svara för all den logistik av olika myndighetskontakter som det kan handla om. Det är en extra svår uppgift att förena dessa båda roller, och det är också väldigt tidskrävande. Det är ett känt faktum som många har påpekat. När jag har träffat föräldrar har jag fått ta del av enskildas berättelser, och tillsammans med myndighetsrapporterna har det gjort att frågan har aktualiserats i . Jag har gett ett uppdrag till att komma med förslag på hur vi skulle kunna genomföra en försöksverksamhet med någon form av samordning för föräldrar som har funktionsnedsatta barn. När jag fick rapporten från visade det sig att man inte riktigt hade något förslag på hur det skulle gå till. Vi hade alltså förlorat och måste gå vidare. Jag ska komma tillbaka till vad vi har gjort . 65 (S): RBU aktualiserade som sagt frågan 2008, och konstaterade 2011 att man delade oron och att föräldrar till barn med funktionsnedsättning bär en väldigt tung börda för att få vardagen och livet att gå ihop. Det är helt orimligt att ha kontakt med 90 olika myndighetsfunktioner för att kunna få vardagen att fungera. uttalade – jag tror att det är bäst att jag citerar det tydligt – att utskottet har fått veta att regeringen har för avsikt att påbörja en försöksverksamhet med samordnare. Utskottet förutsätter att försöksverksamheten ges hög prioritet och påbörjas . Vi får höra att det uppdrag som gavs tydligen inte var tillräckligt. Men det har trots allt gått . Frågan är: Vad är det som gör att det är så svårt att komma fram i den här frågan? Barnen och föräldrarna väntar. 66 Statsrådet (KD): Angelägenheten från regeringens sida finns det inget skäl att tvivla på. Vi har agerat så skyndsamt som vi bara har kunnat. Uppdraget till var ämnat att ge oss underlag för hur en försöksverksamhet kan genomföras. Vi fick inte det. Där förlorade vi tid. Sedan låter vi oss inte nöja med det, och därför har vi nu gått vidare till en part som skulle kunna hjälpa oss att genomföra en försöksverksamhet, och det är SKL. Där har vi samtal på gång, och jag hoppas att vi ska komma fram inom en ganska snar framtid med en möjlighet att genomföra en försöksverksamhet. Vi behöver en försöksverksamhet som ett första steg för att veta om det fungerar innan man gör det i större skala. Jag ser att vi är alldeles överens om nödvändigheten av en försöksverksamhet. Tro mig, den här frågan har varit en hjärtefråga inte bara för utan också för mig. Vi har jobbat på den. Tyvärr fick vi inte fram det resultat vi hade önskat från vår egen expertmyndighet. 67 (MP): Även om byggandet nu har tagit fart igen är det viktigt hur vi bygger. Min fråga går till bostadsministern. I snitt vistas vi i det här landet inomhus av tiden. Det finns en lång historia av problem där skador i byggnader leder till ohälsa. Vi har haft en byggkravsutredning som kom . Den remissbehandlades, och jag har fått en del kopior på de remissvar som lämnades in , men jag har inte kunnat hitta dem på regeringens hemsida. fick jag ett anonymt tips från en av era medarbetare i om att det inte kommer någon proposition som det står i propositionsförteckningen. Därför måste jag passa på att fråga om den har ställts in. Det vore bra att veta. 68 Statsrådet (KD): Ursäkta mig, men jag uppfattade inte vilken proposition det var som inte kommer att läggas fram. Någon sådan proposition har inte legat på propositionslistan vad jag känner till. Vi får reda ut detta. Men vi jobbar med det här. Vi har faktiskt i nya större kraft på kontrollsidan. Det handlar om att man bygger rätt från början. Det var en ambition med den nya , som kom 2011, att man skulle ha en bättre kontroll. Det var en lärdom som drogs av att man tidigare kanske inte hade haft det. Då har man förstärkt kontrollen. En del tycker att det har ökat krånglet lite grann i själva byggstartsögonblicket, men jag tror att det har höjt kvaliteten på byggandet. Det handlar bland annat om att just skapa en bättre boendemiljö. I övrigt har kommunerna ett stort ansvar via att planera bostäderna på ett sådant sätt att det blir bra bostäder för människor. Det handlar självklart också om att sköta om de hus som finns. 69 (MP): Det är många som har skrivit remissvar när det gäller och som är oroliga just för kvaliteten på byggandet när det nu går upp igen. Vi kanske får samma problem som tidigare när man byggde snabbt och för mycket utan att man hann med att kontrollera. Om ministern inte har koll på vilka propositioner från som finns i propositionslistan – där står det – får jag väl försöka ta reda på det på något annat sätt. Det är bra för vår planering om vi vet om de propositioner som finns på listan dyker upp eller inte. Vi har den till och med på listan i utskottet över tänkta behandlingar. Jag får försöka ta reda på det på något annat sätt. 70 Statsrådet (KD): Vi har många propositioner på gång. Det är därför jag blir lite förvirrad. Vi har också gjort några förändringar, slagit ihop några propositioner till en gemensam proposition. Det kan vara en del av förklaringen till att det är lite annorlunda i propositionslistan jämfört med de beredningsprocesser vi har i gång just . Men det är ett omfattande arbete som pågår för att vi ska kunna bygga mer, bygga bättre och bygga snabbare men med bibehållen god kvalitet. Vi får återkomma till exakt de frågor som verkar ha. Jag är beredd att gräva i frågan ordentligt, så att du får ett tydligt svar. Komplementbostadshusens effekter på turismen 71 (KD): Även jag har en fråga till bostadsminister . I början av den här månaden presenterade bostadsministern ett lagförslag som innebär att man ska underlätta för vanliga villaägare och sommarstugeägare att kunna komplettera och bygga till på sin villa eller sommarstuga. Det är bra. Det uppskattas av många. Dessutom har många idéer florerat i debatten. Jag bor i län, ett kustlän. Min fråga till bostadsministern handlar om kopplingen mellan turismen och det här förslaget. För många i län och i östra är turismen en viktig näringsgren. Det finns sjöar och skogar. Det finns en härlig skärgårdsmiljö utmed hela kusten. Vi har inte minst det fantastiska , där turismen är viktig. Min fråga till statsrådet är: Tror statsrådet att förslaget om komplementbostadshus på skulle kunna påverka turistnäringen och turistverksamheten i ett län som län och de upplevelseverksamheter som finns där? 72 Statsrådet (KD): Det är helt korrekt att det nya komplementbostadshuset är någonting utöver dagens friggebod. Det ska möjliggöra permanentboende och kan därmed inredas som en fullgod bostad med dusch, badrum och pentry, exempelvis, och med god isolering och liknande saker. Det kommer att krävas en anmälan till just för att man ska kontrollera att ett antal tekniska krav uppfylls – det gäller brandsäkerhet och liknande saker. Men självklart kommer användningsområdena att skifta. Det kommer kanske att lösa bostadsproblemet för sonen som vill flytta hemifrån men inte hittar någonting annat. Det går också att hyra ut till turister. Jag kan se framför mig på östkust, på västkust, på och i fjällkommuner att det kan bli ett intressant inslag när det gäller möjligheten att hyra. Jag misstänker också att ett antal riksdagsledamöter kommer att bo i sådana stugor under Almedalsveckan och vid andra tillställningar . 73 (KD): Tack, statsrådet, för svaret! Eftersom lagen träder i kraft mitt under Almedalsveckan är det kanske svårt just det här året. Jag hade tänkt ut en följdfråga innan det här inspelet kom. Förutom turism och kopplingen till detta vill jag säga att i ett Smålandsperspektiv är småhustillverkningen oerhört viktig. Det finns en rad snickeriverksamheter i . Jag är lite intresserad av att veta på vilket sätt lagförslaget har mottagits av entreprenörerna. Vad har bostadsministern fått för signaler när detta har funnits ute i debatten? Dessutom är jag lite nyfiken på vilka förhoppningar bostadsministern har om att lagförslaget också ska kunna innebära att byggnation kommer i gång . 74 Statsrådet (KD): Tanken är, om så beslutar , att detta ska träda i kraft . Jag vill komplettera mitt tidigare svar med att säga så här: Glöm inte att vi också har förstärkt möjligheten att hyra ut i andra hand och hyra ut en del av en privatbostad. Gränsen för att det ska vara skattefritt går vid , vilket gör det intressant att hyra ut exempelvis ett komplementbostadshus till turister och andra. Sedan märker man i småhusindustrin och bland snickerier – det är allt från de riktigt småskaliga till de större tillverkarna – att det är ett oerhört intresse för det här huset. Jag besökte en snickare som i småskalig form jobbar med det här. Han har redan fått in två förfrågningar som han nu ska räkna på. Och jag vet att alla planerar för hur man ska ta fram koncepthus, så att man kan pressa kostnader och göra bra hus av bra kvalitet på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Jag upplever att det finns ett stort intresse, inte minst i småhusindustrin. Vi som har våra valkretsar i märker att intresset är extra stort i de regionerna. 75 (S): kan stå kvar i talarstolen, för jag tänker ta upp en bostadspolitisk fråga. Vi har haft en väldigt låg bostadsproduktion i . byggdes det 46 000 lägenheter. Sedan har det gått ned, och vi har blivit en halv miljon fler människor i . Det gör det väldigt tydligt att vi har en stor bostadsbrist, inte minst när det gäller hyresrätter. vet vi nu att vi har en stor grupp människor, vid sidan av dem som redan söker bostad, som behöver bostad i . Vi har 55 000 flyktingar som ska ha en bostad någonstans i . 7 500 bostäder finns, enligt . Drygt 50 000 bostäder måste fram. Vad ska regeringen nu göra för att åstadkomma de bostäderna i denna stora bostadsbrist? 76 Statsrådet (KD): Vårt problem är att vi har byggt för lite i , .