prot · H109106 · 2014-05-05 00:00:00 — Många skolor lider av eftersatt underhåll, katastrofal akustik, dålig ventilation, mögel och smuts med mera. Det är av yttersta vikt att arbetsmiljön förbättras för både lärare och elever i de skolor som inte uppfyller grundläggande krav på arbetsmiljö. vill vi därför, tillsammans med kommunerna, satsa 2,5 miljarder för att göra en ordentlig upprustning av landets skolor. Vi anser nämligen att det är en del i detta. All undervisning ska vila på vetenskaplig grund eller beprövad erfarenhet enligt skollagen. Ändå finns det områden där detta inte verkar gälla, nämligen genuspedagogik. Vi inför genuspedagogik och genuspiloter i förskola och skola utan att egentligen ta reda på vilken vetenskaplig grund detta vilar på. Vi vet inte heller vilka effekter det skulle kunna få på vårt uppväxande släkte. Är det av godo eller av ondo? Ingen av dem som förespråkar genuspedagogik verkar förespråka att det följs upp eller utvärderas. Det verkar mer vara ett politiskt projekt där fakta och vetenskap får stå tillbaka eller åtminstone anses mindre viktigt. Vi vill avskaffa genuspiloterna och låta barn vara barn och ta de roller de själva väljer. Jag står givetvis bakom alla våra reservationer men väljer att yrka bifall till reservation 3, 17, 60 och 62. 118 (M): Jag vill först passa på att önska snar bättring eftersom han tyvärr var tvungen att ganska sent tacka nej till debatten. Vi är glada för att deltar i stället. Vi moderater vill att alla ska ges möjlighet att lyckas. Vi tror att de grundläggande kunskaper och färdigheter som har till uppgift att förmedla lägger fundamentet till ett liv i lärande. Därför är vår stora uppgift och vårt mål att återupprätta den svenska kunskapsskolan. Vartenda barn ska ses och få hjälp efter sina behov i den svenska skolan. Att lära sig läsa är grunden för att klara även andra ämnen. Därför ska större kraft läggas på tidiga insatser. Inget barn ska passera första klass utan att man har ordentlig koll på barnets läsnivå. Om denna inte är tillfredsställande ska resurser ges som ger förutsättningar för att bli en god läsare med god läsförståelse. Alla barn ska få en bra start i livet. Vi vet att tidiga insatser ger mycket mer än sena. Det är inget otroligt anmärkningsvärt över detta även om vi kan stödja oss mot en stor kunskap som bekräftar påståendet. Detta är dock inget faktum som har förändrat sig. Därför är det konstigt att den svenska skolan har valt att ge insatser under elevens allra sista skolår, inte sällan efter chocken från betygspapperet i årskurs 8. Tydlighet har inte varit den svenska skolans allra starkaste sida, men just tydlighet betyder oerhört mycket för eleven som arbetar och gör sina dagliga insatser i skolan. Tydlighet är inte heller oppositionens starka sida. Man kan fråga sig om tillståndet i svensk skola kanske har ett samband med just detta. Men valtider kräver tydlighet. Alternativen för människor måste bli tydliga. Det är inte bara valtider som kräver tydlighet. Det är framför allt våra barn, våra elever och våra studenter som förtjänar denna tydlighet. Vilken skola ska de gå till efter valet ? Är det en skola som kommer att ge dem förutsättningar för ett liv där livschanserna är utjämnade och valmöjligheterna i livet står öppna? Är det en skola som är tydlig med att alla barn ska lyckas och att de ska få göra det utifrån sina egna förutsättningar och behov? Det innebär att som tycker att matte är svårt får extra hjälp med att hitta rätt och känna sig trygg med detta ämne men också att som tycker att matte är lätt som en plätt får extra hjälp för att hitta sina utmaningar och fortsätta tycka att matte är roligt. Vi får inte tappa någon elev längs vägen, inte heller de riktigt duktiga eleverna som kanske har fått en alldeles speciell begåvning. Det är en grupp som ofta glömts bort men som också måste få utvecklas och blomstra. Är det den skolan de ska gå till, eller är det en skola höljd i dunkel – ett alternativ som inte går att skönja eftersom det inte finns? Det handlar om tre partier med helt olika dagordningar och som på flera punkter tycks peka i rakt motsatt riktning. Till detta kommer en helt ofinansierad verksamhet för dessa tre partier. De har inte presenterat ett enda gemensamt finansierat förslag. De går till val på att man inte behöver det – inte behöver det! Det är i grunden djupt anmärkningsvärt. Och detta kommer från partier som säger sig vara villiga att ta ansvar för skolans fortsatta framtid. Viljan må finnas, herr talman, men sannerligen inte förmågan. Och det borde oroa alla väljare. Dessa tre partier har nämligen inte samma agenda när det gäller den svenska skolan. Det gläder mig att Socialdemokraterna på många stora och avgörande områden inom skolan delar Alliansens kunskapssyn. Vi har många förslag som är snarlika och som överensstämmer när det gäller analysen om vägen framåt. Det är i grunden till gagn för skolan i . Vi behöver en långsiktig politik där de ansvarstagande partierna i samarbetar för att våra barn ska nå ett bättre kunskapsresultat och därmed ha möjlighet till en bättre framtid. Det gynnar såväl de enskilda personerna som vårt land. Ett litet land som är beroende av en kunnig och välutbildad befolkning. Men vad måste Socialdemokraterna ge upp i händelse av förhandling med och ? Det är partier som inte vill ha betyg, som inte vill ha tydlighet och som i grunden inte står för en stärkt kunskapssyn. Är det välkommen tillbaka för svensk flumskola som vi har att se fram emot, eller – ursäkta – snarare fasa för? Eller vad är det som kommer att hända? Nationella prov som ger en fingervisning om hur kunskapsnivån ser ut redan i årskurs 3 och som säkerställer en nationell likvärdighet, ska de försvinna? och tydliga betyg som ges från årskurs 6, kommer betygen att försvinna? och är direkt betygsfientliga. Det är två partier av tre. Är det inte rimligt att vi får veta vad den gemensamma skolagendan blir om får bestämma ihop med Vänstern, och dessa två sedan ska förhandla med Socialdemokraterna? Alliansen är tydlig. Vi har ett tydligt uppdrag. Vi menar att alla barn har rätt att förvänta sig att skolan gör allt för att de ska få uppleva att de lyckas. Därför har alliansregeringen bland annat tillsett att vi åter utbildar speciallärare, och vi har ökat på utbildningen med fler utbildningsplatser i vårpropositionen. Denna utbildning togs bort av den tidigare socialdemokratiska regeringen. Framöver vill vi utbilda ytterligare 3 000 speciallärare, och det är finansierat krona för krona. Vi är nämligen överens. Det skapar styrka, och det skapar stabilitet. Det skapar trygghet. Det är slut med experiment på lärarhögskolor och i klassrum. Ja, inte på kemin och annan genomtänkt kreativ verksamhet förstås, men är det forskning och beprövad erfarenhet som gäller vid utbildning av lärare, såväl vid grundutbildning som vid fortbildning. är det undervisning i klassrummen som grundar sig på vetenskap och forskning som gäller. All forskning och de utvärderingar som finns ger vid handen att det är det som ger de goda resultaten. Den viktigaste delen i alla de satsningar som sker för ökad måluppfyllelse och en bättre framtid för våra barn är det vi investerar i våra lärare. Ingen person är mer central i byggandet av en kunskapsskola än just läraren. Därför satsar alliansregeringen stora resurser på lärarna. Det finns nu en ny lärarutbildning. Vi har satsat på kompetensutveckling för lärarna på en rad olika sätt; där kan vi nämna Lärarlyftet, Mattelyftet, Rektorslyftet, legitimationsreformen och mycket mer. Vi inför karriärtjänster där särskilt duktiga lärare får mer och lektorer får 10 000. byggs reformen ut till att omfatta 15 000 lärare och sedan vidare mot att omfatta 17 000. Denna reform har fantastiska förutsättningar att såväl höja lärarnas status som att utgöra en enorm skjuts framåt vad gäller skolutveckling. Det ska löna sig att vara en duktig pedagog i . Frågan om höjd lön för lärare är viktig, och den måste fortsätta att drivas. Den vårproposition som presenterades har en stor tonvikt på utbildning. Utbildning är viktigt för individen men också för samhället och för landet. Där finns en stor satsning på förskolan med satsningar på kvalitetspengar till bland annat mindre barngrupper, högre lärartäthet och kompetensutveckling. I vårpropositionen finns vidare satsningar på en tioårig grundskola med skolstart där förskoleklassen görs till årskurs 1 och blir en del av den obligatoriska . går den absoluta majoriteten sexåringar i förskoleklass, men vi gör förskoleklassen till en del av för att den ska omfattas av skollagen och rättigheten till tidiga resurser för alla. Vi hoppas på detta sätt nå de barn som behöver det allra mest och sätta ett tidigt fokus på lärandet. Vi ger de elever som inte klarat måluppfyllelsen i sista årskursen möjligheten att få ett extra år för att klara detta. Utformningen av en obligatorisk sommarskola ska också utredas. Min fromma förhoppning är att med riktigt bra resurser tidigt i skolan ska de två sista resurserna i allt mindre utsträckning behövas. Jag tror starkt på de tidiga insatserna. Därför är Lågstadielyftet en viktig satsning. Det handlar om att utbilda fler duktiga lågstadielärare och genom mindre klasser satsa på högre kvalitet i elevernas utbildning. Det handlar om ett statsbidrag på 2 miljarder för att höja kvaliteten på undervisningen i lågstadiet. Positivt är att det, liksom kvalitetspengarna i förskolan, är utformat så att det ska svara mot de lokala behoven. Det är alltså upp till skolorna att besluta om huruvida pengarna ska användas till minskning av storleken på klasser, till fler lärare i klassrummet, till halvklasstimmar eller möjligen till att anställa fler speciallärare. Det har varit en intensiv vår då de olika förslagen om utbildning ibland stått som spön i backen, men ingen kan påstå att det inte är full fart på . Alliansregeringen är fast besluten att fortsätta att arbeta för den svenska kunskapsskolan. Förutom de förslag som redan nämnts i mitt anförande handlar det om sådant som Utbildningsvetenskapligt råd, stöd från om internationell skolkommission samt början till utarbetandet av en nationell it-strategi. Sammantaget är det mycket som händer inom svensk skola vilket ska ge bättre kunskapsresultat och ge våra barn en ljus framtid. Vi har under de tidigare anförandena inte fått höra några gemensamma förslag eller någon gemensam finansiering. Vi har egentligen inte fått några besked från framför allt Socialdemokraterna när det gäller oppositionens politik. Sålunda finns heller inget trovärdigt alternativ i svensk skolpolitik. Alliansens förslag är finansierade krona för krona, och de följer en röd tråd. Alla elever ska bli sedda, och alla elever ska få tillräckligt med tid med en lärare. Med tålamod, envishet, kärlek, tydlighet och uppföljning bygger vi åter upp en skola med fokus på kunskap. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 119 (S) replik: talar vackert om alla barns möjligheter. Det är helt okontroversiellt. Sedan fastnar hon genast i den där osäkerhetsfällan, som om en röst på parti skulle vara en säkrare röst när man har ett regeringsunderlag som bygger på SD. Därefter berömmer hon en del av våra förslag, men då undrar jag verkligen hur ni tänker, . Ni talar ofta om att det tar att vända en negativ utveckling i skolan, och ni skyller fortfarande dagens sjunkande resultat på en regering som satt vid makten . Ändå har ni tackat nej till breda överenskommelser, och först nu accepterar ni förslag som vi lagt fram långt tillbaka i tiden. Jag tänker till exempel på rättvisare resursfördelning. Om det tar så att förändra, varför börjar ni inte direkt? Varför vill ni inte göra blocköverskridande överenskommelser som kan ge svenskt skolväsen långsiktiga och förutsägbara spelregler? Om jag vore mer konspiratoriskt lagd skulle jag nästan misstänka att ni är beredda att offra eleverna för att vinna opinionen. Men så är det väl ändå inte, ? 120 (M) replik: Det är helt klart att det enskilt viktigaste målet för alliansregeringen varit att hitta en väg bort från de alltmer sjunkande kunskapsresultaten som vi haft under stora delar av . Jag har tittat lite grann på hur det var . kom till den dåvarande skolministern med att de bland annat för att vända utvecklingen ville ha tidigare betyg. De ville då ha betyg från sjunde klass och skriftliga omdömen redan i femman. Så ville 2005 tackla elevernas försämrade kunskaper, men den då sittande skolministern höll inte med och tillsatte heller ingen utredning på området. Jag kan berätta för att vi inte vilade på lagrarna när vi kom till makten . Det tillsattes en rad olika utredningar, och vi var mycket måna om att de skulle vara väl underbyggda. Jag hade glädjen att sitta i SKL:s utbildningsberedning och vet hur långa sammanträden det var. Vi arbetade ständigt med de olika remissförslag som kom från . var det stora året för genomförandet av alliansregeringens reformer i större utsträckning. Det är min övertygelse att man inte plockar fram så omfattande reformer över . Man behöver ha väl på fötterna, och man behöver ta hjälp av all expertis som finns vid undersökningarna. Varför gjorde inte Socialdemokraterna mer? Och hur kommer man att tackla de bekymmer som finns tillsammans med sina två oppositionskompisar? Det skulle jag vilja få redogörelse för . Vad har ni för gemensam skolpolitik, ? 121 (S) replik: Om ni inte väntat borde det ha vänt vid det här laget. Det tar faktiskt inte så här . Och om ni varit noggranna hade ni inte behövt backa från flera reformer. Flera årskullar barn hade kunnat gå i en skola med rättvisare resursfördelning om ni inte hade röstat nej till det i samband med att vi antog den nya skollagen. hade barnen kunnat få tidigare insatser. Vi hade kunnat vara i gång med obligatorisk sommarskola redan den här sommaren. Vi kunde till exempel ha haft en gemensam it-strategi för skolan. Skolklasserna kunde ha varit mindre redan; nu tror ni plötsligt också på det. Varför lägger ni då inte de här resurserna? Det är trist, och det som känns ännu mer trist är att det ibland verkar vara just ett spel för er. Ni tänker inte på att det finns elever där ute som trots att forskning och beprövad erfarenhet mejar ned era förslag till exempel kommer att få ännu tidigare betyg om ni vinner valet igen. Varför fattar ni beslut som inte har grund i beprövad erfarenhet och forskning men skjuter upp viktiga beslut som har det till en osäker höst när ni kanske inte längre har makten? 122 (M) replik: Är det någonting som kan liknas vid ett spel för gallerierna är det detta anförande av , som vägrar besvara frågan om hur alternativet ser ut. och delar i stor utsträckning inte vare sig den kunskapssyn som vi måhända har tillsammans eller vår syn på kunskapsuppföljning och betyg. När ska vi få besked, , om de här delarna? Vi har tagit ansvar för en förändring av det svenska skolsystemet, och vi har investerat 7 miljarder. I de förslag vi lägger för den kommande mandatperioden aviserar vi ytterligare 7 miljarder, och de är finansierade krona för krona. Var är finansieringen och de gemensamma förslagen från Socialdemokraterna, ? Våra förslag grundar sig på forskning och beprövad erfarenhet. Vi är nu beredda att ta fortsatt ansvar för att utveckla den svenska kunskapsskolan. 123 (FP): talar om långsiktighet, blocköverskridande och ansvarstagande. Jag vill påminna om att Socialdemokraterna har röstat emot varenda folkparti- och alliansreform på skolområdet. Vilka reformer vill man riva upp om man kommer i regeringsställning? Hur kan och andra socialdemokrater åka runt i landet och säga att de inte tänker riva upp några skolreformer som Alliansen genomfört men rösta emot våra förslag här i kammaren? Det är inte trovärdigt. Det här betänkandet är omfattande. Jag tänker ta upp några delar där det finns tydliga skillnader partierna emellan. Det intressanta är att de rödgröna är oeniga om det mesta, i synnerhet vad gäller synen på valfrihet och friskolornas framtid. Det finns inget samlat alternativ till och regeringens skolpolitik. Den största utmaningen i svensk skola är sjunkande resultat men också kvalitet, vilket också bekräftas i . Tyvärr har det sett ut så . Våra reformer som började genomföras 2011 är helt centrala för att höja kunskapsresultaten. Några reformer har nämnts, som den nya stadieindelade lärarutbildningen, införandet av nationella behörighetskrav för lärare samt vår satsning på karriärtjänster. Var, , i hittar du ett politiskt beslut fattat av regeringen som inte har stöd i PISA-analysen? värnar vidare elevernas valfrihet i skolan. Vi skulle välkomna tydliga besked från både Socialdemokraterna och om hur de egentligen ser på frågan om valfrihet och friskolor. är åtminstone tydliga; de säger nej till valfrihet och friskolor och vill återinföra närhetsprincipen. I praktiken skulle det till exempel innebära att elever eller deras föräldrar inte ens kunde välja mellan två kommunala förskolor eller grundskolor i närområdet. Bara i min hemkommun skulle tusentals föräldrar och elever tvingas byta skola om skolpolitik fick genomslag. Friskolorna är en del i utbildningssystemet. Fokus ska vara på kvalitet och resultat. Jag brukar påminna om att 12–av elever och av gymnasieskolans elever går i fristående skolor. Majoriteten av elever går alltså i kommunala skolor. Det är vidare fel att påstå att vi inte skärper uppföljningen av verksamheten. finns det en gemensam skollag. Det var vi som införde den. Det var vi som tillsatte för att se över och skärpa lagstiftningen och införa etableringskontroll och krav på långsiktighet. Ägarens ekonomi ska prövas innan tillstånd beviljas. Det är några förslag för att komma åt oseriösa aktörer. Vissa förslag är på väg fram, vissa utreds vidare. Det finns också partier som sprider uppgiften att Skolinspektionen automatiskt beviljar tillstånd när man ansöker om att starta en friskola. skriver i reservationen att det råder en okontrollerad utveckling. Men vi har ingen etableringsfrihet. Vi har en tillståndsprocess som Skolinspektionen använder sig av när man ansöker om att få bedriva friskola. Antalet ansökningar om att få bedriva friskola har sjunkit. Antalet ansökningar var hälften så många som 2011. Andelen avslag har däremot ökat. godkändes , 2013 godkändes . Brister i elevprognoser är den vanligaste orsaken till avslag, men det beror också på minskade ungdomskullar. Regelverket kommer att skärpas ytterligare, till exempel genom att ett tillstånd ska användas . Självklart har också vår nationella debatt och de signaler vi förmedlat om att skärpa kriterierna fått effekt innan lagstiftningen trätt i kraft. Av dem som får tillstånd är det ungefär hälften som sedan väljer att etablera sig. Enligt den senaste siffran var det som meddelat att de faktiskt går vidare och startar en friskola. Skolinspektionen är en av våra prioriterade myndigheter. Vi har höjt anslaget och gett myndigheten ökade befogenheter. Innan skärpningarna genomfördes kunde skolor och huvudmän totalt strunta i Skolinspektionens granskningar. Det bästa exemplet är socialdemokratiskt styrda . Där har S-ledningen bokstavligen sänkt kraven och kvaliteten på skolorna i . , S-ordförande i , tvingades att be om ursäkt i tv för att politiken inte hade tagit sitt ansvar. Skolinspektionen kritiseras ibland, och flera önskar mer stödinsatser. anser att har uppdraget att stödja och ge råd till skolorna. Skolinspektionen ska vara just en inspektion som en viktig del i vårt arbete att nationellt bedöma kvaliteten och likvärdigheten i skolan. Den kan numera utdöma vite och som en sista åtgärd återkalla tillstånd. Likvärdighetsfrågan har berörts i debatten. konstaterar efter PISA-analysen att skillnaden i socioekonomisk nivå mellan kommunala och fristående skolor vid mätningen 2012 var mindre än vid mätningen 2003. Med det sagt kommer vi att fortsätta att ställa krav på alla skolor och fokusera på utanförskapsområden. Därför sker vissa specialdestinerade satsningar till de här skolorna. Innan Socialdemokraterna kommunaliserade skolan hade vi hög kvalitet och bra resultat. Skillnaderna var små och likvärdigheten god. motioneras det om ökat statligt ansvar just för att öka likvärdigheten. konstaterar att parlamentariskt stöd saknas för vår åsikt att staten helt bör överta ansvaret för skolan och lärarna. Men läser man motionerna noga, herr talman, inte minst från Socialdemokraterna, ser man att det kommunala huvudmannaskapet skulle sättas ur spel när det krävs att staten ska överta ansvaret för kvalitetsuppföljningen, för lärarlönerna och för lärarnas fortbildning. Ja, det yrkas i detta betänkande till och med på att man ska detaljstyra resursfördelningen. Det senare har och Skolinspektionen studerat. De har landat i att det är omöjligt att nationellt och så detaljerat styra hur resurserna ska fördelas. vill understryka att det står i skollagen att resurserna ska anpassas till skolor efter elevernas behov. Vi skriver också i betänkandet att vi håller på att justera skollagen så att det blir ännu tydligare att förskolechef och skolrektor ska fördela resurser utifrån behov. Utredaren överlämnade betänkandet Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan. slår fast att kommunaliseringens effekter bidragit till försämrade studieresultat och försämrad likvärdighet genom att staten och kommunerna inte gav lärarna nödvändiga arbetsförutsättningar. Läraryrkets status har sjunkit som en sten, och lärarnas löner har halkat efter. Vår slutsats från är att kommunaliseringen inte landade bra, och det är en förklaring till kvalitetsbristerna och de stora skillnaderna . I avvaktan på ökat stöd i kammaren för ett förstatligande föreslår vi fortfarande andra reformer tillsammans med våra vänner i alliansregeringen. Vi måste locka fler studenter till yrket. Vi satsar på karriärtjänster. Det är unikt att en regering efter kommunaliseringsbeslutet satsar nationella pengar på att höja lärarnas löner, trots att det är tydligt att arbetsgivare är kommuner och fristående skolor. Det står tydligt i skollagen. Rektor är ytterst ansvarig på skolenheten, men i kommunen är kommunfullmäktige ytterst ansvarig, inte riksdag. Vi har också skärpt den nationella uppföljningen av resultaten. För att lyfta kvaliteten inför vi nu krav på behörighet och en lärarlegitimation. Här vill jag påminna om att de rödgröna röstade på tre olika sätt. Socialdemokraterna röstade för. lade ned sina röster. Och röstade emot. Hur en rödgrön regering ser på lärarlegitimation vet jag inte. Hur en rödgrön regering tolkar vad som ska anses vara en lärare är högst oklart. Så är det trots att detta är avgörande för skolans resultat. Det handlar alltså om lärarnas kompetens och undervisningen i klassrummet. Även här får vi stöd i . Avslutningsvis, herr talman, vill jag nämna riksinternaten. Anledningen till att vi inte står bakom yrkandena är att regeringen har aviserat och beställt ett underlag som är på väg till . Vi ska se över riksinternatsstatusen, som ska upphöra. Och det handlar inte minst om att Skolinspektionen ska få ett förtydligat uppdrag i skollagen, så att man också kan granska elevboendena i anslutning till skolverksamheter, exempelvis den vid Lundsbergs skola. 124 i (C): Ja, det är dags för debatt om det svenska skolväsendet. Det är ingen proposition från regeringen, utan det är oerhört många motioner från den allmänna motionstiden. Jag kan kanske likna det vid en Gott & blandat-påse, om det inte vore så att det faktiskt är mycket mer viktigt. Därför får det kanske bli lite mer substans i det hela. Jag tycker att det är både viktigt och klargörande, för det visar också att det skiljer sig på flera olika sätt. En del partier har av någon anledning valt att inte ens dyka upp i debatten, till exempel , åtminstone inte . Alliansregeringen har under fokuserat på kunskap, på lärares kompetens och på styrdokumenten. Det handlar om att ha elevens möjligheter i fokus. Vi satsar på en skola med både kunskap och kreativitet.