prot · H20941 · 2014-12-18 00:00:00 — Man gör en minskning av regeringens förslag . Det är pengar som Miljösverige kunde ha fått. Regeringen – Socialdemokraterna och – i samverkan med ville med förslagen i budgetpropositionen på riktigt höja anslag och ambitioner på nationell och global nivå för att ta ledningen i miljöarbetet. Regeringen vill att ska gå före och visa vad som är möjligt och aktivt lägga förslag som gör att det möjliga också blir verklighet. Regeringens klimat- och miljösatsningar i budgetpropositionen var satsningar som länge har efterfrågats på såväl nationell som regional nivå. Vi talar om satsningar på 1 ½ miljard bara på miljöbudgeten. Totalt läggs i regeringens budgetförslag över 4 miljarder av reformutrymmet på klimat och miljö. Därtill förstärks miljöskatternas styrande effekt med uppemot 3 miljarder. Det är möjligt att forma ett där människor sätts före skattesänkningar. Det går att tillförsäkra ett starkt, nytt och stort engagemang för ett ambitiöst klimatarbete, för en stärkt biologisk mångfald, för havsmiljö och för giftfri miljö och för att bygga välfärd i en hållbar värld. Det är de nya jobben som kan och ska växa fram i och omkring miljöarbetet. ska konkurrera med kunskap, gröna innovationer och med den styrka som ett samhälle som håller ihop har. Vi ska gå före och visa att vi fortfarande kan vara ett föregångsland internationellt. Allmän miljö- och naturvård Detta och mer därtill är det som vi tar med oss in i en ny valrörelse. satsar vi allt på något bättre efter extravalet . Avslutningsvis, herr talman, vill jag hänvisa till det särskilda yttrande som Socialdemokraterna, och avgivit gällande vårt förslag till miljöbudget och därtill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet i den del som hanterar förslaget från regeringen att annullera överskottet av utsläppsrätter från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod. Det är det bästa sättet att garantera att gjorda utsläppsminskningar faktiskt blir bestående. sänder med detta en tydlig signal om politiskt ansvar i klimatpolitiken. Det är bra att en bred majoritet av partier nu är överens om att annullera överskottet av utsläppsrätter. Det ger hopp för framtiden. (forts. § 22) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. § 20 Beslut om ärende som slutdebatterats JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Punkt 3 (Antagningen till polisutbildningen) 2. res. 1 (SD) 48 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 75 M, 22 MP, 20 C, 17 V, 17 FP, 12 KD 1: 48 SD Frånvarande: 11 S, 9 M, 1 SD, 3 MP, 2 C, 4 V, 2 FP, 4 KD Punkt 15 (Egen brottskod för hatbrott) 2. res. 4 (V) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 75 M, 48 SD, 23 MP, 20 C, 16 FP, 12 KD 4: 17 V Avstod: 1 S Frånvarande: 10 S, 9 M, 1 SD, 2 MP, 2 C, 4 V, 3 FP, 4 KD Lawen Redar (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Kammaren biföll utskottets förslag. § 21 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Kammaren biföll utskottets förslag. FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Kammaren biföll utskottets förslag. FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Kammaren biföll utskottets förslag. TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Punkt 3 (Förbifart ) 2. res. 1 (S, MP, V) 36 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 75 M, 48 SD, 2 MP, 20 C, 17 FP, 12 KD 1: 19 MP, 17 V Avstod: 103 S, 1 MP Frånvarande: 10 S, 9 M, 1 SD, 3 MP, 2 C, 4 V, 2 FP, 4 KD (MP) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. (MP) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. (MP) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 5 (Myndighetsstruktur inom trafikområdet) 2. res. 3 (SD) 47 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 75 M, 1 SD, 23 MP, 20 C, 17 V, 17 FP, 12 KD 3: 47 SD Frånvarande: 11 S, 9 M, 1 SD, 2 MP, 2 C, 4 V, 2 FP, 4 KD (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Kammaren biföll utskottets förslag. KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Återförvisningsyrkande (M) Proposition ställdes först beträffande det under överläggningen framställda yrkandet om återförvisning av ärendet till kulturutskottet för ytterligare beredning. För bifall krävdes att minst en tredjedel av de röstande röstade ja till yrkandet. Talmannen konstaterade att minst en tredjedel av de röstande hade röstat ja till återförvisningsyrkandet. Kammaren hade således bifallit återförvisning av ärendet till kulturutskottet för ytterligare beredning. Partivis fördelning av rösterna: För bifall: 103 S, 75 M, 18 SD, 23 MP, 20 C, 16 V, 17 FP, 12 KD För avslag: 22 SD Avstod: 5 SD Frånvarande: 10 S, 9 M, 4 SD, 2 MP, 2 C, 5 V, 2 FP, 4 KD Talmannen kallade på uppdrag av kulturutskottets ordförande kulturutskottet till sammanträde efter voteringens slut. § 22 (forts. från § 19) Allmän miljö- och naturvård (forts. MJU1) 198 (M): Allmän miljö- och naturvård Vi bor i ett fantastiskt land – ett land med en fantastisk natur. För såväl vår egen som för kommande generationers skull måste vi vara oerhört rädda om den. Under Alliansens i regeringsställning fördes en samhällsekonomiskt effektiv miljö- och klimatpolitik. Det var en politik som gav goda resultat i naturen utan att kosta skattebetalarna skjortan. Exempelvis närapå fördubblades utsläppsminskningstakten. framgångsrika klimatarbete lyfts ofta och av många internationella organisationer fram som ett gott exempel – detta inte minst eftersom har lyckats förena en stark ekonomisk utveckling med just minskande utsläpp. Att är ett gott exempel inom klimatpolitiken bekräftades av Germanwatch som i sin årliga rankning, Climate Change Performance, placerade , näst efter , i topp av världens länder. , som har granskat miljö- och klimatpolitik –2014 ger oss också mycket beröm, och det på en lång rad områden. lyfter bland annat fram det faktum att den svenska ekonomin är en av den industrialiserade världens absolut minst koldioxidintensiva. Det innebär alltså att vi har väldigt låga utsläpp i relation till vår bnp, och det trots att vi i har en stor och omfattande energikrävande basindustri. lyfter också fram det faktum att vi i har ett lägre kväveöverskott per hektar jordbruksmark jämfört med andra länder kring . Blickar man tillbaka ser man också att det svenska jordbrukets målmedvetna arbete inom bland annat projektet näringen har varit oerhört framgångsrikt. har kväveöverskottet minskat , och de svenska jordbrukarna fortsätter enträget att sträva efter att minska näringsläckaget. Detta gör man bland annat genom att implementera ny, modern teknik och genom att vidta fysiska åtgärder i form av att anlägga skyddszoner, våtmarker och mycket annat. Alliansens satsning på lokala vattenvårdsprojekt, så kallade LOVA-projekt, har också varit framgångsrik och uppskattad. Det visar bland annat utskottets egen utvärderingsrapport som redovisas i det betänkande som vi nu debatterar. Det svenska jordbruket ligger alltså i framkant när det gäller att minska växtnäringsförlusterna. Ur miljösynpunkt är det därför viktigt att värna det svenska jordbruket. Ur miljösynpunkt är därför S, MP:s och V:s förslag om en återinförd straffskatt på det svenska jordbruket i form av en handelsgödselskatt kontraproduktiv. Skatten riskerar att slå ut svenskt miljösmart jordbruk och därmed bara flytta utsläpp och miljöbelastningen till andra länder. Är målsättningen för de rödgröna partiernas politik att straffa ut , och kanske rent av , mest miljöanpassade jordbruk? och Alliansen har högre ambitioner än så. Vi vill föra en politik som gör verklig skillnad och som därmed minskar utsläppen – inte bara flyttar dem. För svenskt vidkommande är omställningen av transportsektorn och fordonsflottan det mest påtagliga området. Transportsektorn står nämligen för omkring en tredjedel av de svenska utsläppen. Under Alliansens ledning tog dock omställningen av transportsektorn och fordonsflottan ordentlig fart. Utifrån visionen om en fossiloberoende fordonsflotta har vi tagit steg för steg för att minska transportsektorns klimatbelastning. Allmän miljö- och naturvård Tack vare miljöbilsbonus, nedsatta förmånsvärden och mycket annat har vi gått från att ha haft äldsta och mest bränsletörstiga fordonsflotta näst efter till att först ha haft en miljöbilsboom och också en supermiljöbilsboom. Tyvärr skapade den rödgröna regeringens besked i budgetpropositionen en stor osäkerhet om supermiljöbilspremiens framtid. Dels avsatte inte regeringen tillräckligt med medel till den alltmer populära premien, dels aviserade man förändringar av reglerna. Det skapade stor osäkerhet hos såväl konsumenterna som producenterna och återförsäljarna, men tack vare Alliansens budget tillförs nu rejält med resurser till supermiljömilspremien. Alliansen avsätter hela 115 miljoner mer än vad regeringen föreslog. Vi ger också ett tydligt besked om att dagens regler ska gälla till dess att premien ersätts av ett så kallat bonus–malus-system. Ett sådant system menar vi bör vara på plats , och vi är glada över att regeringspartierna delar Alliansens uppfattning i frågan. Tack vare Alliansens resursförstärkning och klara besked om premiens utformning kan vi nu upprätthålla ett högt tempo i omställningen av fordonsflottan och se till att allt fler supermiljöbilar rullar ut i trafik. Det är bilar som är laddbara och vars ägare nu också har att se fram emot en allt bättre utbyggd laddinfrastruktur eftersom Alliansen också satsar på 10 000 nya laddstolpar. Avslutningsvis, herr talman, välkomnar jag att S, MP och V nu i stor utsträckning omfamnar Alliansens miljö- och klimatpolitik. Det för en bättre politik. De rödgröna partierna var tidigare oerhört kritiska mot bland annat det faktum att Alliansen använder kostnadseffektiva klimatinvesteringar i andra länder som ett verktyg för att nå våra klimatmål. I regeringsställning omfamnar man nu den politiken. Man till och med höjer anslaget för insatser för internationella klimatinvesteringar. Det tycker jag är bra. Vidare är jag glad över att regeringen är mycket tydlig med att den av alliansregeringen påbörjade satsningen på en handlingsplan för en giftfri vardag utgör en viktig del i arbetet för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Så sent som beslutade också om propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken. Med den har fått en samlad strategi för att nå miljökvalitetsmålet och tydliga etappmål på vägen dit. Samma sak gäller arbetet med biologisk mångfald. Tack vare Alliansens arbete finns nu en strategi på plats när det gäller arbete med biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Med det vill jag yrka bifall till utskottets förslag. Jag står naturligtvis också bakom den motivreservation som Alliansen har lämnat rörande annullering av utsläppsrätter, men för tids vinnande väljer jag att inte yrka bifall till den. I detta anförande instämde och (båda M). 199 (S) replik: Allmän miljö- och naturvård av moderatstyrd allianspolitik vet vi att 14 av 16 miljömål inte kommer att nås. De beräknas inte heller nås med den politik och den budget som ni lägger fram. Ni röstades bort så sent som . Alliansen förlorade det valet. Ändå kommer ni tillbaka till den här kammaren med precis samma politik. Finns det inga reflexioner, och är det inga lärdomar som och Alliansen har dragit av att ni förlorade valet ? Det är min första fråga. Regeringen gör här en historisk satsning på miljöbudgeten. Vi ökar den med 1 ½ miljard. Det är jag stolt över. Det skulle göra det betydligt lättare att nå fler av de miljömål som vi har kvar att nå. bygger sitt förtroende och sin bas som moderat från – en ort som kallar sig Den gröna staden. Att sanera förorenad mark är viktigt inte bara av miljö- och hälsoskäl, utan det är något som ofta efterfrågas inte minst av kommuner som vill kunna använda marken till bostadsbyggande och företagsetableringar. Men först måste man sanera marken. Regeringen föreslog i budgeten till en ökning av saneringen av förorenad mark. Detta avvisas i alliansbudgeten, så det blir inga sådana pengar. Det betyder att inte ett enda nytt saneringsprojekt kommer att kunna påbörjas . Jag vill fråga : Hur ser du på effekterna av detta när det gäller jobb och utveckling? 200 (M) replik: Jag är glad att avslutar sitt replikskifte med att tala om jobb och ekonomi. Det är just det som är en förutsättning för att vi ska ha råd att sanera förorenade områden och för att vi ska ha råd att kunna göra omfattande satsningar på utbyggd järnväg, miljöforskning, internationella klimatinsatser och så vidare. Det är här den stora konflikten fortfarande finns i riksdag och i den politiska diskussionen i svensk politik. Alliansen står upp för arbetslinjen och menar att valet som nu är på väg att utlysa till i någon mening blir en folkomröstning om arbetslinjen. Det är tydligt att regeringen nu väljer att kraftigt höja skatterna på jobb och företagande, att skicka notan till företagen och att låta unga betala för att man kortsiktigt ska kunna stå här i kammaren och skryta om att man i det korta perspektivet har högre anslag än dem som Alliansen kom fram till. Men miljö- och klimatpolitiken är oerhört långsiktig, herr talman. Man måste föra en politik som inte bara gäller över krönet, utan den måste vara långsiktig och gälla över . Det förutsätter en politik som leder till fler jobb och ökade skatteintäkter. Bara så har vi råd att göra de investeringar som krävs och som vi i mångt och mycket är överens om. Under Alliansens tid blev det 300 000 fler jobb. Tack vare det har vi kunnat göra investeringar i infrastrukturen. Vi har fördubblat järnvägsunderhållet. Vi har kunnat satsa 1,3–1,4 miljarder på energiforskning. Miljöbudgeten har de facto också höjts som vi har fått en mer kostnadseffektiv politik på plats. står här och skryter om att hon har högre anslag. Men frågan är vilken effekt de här åtgärderna ger. Det går inte att läsa om det i den budgetproposition som regeringen lämnade. Den är väldigt svag när det gäller analys och konsekvensbeskrivningar. Allmän miljö- och naturvård Det hade varit intressant att höra från vad till exempel kvotstödet ger. 201 (S) replik: Det jag hör från är att skattesänkningar även fortsättningsvis kommer att sättas före jobben, före välfärden och före miljön. Det är omodernt, och det är beklagligt. Du svarar egentligen inte på frågan, . Att avvisa en förstärkning av anslaget för förorenad mark får till effekt att inte ett enda nytt saneringsprojekt kommer att kunna beviljas . Vad får det för effekter på jobb och utveckling? Du måste, liksom jag, veta hur många kommuner som behöver marken till exempelvis bostadsbyggande och företagsetableringar. Du menar väl inte att ni avvisar pengarna till sanering av förorenad mark och inte vet vilka effekter det har på jobb och utveckling? Ni avvisar en femtedel av miljöbudgeten. Det är vad ni gör. Och vi är inte alls överens. Vi kan kanske vara överens om vad som krävs. Men vi är definitivt inte överens när det gäller att finansiera och lägga aktiva förslag för att också nå det som krävs. Ni avvisar en femtedel av miljöbudgeten. Det kan väl ändå inte vara så att ni, som säger er stå för arbetslinjen, inte har räknat på vilka effekter det får för jobben, välfärden och miljön? I ett enda klubbslag avvisar ni en femtedel av miljöbudgeten – det som skulle kunna skapa bättre miljö, bättre hälsa och bättre välfärd – men också alla jobb i och kring en progressiv miljöpolitik. Du får gärna svara på frågan den här gången. Vad för det för effekter på jobb och utveckling? 202 (M) replik: Ja, vad får det för effekt på jobb och utveckling om man gör det dyrare att anställa en ung person? Det är frågan som vi måste ställa oss. Det är det som debatten handlar om i grunden. Ni har valt att kraftigt höja skatterna på företagande och på arbete, . Då har ni möjlighet att kortsiktigt pytsa ut lite högre bidrag och lite satsningar inom miljöpolitiken. Men långsiktigt äventyrar ni förutsättningarna för att bedriva effektiv och ambitiös miljö- och klimatpolitik. Jag noterar att du inte valde att svara på min fråga om vilka effekter Kloktsystemet kan tänkas ge. utvärdering av investeringsstöd till kommuner och landsting har nämligen visat att de är bristfälliga och inte särskilt effektiva. visade i sin utvärdering av det tidigare Klimpbidraget att systemet var förenligt med oerhört höga administrativa kostnader, att många projekt hade genomförts även utan stöd, att det fanns stor risk för dubbelstyrning och att stöden kunde ha fördelats mer kostnadseffektivt. Trots den omfattande kritiken återkommer de rödgröna nu med ett förslag om att upprätta ett liknande stöd. Om man försöker läsa i budgetpropositionen hur regeringen har tänkt säkerställa att stöden verkligen bidrar till utsläppsminskningar är den text som finns om stödsystemet så lång att den ryms i ett par Twitterinlägg. Allmän miljö- och naturvård De rödgröna vill satsa 200 miljoner och därefter 600 miljoner på något som de inte har analyserat effekterna av. Jag tycker inte att det är ett ansvarsfullt sätt att handskas med skattebetalarnas pengar. Är det ett ansvarsfullt sätt att handskas med skattebetalarnas pengar att satsa på något som man inte har analyserat ordentligt, som man inte vet effekterna av? Det kanske blir som med tidigare system där pengarna gick till administration och till att stödja projekt som ändå hade blivit av. Nej, en ambitiös miljöpolitik kräver en politik för fler jobb och att man genomför åtgärder som är kostnadseffektiva. 203 (SD): betraktar merparten av dagens miljöproblem som en konsekvens av att samhället inte i tillräckligt hög grad låtit sig vägledas av den konservativa principen om varsamt framåtskridande. Försiktighetsprincipen är således central inom miljöpolitik, både när det gäller att förhindra uppkomsten av nya miljöproblem och när det gäller valet av metoder för att motverka de redan befintliga problemen. Det som jag läste upp kommer direkt från principprogram och visar tydligt på behovet av ett starkt socialkonservativt parti inom miljöpolitiken. Vi har ett särskilt yttrande som vi hänvisar till . Där redogör vi för den ambitiösa miljöpolitik som vi allra helst hade velat föra. Vi klargör också varför vi agerade som vi gjorde under budgetprocessen. Jag vill börja med att lyfta fram den mycket ambitiösa satsningen på som vi presenterade. har lång kust, som till större delen består av just Östersjökust. representerar stora naturvärden men även stora kulturella och ekonomiska värden. Det är vårt ansvar att förvalta dessa värden för kommande generationer. Vi har stora problem med övergödning, miljöfarliga gifter och utfiskning. Bestånden av torsk och strömming har visserligen återhämtat sig, men vi förordar fortfarande en strikt reglering av fisket så att denna viktiga resurs kan bevaras inför kommande generationer. I så kallade referensområden, alltså områden som inte påverkas av lokala utsläpp, mår fisken inte bra. Slutsatsen är att miljösituationen i är fortsatt alarmerande och djupt otillfredsställande. vill genom insatser i och genom regionalt arbete intensifiera ansträngningarna att bevara och förbättra miljösituation. Det är ingen liten uppgift. Vi har därför anslagit en extra miljard just till detta. Den biologiska mångfalden är ett annat område som vi sverigedemokrater har lyft fram. Det handlar om att bevara och förvalta ett arv. Det är inte något som vi vill sätta en prislapp på. Vi vill helt enkelt bevara de arter vi har i . Det handlar om en ansvarsfull miljöpolitik. Genom att kraftigt höja ambitionen för skötseln och de artbevarande programmen som vi väljer att bibehålla anslagen för ytterligare expansion kan vi sätta fokus på att lösa de stora problem som finns vad gäller underhåll. Skötseln är nämligen kraftigt eftersatt . Vi behöver därför ett tydligare fokus på detta område. Allmän miljö- och naturvård Man kan lätt se att inriktning ligger på insatser i vår närmiljö, där vi kan göra skillnad på riktigt. Den politik som vi bedriver ska ge ett tydligt avtryck, och de resurser vi fördelar ska användas effektivt. Pengar ska användas där de gör maximal nytta. Så är inte fallet när det gäller exempelvis klimatpolitiken och energipolitiken. Regeringen vill genom att motarbeta kärnkraften med den ena handen genomföra en dyr energipolitik där vi i praktiken kommer att göra oss beroende av fossila källor, antingen i eller från andra länder. vill de med den andra handen genomföra dyra och ineffektiva klimatåtgärder. Det handlar om storskaligt slöseri med skattemedel. Och det är ingenting som vi kommer att ställa oss bakom. De vill till exempel satsa ett par miljarder på att återinföra klimatinvesteringar i kommuner och regioner. Det är en dyr och ineffektiv satsning. Den har vi prövat, den har sedan utvärderats och den har slutligen förkastats. Att vi slapp den ineffektiva klimatåtgärden var också en av de större sakpolitiska vinsterna med att regeringens budget föll. när enligt det senaste av många besked har klargjort att budgeten är överspelad – det sa han till och med innan vi hann påbörja den här debatten – undrar vi om Socialdemokraterna tänker framhärda i att lägga fram det förslaget även i valet. Jag hoppas att så inte är fallet. Jag vill tydliggöra att vi sverigedemokrater tar klimatområdet på största allvar, trots att vi inte har sett några betydande temperaturhöjningar de senaste 17–18 åren. Om vi ska minska utsläppen på global nivå är det på global nivå som insatserna måste genomföras. Vi välkomnar alla insatser som genomförs för att få till stånd globala utsläppsminskningsavtal, även om utsikterna för att lyckas med detta är allt annat än goda. står och för kanske hälften av världens utsläpp. tänker fortsätta öka utsläppen till. Det kan få dramatiska effekter. Och vi har utvecklingsländer som befinner sig mitt i en industriell revolution där incitamenten att bromsa denna utveckling upplevs som mycket svaga sett till de faktiska resultat som vi kan se på klimatområdet. Det finns alltså all anledning till frustration. Men denna frustration får inte leda till att vi använder skattemedel ineffektivt, straffbeskattar landsbygd och basindustri och på detta sätt ser till att utsläppen och jobben flyttas till andra länder. Om vi ökar kostnaderna på energiområdet och för företagen, ja, då kommer jobben att flytta utomlands. För varje procent som energipriserna ökar minskar exporten , har kommit fram till. Vad vi behöver är en realistisk miljö- och klimatpolitik där vi inser att det globala perspektivet är centralt och att vår möjlighet att påverka kanske inte är så stor som vi skulle önska. I detta läge borde fokus ligga på forskning till stöd för alternativa koldioxidfria energikällor. Detta har vi lagt fram förslag om i . Man bör till exempel forska på andra generationens kärnkraft. Det är först när det finns kostnadseffektiva alternativ till dagens fossila bränslen som vi kan uppnå utsläppsminskningar. 204 (S) replik: Allmän miljö- och naturvård De borgerliga partierna i Alliansen med en stödröst från röstade ju igenom lägre ramar än regeringens förslag – 1 ½ miljard lägre ramar för miljöbudgeten. När utskottet sedan behandlade miljöbudgeten i denna del framkom det att inte längre står bakom de lägre ramar som man aktivt hade röstat igenom. I stället företräder man nu högre ramar, som dock är lägre än regeringens. Med detta har intagit alla positioner. Man har röstat bort satsningar på att sanera förorenad mark och förbättrad havsmiljö. Man har röstat för förstärkningar av sanering av förorenad mark och en bättre havsmiljö. Men man är inte lika mycket för som regeringen.