prot · H10995 · 2014-04-03 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. 2 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2013/14:397 Till Interpellation 2013/14:397 Tillsyn över försäkringsbolagens läkare av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inplanerade aktiviteter. (KD) Enligt uppdrag 3 § Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: EU-dokument KOM(2014) 163 till socialförsäkringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 4 § om skattekontroll i statliga myndigheter och kommuner betänkande 2013/14:SkU21 om skattekontroll i statliga myndigheter och kommuner (skr. 2013/14:88) föredrogs. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 10 §.) betänkande 2013/14:SoU18 Folkhälsofrågor föredrogs. 1 (S): ska vi debattera socialutskottets betänkande SoU18 Folkhälsofrågor. Det är en glädje att åter få stå här i och presentera Socialdemokraternas syn på folkhälsa. Om svenska folket skulle tillfrågas om vad som är viktigast i livet skulle de flesta säga att det är att ha hälsan och må bra. Den som är sjuk och mår dåligt har ofta endast en önskan – att bli frisk. Den som är frisk och mår bra har ofta många förhoppningar och drömmar i livet. Hälsa och välbefinnande är därför viktiga för individen. Folkhälsan i ett land är viktig för att ett land ska få kraft att blicka framåt mot nya drömmar och visioner. Folkhälsa borde därför vara en del i de flesta områden som vi politiker har ett inflytande över. Hur ska det gå till? För att presentera hur detta ska gå till vill jag dock först klarlägga några viktiga utgångspunkter för vad som har störst betydelse for folkhälsan, hur folkhälsan har utvecklats i och vad vi socialdemokrater skulle vilja göra för att förbättra folkhälsan ytterligare. I mitt anförande lyfte jag fram att det är våra levnadsvillkor som har störst betydelse för hur en befolknings hälsa utvecklas. var medellivslängden i – är den . Under dessa har medellivslängden ökat i en takt. Låt oss tänka efter vad som har hänt då det gäller våra levnadsvillkor under denna tidsepok. Under större delen av har vi socialdemokrater bidragit till denna utveckling genom att forma den generella välfärdspolitiken sammanfattad i tanken om folkhemmet, där alla skulle bidra efter förmåga och få stöd efter behov. Alla skulle få en chans vid livets början, men också stöd under livets svårigheter med hjälp av generella skyddsnät och dessutom få avsluta livet så värdigt och rofyllt som möjligt. Det hävdas ofta att det till stor del är utvecklingen av hälso- och sjukvården som ligger bakom den förbättrade folkhälsan. Detta är delvis riktigt. Mödra- och barnhälsovård liksom förebyggande av hjärt-kärlsjukdomar är några sådana viktiga insatser. Men det är, som jag konstaterade tidigare, de förbättrade levnadsvillkoren som ligger bakom den förbättrade folkhälsan. Det är självklart viktigt att slå fast att sjukvården ska ta hand om våra folksjukdomar. Vi har olika register och enkäter över dödsorsaker och sjukdomar. De ger en bra bild av utvecklingen av folksjukdomar och återfinns i våra folkhälsorapporter. Jag lyfte också fram de oacceptabla ojämlikheterna i folkhälsan som finns mellan olika sociala grupper och geografiska områden. I den senaste rapporten från och , Folkhälsan i , påtalar man att personer med kort utbildning har mycket sämre hälsa än de med lång utbildning. Rapporten säger följande: I yrkesverksamma åldrar är dödligheten mer än dubbelt så hög bland personer med förgymnasial utbildning som bland dem med eftergymnasial utbildning och skillnaden har ökat . Alla stora dödsorsaker i befolkningen – hjärtsjukdom, stroke, cancer, olyckor, självmord och alkoholrelaterade diagnoser – är vanligare bland dem med kort utbildning. De som har kort utbildning upplever också sin hälsa som sämre och har mer psykisk ohälsa. Rapporten fastslår vidare att utbildning är en indikator på socioekonomiska förhållanden. De lågutbildade har exempelvis sämre uppväxtvillkor och högre arbetslöshet, liksom sämre levnadsvanor. Skillnaderna är inte bara stora och ökar mellan olika sociala grupper i utan de är också stora och ökar mellan olika geografiska områden. Dessa ökade skillnader beror till stor del på den snabbt ökande bostadssegregering som sker i . Rapporten i konstaterade sammanfattningsvis att en mer dyster bild av läget framträder om de socioekonomiska förhållandenas betydelse för människors levnadsvanor beaktas. Vad har då gjorts och vad görs för att förbättra folkhälsan i ? Jag har redan lyft fram den enorma betydelsen av de förbättringar som skett av våra levnadsvanor stödda av den allmänna politiken, exempelvis införande av folkskolan, folkhemmet och utvecklingen av det generella välfärdssystemet. började frågan om folkhälsan att profilera sig i form av en rad nationella och lokala folkhälsorapporter. inrättades, en folkhälsominister tillsattes liksom en nationell folkhälsokommitté med experter och politiker som tog fram faktaunderlag gällande folkhälsan i . De mycket radikala elva folkhälsomålen antogs. Som nämns i den senaste rapporten i har man fastslagit att det övergripande nationella folkhälsomålet för den svenska befolkningen är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Jag vill här än en gång föredra alla de elva folkhälsomålen för att senare komma tillbaka till hur dessa har beaktats under Alliansens regerande i . Dessa mål ska verka för att bland andra politiker ska arbeta för att alla svenskar får det bättre på följande områden: 1.delaktighet och inflytande i samhället 2.ekonomiska och sociala förutsättningar 3.barns och ungas uppväxtvillkor 4.hälsa i arbetslivet 5.miljöer och produkter 6.hälsofrämjande hälso- och sjukvård 7.skydd mot smittspridning 8.sexualitet och reproduktiv hälsa 9.fysisk aktivitet 10.matvanor och livsmedel 11.tobak, alkohol, narkotika, dopning och spel. Det radikala med dessa folkhälsomål är att de som är relaterade till våra levnadsvanor har satts först. Om individer upplever att de inte kan påverka de egna livsvillkoren och utvecklingen i samhället uppstår maktlöshet. Ekonomisk stress och social otrygghet skapar framför allt ökad psykisk ohälsa och ojämlikhet i hälsa. Redan under de tidiga åren skapas viktiga förutsättningar för hälsan framöver i livet. Delaktighet och inflytande över arbetslivet är viktigt och måste gå att kombinera med familj och fritid. Det är viktigt för folkhälsan. Betydelsen av miljö och hälsa har blivit allt tydligare . Vad har då hänt med folkhälsoarbetet under Alliansens styre? Den förra socialdemokratiska regeringen flyttade från till , bland annat för att bredda arbetet med folkhälsan. har åtminstone hälften flyttat tillbaka till . Dessutom har en stor omorganisation skett med inrättandet av den nya . Sådana flyttar och omorganisationer är förlamande för en myndighet, särskilt om det inte finns klara och tydliga skäl bakom förändringarna. Folkhälsoministern har abdikerat, och det är kanske lika bra med tanke på den folkhälsopolitik som har förts. De folkhälsomål som är relaterade till levnadsvillkor har inte märkts mycket, vare sig i verksamheterna inom folkhälsoområdet eller i den allmänna debatten. Fokus har varit på individinriktade levnadsvaneförändringar. Men finns det något som kan kallas arbete för ökad jämlikhet inom folkhälsoområdet? går det inte ens lätt att hitta de elva folkhälsomålen på den nya myndighetens hemsida. Det känns som om mycket av det arbete som skedde för att utveckla folkhälsoarbetet har nedmonterats. En anda av hälsofascism har växt fram. Folkhälsoarbetet har blivit alltmer individinriktat. Vi socialdemokrater har en stark folkrörelsebakgrund. Att arbeta för delaktighet och att ta ett gemensamt ansvar har alltid satts i förgrunden. Detta gäller självfallet i allra högsta grad folkhälsoarbete. Att alla ska få vara med och få en ärlig chans att utvecklas till sin fulla potential är en annan viktig princip för oss. Att skapa jämlika ekonomiska och sociala förutsättningar för medborgare i är en central princip inom vårt parti. Detta gäller inte minst barn, sjuka, handikappade och äldre. Eftersom vi alltid har varit ett arbetarparti har också arbetsmiljö alltid legat oss varmt om hjärtat. Jag vill understryka att vi socialdemokrater anser att de första folkhälsomålen är mycket viktiga för en bra och jämlik folkhälsa. Sammanfattningsvis vill jag även säga att vi med glädje kan se en allmänt förbättrad folkhälsa. Dock inte för alla. Jag hoppas att det inte kommer att gå med folkhälsoutvecklingen som med kunskapsutvecklingen i skolan. Folkhälsa kan snabbt försämras om vi inte tillsammans förbättrar våra levnadsvillkor. Exempelvis sjönk medellivslängden efter murens fall i med under delar av 90-talet. Vi socialdemokrater vill sätta förbättrade levnadsvillkor för alla först då det gäller det fortsatta folkhälsoarbetet. Vi vill därför genomföra följande åtgärder: Vi vill tillsätta en nationell kommission för att analysera levnadsvillkorens betydelse för folkhälsoutvecklingen fram till med framåtblickande förslag till förbättrade folkhälsoåtgärder. Ett viktigt fokus ska ligga på hur jämlikheten kan öka gällande folkhälsan. Som underlag för detta arbete bör ingå den nationella folkhälsogruppens rapporter , professor rapport till WHO, Closing the gap, liksom liknande rapporter som tagits fram i , och . Kommissionen ska ha ett fokus på att presentera politiska förslag till åtgärder som kan genomföras . Resultatet från kommissionens arbete blir en ny folkhälsolag där förslagen kan inordnas för att kunna genomföras. Resultatet från kommissionens arbete kan också bli att föreslå en organisation för att förstärka det praktiska genomförandet av förslagen från kommissionen, eventuellt förstärkt av en folkhälsolag. En anpassning av den nya folkhälsomyndighetens sätt att prioritera och arbeta kan bli en annan konsekvens av detta arbete. bok för ett gott liv har på framsidan en bild av en planta som behöver näring från jorden liksom vatten och sol från luften för att kunna växa. Att tillsammans skapa en god jordmån för ett gott liv för alla i kan vara en nog så bra vision för ett bra folkhälsoarbete i . Jag yrkar bifall till Socialdemokraternas reservationer 3 och 5. I detta anförande instämde , , och (alla S). 2 (MP): Skillnaderna i hälsa är stora i med växande ekonomiska och sociala skillnader. Befolkningens hälsoutveckling, alltså folkhälsan, har en grundläggande betydelse för samhällsutvecklingen och påverkar också direkt behoven av hälso- och sjukvård. Det behövs mer strukturella insatser som förbättrar de faktorer i samhället som är hälsofrämjande och som påverkar människors livsvillkor och möjligheter. kom med en rapport som visar att stora inkomstskillnader kan leda till en långsammare och mindre hållbar ekonomisk tillväxt. Mindre sociala klyftor ger också ett hälsosammare samhälle. WHO ser den ojämlika hälsan som ett av vår tids största problem men menar att det är möjligt att utjämna hälsoklyftorna inom en generation. Man har därför uppmanat medlemsländerna att tillsätta nationella kommissioner för en jämlik hälsa och ger tre rekommendationer. Den första rekommendationen är att man ska förbättra vardagslivets villkor. De strategiska områden som lyfts fram är jämlikhet från livets början, stödjande miljöer och friska människor, rättvis sysselsättning, sociala skyddsnät under hela livet och hälso- och sjukvård för alla. Den andra rekommendationen är att man ska motverka den orättvisa fördelningen av makt, pengar och resurser. De strategiska områden som lyfts fram är bland annat jämlikhet i hälsa i all politik som genomsyrar alla system, marknadens ansvar, jämställdhet mellan könen, ökat politiskt inflytande och god styrning av det globala samhället. Den tredje och sista rekommendationen är att man ska mäta och förstå problemet och bedöma effekterna av olika åtgärder. De strategiska områden som lyfts fram är löpande uppföljning, forskning och utbildning gällande de sociala bestämningsfaktorerna för hälsa. I har denna WHO-uppmaning inte påverkat politiken nationellt. Däremot har vissa kommuner och landsting själva gjort det, till exempel kommun, och i . Det är tråkigt att regeringen bara talar om livsstil när det i själva verket också handlar om livsvillkor. Hälsoskillnaderna ökar inom länder. I exempelvis skiljer det i medellivslängd mellan en person i och en person i . Det är större skillnad än mellan , där medellivslängden är , och , där medellivslängden är . Och det är större skillnad mellan olika socioekonomiska grupper än mellan könen. Stora skillnader är riskfaktorer för ökad ohälsa. Kan vi verkligen acceptera att de fortsätter att öka? Vårt svar är nej. Det handlar om humanism, etik och hållbar utveckling. Det finns både en individuell och en samhällsekonomisk vinst i att lyckas med att ta vara på varje människas möjlighet att växa till sin fulla potential och bidra till samhället. Använd den forskning och den kunskap som finns och modernisera politiken! Sjukvård och människors egna val är viktiga, men varje människa kan inte göra allt själv. Stress i arbetslivet och i den yttre miljön är viktiga orsaker till ohälsa. Även levnadsvanor påverkas i hög grad av den sociala situationen. Man kan som exempel ta fysisk aktivitet i vardagen. Finns det säkra cykelvägar mellan bostad och skola eller mellan bostad och arbete är det många fler som tar cykeln, vilket naturligtvis främjar hälsan. Det är bättre än att skjutsa barnen med bil. Finns det grönytor i närheten av bostadsområdet ökar den fysiska aktiviteten. Det är alltså mycket man kan göra i miljön för att förbättra livsstilen. Men för många människor handlar det inte om val utan om hur vardagen ska gå ihop när sociala och ekonomiska förutsättningar sviktar. Därför är det också en folkhälsofråga att ha ett trygghetssystem som fungerar vid arbetslöshet och sjukdom som det finns bra stöd för att åter komma till egenförsörjning. Vi har tre konkreta förslag för en hållbar folkhälsopolitik i . För det första tycker vi i likhet med Socialdemokraterna och att det ska tillsättas en nationell kommission för jämlik hälsa. Den bör bestå av forskare och experter som ska jobba likt men ha fokus på hela och komma med förslag till hur kan genomföras. För det andra tycker vi att man ska införa en folkhälsolag i som tydliggör olika aktörers ansvar. Det är också någonting antog i och med någonting som heter Health 2020, där man ser nödvändigheten av sektorsövergripande insatser. har undertecknat detta ramverk, men sedan har det inte hänt så mycket mer. För det tredje tycker vi att det ska tillsättas en samordningsgrupp på som får i uppdrag att löpande följa och utvärdera politiken så att den bidrar till en socialt hållbar utveckling och minskade skillnader i hälsa. Vi står alltså inför stora utmaningar när det gäller att hantera effekterna av skillnaderna i hälsa. Det kan handla om ökad bostadssegregation i storstäderna och uppkomsten av otrygga miljöer, social oro, konflikter och ett klimat där förtroendet för och tilliten till demokratin vacklar. En pusselbit för att motverka den utvecklingen är en folkhälsopolitik som utgår från ett jämlikhetsperspektiv. 3 PER RAMHORN (SD): debatterar vi betänkandet om folkhälsofrågor, vilket är ett stort och viktigt område man bör och måste prioritera. Det tjänar vi alla på i längden. I har vi en relativt god folkhälsa jämfört med övriga länder, och det ska vi naturligtvis vara stolta över. Det finns dock mycket mer att göra inom detta område för att ytterligare förbättra det. Då tänker jag inte minst på den psykiska ohälsan, som har blivit som en epidemi. valde 1 442 människor att ta sina liv. Det är nästan fyra personer . Av dessa var 147 personer inte ens fyllda . Antalet självmord per 100 000 invånare har halverats för alla åldersgrupper – utom för den yngsta gruppen, 15–. Där har antalet legat i det närmaste . Däremot har självmordsförsöken ökat drastiskt inom denna grupp , medan de i den äldre gruppen har legat eller ökat i liten mån. Det är uppenbart att de insatser som görs för att förhindra självmord inte når ut till ungdomarna i . För män mellan är självmord den vanligaste dödsorsaken, och för kvinnor är det den näst vanligaste. Ungefär fler dör genom att ta sitt liv jämfört med antalet som dör i trafiken. har arbetet för ökad trafiksäkerhet synliggjorts och uppmärksammats betydligt mer än de insatser som görs för att minska självmorden här i landet. startade man ett för unikt projekt i med syftet att kraftigt minska antalet självmord i länet. En del i detta projekt är bättre samordning mellan olika räddningstjänster, så att man kan effektivisera utryckningar och garantera snabb och korrekt hjälp vid larm som indikerar självmord. En annan del är en kortare utbildning som syftar till att förbereda utryckningspersonal på situationer där de behöver känna till grunderna i bemötandet av personer som lider av psykisk ohälsa. Utöver detta genomförs en fysisk genomgång av staden, där planen är att förhindra självmord genom att exempelvis sätta upp stängsel vid platser som visat sig vara vanliga för självmord. Det gäller till exempel . kan självmord förhindras genom att tillfällena försvinner och impulsiva handlingar bromsas. Alla de insatser som har inletts här i visar på ett stort engagemang och en stark vilja att gripa tag i det här stora problemet. Vi från anser att projektet bör utökas till att omfatta hela landet och permanentas. Det finns dock fler satsningar som måste genomföras. Den psykiska ohälsan bland unga har ökat kraftigt och är nu vårt största folkhälsoproblem. En enkätstudie visar att så mycket som var tionde pojke och var femte flicka mår så dåligt att de skär sig med kniv eller rakblad för att dämpa sitt psykiska lidande, och psykisk ohälsa ligger bakom av alla självmord som begås här i . Det är viktigt med en god och tillgänglig psykisk vård, och då särskilt för barn och ungdomar – det kan inte nog betonas. Det kommer att krävas omfattande insatser för att stärka denna. Dessutom fordras förstärkning av både skolpsykiatrin och kuratorsverksamheten, inte minst för att unga drar sig för att söka psykiatrisk vård externt. , herr talman: ohälsa är vår tids stora utmaning. Här måste vi arbeta för att förbättra situationen när det gäller alltifrån attitydförändringar och bemötande till tillgänglig vård. Det här är en av de viktigaste framtidsfrågorna vi har i om vi fortsättningsvis ska ha en god folkhälsa i landet. Jag yrkar bifall till vår reservation 6. 4 (MP) replik: Jag har egentligen ingen replik alls, utan jag ska rätta till ett misstag jag gjorde: Jag yrkade inte bifall till några reservationer. Därför vill jag härmed yrka bifall till reservation 1 och reservation 4. Jag står naturligtvis bakom alla andra av reservationer, men det är dessa reservationer jag lyfter fram. 5 (V): Då ska inte jag glömma att yrka bifall. Jag börjar med att yrka bifall till reservation 3 om en kommission för jämlik hälsa. ser bästa möjliga hälsa som en grundläggande mänsklig rättighet. En bra folkhälsa är en angelägenhet för hela samhället och inbegriper en lång rad områden. Det är ingen sjukvårdsfråga, utan det handlar om alla delar av samhället. I inledningen i skriver man: Samhällssystemen har en avgörande påverkan på huruvida ett barn kan växa upp, utvecklas till sin fulla potential och leva ett bra liv med god hälsa. Och tvärtom, samhällssystemen har en avgörande påverkan på huruvida en persons liv, utveckling och hälsa hämmas eller skadas. Mängder med forskning finns tillgänglig som beskriver hur en individs och en befolknings hälsa bestäms av strukturella samhällsfaktorer. Det är viktigt att säga att den inriktning folkhälsopolitiken har fått under den borgerliga regeringen har varit alldeles för fokuserad på att man ska ta stort eget ansvar för sin hälsa och sina levnadsfaktorer och alldeles för lite fokuserad på grundläggande samhälleliga strukturer. Ohälsa och en ojämlik hälsa grundläggs . Därför är det viktigt att barn – alla barn – har rätt till en god uppväxt. Alla barn ska därför ha rätt till förskola. Vi i socialutskottet har haft ett seminarium där man pekade på att det är alldeles grundläggande för de barn som är omhändertagna av samhället eller lever i familjer med dålig ekonomi som går på försörjningsstöd att få extra stöd i förskolan – och att de faktiskt får en förskoleplats. Det är tyvärr inte självklart att alla barn har samma rätt till förskola . Att man också kan klara skolan och gå ur skolan med godkända betyg i nian är oerhört viktigt för att sedan klara sig bra i livet. Då måste vi ha en skola som satsar på likvärdighet och som är kompenserande för de barn som behöver mest stöd, inte en skola som sållar ut genom friskolesystem och skolval så att de barn som har bra stöd hemifrån hamnar på vissa skolor och barn med sämre förutsättningar hamnar på andra. Barn ska inte heller behöva växa upp i ekonomisk utsatthet. Vi ska heller inte ha trångboddhet. Barn ska inte växa upp i trångboddhet och bostadsbrist. Unga ska inte behöva flytta runt i kappsäck, medan äldre människor inte har råd att flytta till den moderna tillgängliga lägenhet som de behöver. En social bostadspolitik med hyresrätter till överkomliga hyror är en av våra viktigare folkhälsofrågor. De ökande klasskillnaderna avspeglar sig i ökade hälsoskillnader. Personer med kort utbildning har, som vi har hört här tidigare, sämre hälsa än de med längre utbildning. I yrkesverksamma åldrar är dödligheten mer än dubbelt så hög bland personer med förgymnasial utbildning som bland dem med eftergymnasial utbildning, och skillnaden har ökat . Alla stora dödsorsaker i befolkningen – hjärtsjukdom, stroke, cancer, olyckor, självmord och alkoholrelaterade diagnoser – är vanligare bland människor med kort utbildning. Det hänger ofta samman med arbetslöshet. Om man bor sämre, har sämre ekonomi eller har ett mer lågbetalt jobb upplever man sin hälsa som sämre och har mer psykisk ohälsa. Det behövs alltså en politik för arbete och för att stärka människors möjligheter att ta de arbeten som finns och kommer i stället för en förvaring i fas 3. Det behövs en arbetslöshetsförsäkring som ger trygghet tills man kommer i arbete igen och inte den nedrustade a-kassa som den borgerliga regeringen skapat och som gör att de flesta nu står utanför en försäkring när de blir arbetslösa och i stället tvingas till socialkontorens försörjningsstöd. Vi ska se till att det inte finns någon ungdomsarbetslöshet. Ungdomsarbetslöshet är en stor risk för att man ska må dåligt. I stället ska alla ungdomar garanteras utbildning – om de inte klarat gymnasiet – praktik, traineeuppgifter och arbeten. Sjuka människor ska inte heller utsättas för ytterligare ekonomisk stress genom att bli utförsäkrade och hamna i den omöjliga situationen att anses för friska för att vara sjukskrivna men för sjuka för att arbeta. Hälsa och folkhälsa hänger väldigt mycket ihop med vårt arbetsliv. Vi måste ha jobb där man kan leva på sin lön och påverka sina arbetsvillkor och där fasta jobb och heltid är norm i stället för den alltmer pressade arbetsmarknad vi har med otrygga timanställningar, stress, bemanningsföretag och därmed små möjligheter att kräva sin rätt. Det är ett arbetsliv som inte minst ger höga sjukskrivningstal för många kvinnor som ofta tvingas arbeta under väldigt stressiga förhållanden. Kvinnor har sämre hälsa än män. Det beror på att kvinnor, som jag sade, är överrepresenterade i jobb med dåliga arbetsmiljöer. Det är väldigt oroande när vi ser att det ofta handlar om arbeten där man jobbar med människor, med små barn, inom sjukvård eller äldreomsorg. Det blir ännu tuffare för dem att ha dåliga arbetsvillkor och känna att de inte räcker till för människor som behöver deras insatser. Det är också oroande att unga kvinnors psykiska ohälsa liksom värk ökar.