prot · H10986 · 2014-03-19 00:00:00 — Problemet kommer att ligga och mala i för att vi ska få till det. Då krävs också en bred uppslutning för att vi ska få till någonting som fungerar när det gäller de bitarna. Jag vill kort säga något om vindkraften. När det gäller olika saker i vindkraften var inne på det på ett bra sätt, och jag tror att vi kommer att kunna lösa det. Det finns , kanske ungefär som med skjutfälten, en mer ödmjuk inställning till att man måste kunna samexistera på olika sätt även när det gäller energiförsörjning. Jag tror att vi kommer att kunna lösa det på ett bra sätt. Den sista punkt jag tänker ta upp, herr talman, är hemvärnet. har varit tydligt med att vi anser att hemvärnet är en av de viktiga delarna av Försvarsmakten och vårt försvar. Det finns från många en positiv inställning till hemvärnet som en del av försvaret, och vi har en rekrytering som kanske går rätt bra på olika ställen. Vi tror att det här är någonting vi behöver markera genom att ge hemvärnet en egen budgetpost. Det skulle vara en stark markering för att visa hur högt vi värderar hemvärnets roll. Jag tror att det är rätt väg att gå. Vi har en problematik när det gäller insatsorganisationer som handlar om både personalförsörjning och materiel, och vi skulle kunna lösa en del av problemet genom att utöka hemvärnets såväl befogenheter i krig som materiel och uppgifter. Jag tror att det är någonting vi måste ta in i debatten. Vi har haft en diskussion om militärstrategi där framför allt har varit ett hett ämne på många ställen. Jag tror att det är en lösning för att inte ur militärstrategisk synpunkt rucka på det vi faktiskt vill göra med vår insatsorganisation. Ett rörligt och flexibelt försvar kan lösa problematiken med genom att vi utrustar hemvärnet mycket mer och ger dem fler uppgifter. Hemvärnets stora positiva påverkan är att man faktiskt finns på plats lokalt. Ger man dem mer och bättre utrustning samt bättre uppgifter kan de klara uppgiften på ett sådant sätt att vi kanske inte ens behöver rucka på insatsorganisationen. Jag menar att hemvärnet är en modern del av försvaret och Försvarsmakten som definitivt kan ges fler uppgifter och lösa de uppgifterna på ett bra sätt. Då behöver vi inte hantera militärstrategin på ett sådant sätt att vi förstör det som egentligen är tänkt med en insatsorganisation. Det behöver vi ta i beaktande. Jag har också hört och sett i medierna att hemvärnet på blir mer och mer populärt – fler och fler söker sig till hemvärnet på utifrån just aspekterna att vi behöver ha en militär närvaro på som är lokal och som har både lokalkännedom och något slags känsla för hembygden. Det är en av hemvärnets stora och positiva effekter. Jag tror därför att det är någonting vi kommer att få diskutera. Vi har mycket att tjäna på att ge hemvärnet bättre uppgifter och en säkrare finansiering samt en säkerhet i att vi räknar med dem när det gäller försvaret av . 5 HANS (M): Det ryska olagliga införlivandet av och hoten mot visar än en gång att fred och frihet tyvärr ingalunda är några självklara eller naturliga tillstånd i världen. När nu ett europeiskt land i vårt närområde drabbats finns all anledning att återigen påminna om att friheten inte kan eller ska tas för given. För oss som står upp för frihet, demokrati och mänskliga rättigheter är sak vår. Det är också vår som har använts som frihetssymbol av folket på Majdan – mot korruption, mot frånvaron av rättsstat och mot närvaron av kleptokrater till ledare. slöts freden i , vilket vi har celebrerat i och kammaren. Med detta inleddes den kanske längsta oavbrutna – och fortfarande pågående – tiden av fred. Dessa av oavbruten fred för har vi lyckats uppnå genom inställda stormaktsambitioner och ett relevant försvar av våra gränser och territorium samt genom att våra tidigare fiender gjorts till närmaste vänner och allierade. Jag tror att det finns åtskilligt att lära sig av dessa två sekel av svensk historia. är en av världens äldsta fortfarande fungerande demokratier. Trots politiska olikheter har vi en lång och stolt tradition av breda överenskommelser. Vårt system är stabilt, förutsägbart och förankrat hos medborgarna. Det är med denna omvärldsbeskrivning som orientering jag förfäktar behovet av ett fortsatt svenskt försvar som förmår skydda, bevaka och försvara. Vi gör det tillsammans i vårt närområde, och vi strävar efter en så bred politisk bas för agerandet som möjligt i vårt parlament. I motionsbetänkandet behandlas 10 överväganden och 15 reservationer. Här berörs allt från försvarets organisation till försvarsindustriella spörsmål. De fyra tidigare talarna har visat på bredden. Som vanligt är det stort och smått i ett motionsbetänkande. Somt har hörts och önskats tidigare, och somt är nytt. Låt mig beröra något. Försvarets grundorganisation spikades i samband med försvarspolitiska beslut. I detta framgår bland annat att Försvarsmakten skulle inrätta fyra regionala staber som skulle samordna den markterritoriella verksamheten. Av instruktionen framgår att Försvarsmakten själv beslutar om sin grundorganisation gällande de delar som inte är instruktionsreglerade. måste ett samlat försvarsmaktsperspektiv genomsyra behandlingen av grundorganisationen. Till detta läggs att effektivitet och långsiktighet ska vara hörnstenar i den fortsatta utvecklingen. Utskottet delar den bedömningen men noterar en reservation från . Det måste anses som självklart att varje myndighet ska ha möjlighet att bedriva sin verksamhet på ett sätt som avspeglar verkliga förhållanden. Således är tillgången till och ledningen av övnings- och skjutfält en självklarhet för den svenska Försvarsmakten – vårt försvar måste kunna öva och utveckla sina förmågor. När det handlar om övningar är det givetvis lika viktigt att försvaret får genomföra dessa i olika typer av miljöer, för att på så sätt utveckla sin förmågebredd. Därför är försvaret självt bäst lämpat att avgöra vilka övningsfält det vill använda och hur det vill utveckla verksamheten vid dessa. Således blir det avslag på förslag från och . bedriver internationella samarbeten med olika partner som Nato och PFF, alltså Partnerskap för fred, där tillträdesförordningen reglerar tillträde till svenskt territorium. Det är dock viktigt att sagda övnings- och skjutfält finns tillgängliga för de verksamheter som dessa samarbeten kräver. Notabel är beröringsångest inför allt som har med Nato att göra. Partiet säger nej till övning i , tvärtemot idén om samverkan och samarbete och att säkerhet byggs tillsammans. Ett nej räcker som idé, menar . En framgångsrik verksamhet kräver tillgång till rätt utrustning på rätt plats, rätt ordnad och till rätt pris. Detta gäller även den svenska försvarsmakten. Huvudregeln för försvaret är att materielanskaffningen ska ske på operativ behovsbasis, att varje sådan anskaffning måste prövas mot andra alternativ och att den måste vara ekonomiskt försvarbar. Det har vi i alla fall varit överens om . Dessutom har grunden varit försvarets behov, inte någon annans behov, inte behovet av någon industripolitik som försvann för 30–, sörjd lika lite som de svartvita tv-mottagarna eller trattgrammofonerna och sannolikt ungefär lika modern som 70-talets industripolitik. Regeringen har tillsatt en utredning om styrningen av materielinvesteringar. Utredningen leds av , överdirektör på , och ska inkomma med förslag kring hur regeringen kan förbättra planeringen för investeringar i försvarsmateriel. Möjligheten till projektuppföljning ur såväl ekonomiska som förmågemässiga perspektiv ska förbättras. Därmed tillgodoses också önskemål om en mer spårbar materielredovisning. Jag tror att vi är rätt många som har förväntningar på vad utredningen kommer fram till när den läggs fram . Regeringen har dessutom utvecklat materielredovisningen i flera budgetpropositioner . Materielprioriteringen i inriktningspropositionen fokuserar på försvarets operativa behov, och detta är en viktig del i försvarsreformen mot ett insatsberett försvar. Svensk försvarsindustri saknar inhemska orderstorlekar som medger full kostnadstäckning för de krav som försvaret ställer vad gäller ordervolym eller prestanda och kvalitet. Därför krävs att försvarsindustrin kan få avsättning på andra marknader för att på så sätt kunna bibehålla både rimlig prissättning och teknologisk kompetens. Det handlar om samverkan med andra länder. Det handlar om export. Allmänna förutsättningar och marknadsmässiga principer gynnar bäst den exportberoende försvarsindustrin. Generella insatser för att skapa ett gott innovationsklimat är prioriterade av regeringen. exporteras av försvarsindustrins produkter. Låt mig avsluta med några reflektioner kring ekonomi och finansiering. I en av sina reservationer räknar Socialdemokraterna upp eller antyder ett antal materielprojekt, många av dem intressanta. Vid vart och ett av dessa hänger och dinglar en prislapp. Försvarsberedningen som arbetar kan mycket väl komma med förslag som leder till behovet av ökade försvarsutgifter. Men då är det centralt med ordning i ekonomin. Det går inte att komma med utgiftslöften när närmare hälften av finansieringen fallit, bland annat på grund av att Socialdemokraterna nu säger sig stå bakom det förstärkta jobbskatteavdraget. I Socialdemokraternas budgetmotion, framlagd här i , presenterades sammantaget utgiftslöften på , men det fanns bara finansiering på . Det innebär ett hål i Socialdemokraternas budgetförslag på , enligt det vi hitintills har kunnat räkna på. Utan kontroll över de offentliga finanserna hotas både jobben och tryggheten för dem som är i störst behov av samhällets stöd. Senast en svensk regering tappade kontrollen över de offentliga finanserna var för ungefär 20–, då svensk ekonomi gick omkull, ungefär 500 000 svenskar miste jobbet och trygghetssystemen skakades i grunden. Socialdemokraterna, har sammantaget gjort över 100 nya utspel efter att deras budgetmotioner presenterades , 100 utspel om saker de tre partierna vill göra men där man saknar täckning i finansiering och genomförande. Därför, herr talman, går det att tala om ett finansieringshål. Dock ska erkännas att de rödgröna partierna, som har som ambition att utgöra någon form av regeringsalternativ till Alliansen, har olika syn på just försvaret. S har hitintills tagit rygg på Alliansen i fråga om försvarsbudgeten, även om det som tidigare påpekats antyds saker både här och där. vill skära ned försvarsanslaget med 7,2 miljarder . vill skära ned försvarsanslaget med 3,4 miljarder de kommande tre åren. Så ser det ut, herr talman! Det är dessa realiteter svensk politik och försvarspolitik handlar om. Med dessa avslutande ord vill jag yrka avslag på motionerna och yrka bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet. I detta anförande instämde (M). 6 (V) replik: Det är alltid intressant att lyssna på , som är rätt vältalig. Han började med och som något slags kontext till det vi ska prata om . Jag tycker att det fattas lite där, nämligen en bild av hur det verkligen ser ut och de problem som man har oavsett hur det utvecklar sig, men det kanske vi kan ta i en annan debatt. Jag har några frågor som jag skulle vilja ha svar på. Först gäller det skjutfält och miljöproblem. Är det så att inte ser de problem som finns och som vi har lyft fram i våra motioner och vår reservation när det gäller till exempel ? Är oroad för befolkningen runt ? Man känner oro för både gruvnäringen, som faktiskt ökar och är ett miljöproblem i sig, och Försvarsmaktens eventuellt ökade verksamhet. Detta har stor påverkan på de människor som bor runt , framför allt när det gäller miljöfrågan, föroreningar och sådana saker. Vi ska ladda ned en väldig massa mer ammunition och sådant i , och vi ska dessutom ha en massa mer flygbränsle i luften. Är det sådant som ni inte tar hänsyn till? Är det så att tycker att det är helt okej? Sedan handlar det om Natosamarbetet. Hur är det bilden av Nato egentligen är? tycker att vi på något sätt är överdrivet kritiska mot Nato. Men hur är det med den kritiska bilden från ? Kan man se problematiken med Nato som försvarsallians, där framför allt , vår enda supermakt, har en oerhört stor påverkan? står för av pengarna till Nato. Det är klart att de påverkar. Ser några problem över huvud taget? Eller finns det inga problem med att ha ett samarbete med organisationen , när vi dessutom ska ladda in en massa pengar för att vara med? Vad är det som i så fall skulle kunna vara problematiskt? försöker som supermakt i världen sätta press på en massa länder utifrån sina egna syften. Går det inte att se något problem med det? 7 HANS (M) replik: Jag fick frågor från om två ämnen. Först gällde det miljöproblematiken. Det här är reglerat. Tillståndsgivningen har stöd i . Det finns dessutom platser i där man nu känner saknad efter de plan som funnits i luften. Jag kommer från . Där fanns det som kommunalråd, när vi fortfarande hade som flottilj, en del kritik mot flygbuller. tror jag att många saknar det flygbullret. Det är samma sak på andra håll; man är stolt över att den typen av verksamhet finns. När det gäller skjut- och övningsfält är det ytterst så att man måste göra en prövning i balans mellan miljöproblematiken, som fäster uppmärksamheten på, och Försvarsmaktens behov. Det gäller även vindkraften. Min kollega , som kommer att tala om , är en mycket engagerad person när det gäller vindkraftens möjligheter. Det har också sagts tidigare i debatten att den typen av ordnade processer behövs, det vill säga en dialog mellan Försvarsmakten och det civila samhället. Det gäller såväl övningsfälten som vindkraften. Nej, herr talman, jag har inte den beröringsångest inför Nato som har. Jag tror att det är viktigt att vi kan samverka och samarbeta med alla, även Nato och Natoländer. Vi har i olika sammanhang och i olika tonlägen betonat behovet av nordiskt samarbete. Då är det så att två av de nordiska länderna, och , är Natomedlemmar, medan och inte är det. Jag tror därför att det är bra att vi har den typen av samverkan. Då måste jag kontra med att ställa en fråga till . Det han nu representerar, är det ensamma politik eller någon form av rödgrön politik? Jag har uppfattat att Socialdemokraterna, som är en tilltänkt koalitionspartner, har en syn som ligger närmare min än . 8 (V) replik: Jag uppmärksammar att inte på något sätt problematiserar agerande i världen. Det tycker jag är relativt besvärande. När det gäller Natosamarbete har vi sagt att vi är positiva till ett nordiskt samarbete. Vi kan nog utöka det också. Men då blir det på premisser som utgår från vår och kanske även alliansfrihet. Natoländerna och får anpassa sig efter det, och det tror jag att de kommer att göra i ett sådant nordiskt samarbete. Däremot är Nato som organisation en helt annan sak. Det är en försvarsallians, och det samarbetet bygger på helt andra premisser. Det borde man ta hänsyn till, och man borde vara försiktigare. Eftersom vi fortfarande vad jag vet är ett alliansfritt land borde man ta detta i beaktande mycket mer. Jag tycker att det är besvärande att borgerliga företrädare inte på något sätt kan problematisera inverkan på världsläget. Det är väldigt konstigt att man inte ser några problem. Jag har haft debatter med utrikesministern också, och det är som att hälla vatten på en gås. När det gäller miljöfrågan undrar jag varför det är så svårt att diskutera alternativ. Försvarsmakten kan hitta alternativ till de ställen som är svåra när det gäller miljöpåverkan. När det finns flera faktorer som runt när det gäller både gruvnäring och Försvarsmaktens övningar borde man kunna ta det i beaktande och se till att Försvarsmakten gör på ett annat sätt. En tredje sak som jag skulle vilja fråga om är prislappen. Finns det inte några öppningar för den borgerliga regeringen att hitta andra varianter för hur budgeten ska se ut? Vi i presenterar alltid i vårt budgetförslag alternativ till hur man skulle kunna utforma Försvarsmaktens budget. Man kan ta bort en del saker. Vi vet att Nordic Battlegroup, EU:s stridsgrupper, inte har använts . Det är pengar som i princip har kastats i sjön . Varför ska vi göra det? Varför lämnar man inte tillbaka ett antal miljoner från den budgetposten till statsmakten när man inte använder dem? 9 HANS (M) replik: samverkar med andra länder. Det har vi fastslagit på en mängd olika sätt. Det är det naturliga sättet att väva säkerhet. Vi gör det inom Europeiska unionen. Vi gör det i ett Östersjösamarbete. Vi gör det i . Det är med Natoländer och icke-Natoländer. Jag måste erkänna att jag inte har den beröringsångest som har. Jag hör inte heller till dem som likt vill kalla hem EU-ambassadör från . Jag uppfattar att den position jag har i hög utsträckning är en huvudfåra i svensk försvarspolitik , där tillhör det stora undantaget. har inte rätt till någon mer replik. Jag vill ändå få honom att reflektera kring detta och om han är ensam om den uppfattningen eller huruvida det skulle vara en rödgrön uppfattning. Mitt intryck är att det är en distinkt röd uppfattning. När det sedan gäller ekonomi kan vi självfallet diskutera exakt hur vi ska formulera de budgettekniska räkneverken. Det pågår en dialog inte minst mellan och Försvarsmakten. Men i grunden är det som nu pekade på, den nordiska stridsgruppen, bra. Jag är stolt över att i bred politisk enighet har sagt att vi ska ha ett gemensamt ansvar för en ny nordisk stridsgrupp 2015. Visst kan man göra en del. Jag tror också att en del av de samtal vi nu för i Förvarsberedningen också ger den typen av underlag. Däremot delar jag inte den syn som gav uttryck för, nämligen att man kan ta bort saker och ting från försvarsbudgeten. Jag tror att de kommande årens diskussion inte kommer att handla om vad vi ska ta bort, som och har fört fram, utan snarare om vad vi ska lägga till. 10 (MP) replik: Jag har två frågor till . Den ena frågan handlar om de utvidgade bombningarna i . Du sade att i din hemkommun saknade de bullret. Jag tror inte det är så många som saknar mycket buller. Det intressanta i den här frågan är att se hur Förvarsmakten resonerar. Även med det som händer i upplever vi en ganska fredlig period i hela . Försvarsmakten vill utöka sin verksamhet i . har man som jag sade backat . Helt plötsligt gick det bra i stället . Det är intressant att se på vilka som protesterar. Det är samtliga politiska partier runt som är emot detta. Näringslivet är emot detta, turismen är emot detta, och människor som vill ha det skönt och bekvämt är emot detta. Försvarsmakten säger att det är de internationella övningarna som är de viktigaste. När vi frågar vilka de är får vi inget svar. Försvarsmakten är fortfarande efter två skyldiga oss svaret. Den andra frågan jag har till gäller det monopol som Försvarsmakten har på markanvändning. Det finns två riksintressen. Det ena är vindkraften, och det andra är försvarets intressen. Problemet är att Försvarsmakten har monopol på vilket av dessa två riksintressen som ska gälla. Vi har väckt ett antal motioner om att man bör se över lagstiftningen. Vi kan inte ha en Försvarsmakt som har ett totalt monopol som ligger tillbaka sedan och . Det måste ses över utifrån dagens hotbild. Hur ser på dessa två frågor? 11 HANS (M) replik: Jag måste inledningsvis tacka för gårdagens debatt. Vi var båda i och diskuterade försvarspolitik, inte minst med anledning av det som sker i och . Jag tror precis som säger att det kanske inte är så att man nödvändigtvis saknar bullret i . Men man saknar sin flottilj. Bullret var en del av den dagliga verksamheten. Om vi ser tillbaka på svensk försvarspolitik och var det i väldigt stor utsträckning förbandsnedläggningar. Försvarspolitik under den tiden var förbandsnedläggningar. Därför kan man också dra den parallellen. Jag tror att de flesta både här i kammaren och ute i samhället tycker att det är bra med skjut- och övningsfält, men inte hos mig. Det är problematiken. Därför gäller det att hitta den här typen av avvägningar. Jag är helt övertygad om att det säger är korrekt. Det finns en opinion emot och breda politiska överenskommelser som talar emot att man vill ha just skjut- och övningsverksamhet hemma hos sig. Ytterst tror jag att man måste avgöra detta med stöd i den lagstiftning som finns och att det också är ordnade processer. Jag tror inte att rätt ställe för detta är att vi har den typen av listor här i . När det gäller vindkraften kan jag bara notera att vi själva i vårt utskottsbetänkande skriver att det i Försvarsmaktens årsredovisning framkommer att myndigheten hanterat totalt 659 vindkraftsremisser . Försvarsmakten konstaterar dessutom att myndigheten i av fallen inte haft något att erinra. Återigen tror jag att det belyser behovet av ordnade processer och att det finns den här typen av dialogytor mellan det civila samhället och dem som vill uppföra vindkraftverk å ena sidan och Försvarsmakten å andra sidan. 12 (MP) replik: är en av största dricksvattenreservoarer. Det är hundratusentals människor som är beroende av detta. Vad frågan handlar om är inte att Försvarsmakten inte ska få öva. Men varför ska man göra ökningen? Det är vad frågan handlar om. Varför ska man göra ökningen just i ? Vi har rätt många områden i norra där man skulle kunna öva om man nu skulle vilja det. Det är inte vad vi är motståndare till, utan det är själva platsen. Försvarsmakten bröt också mot genom att de inte tittade på flera alternativ enligt rekommendation i . Det fick de backning på och fick komma tillbaka. Det är lite pinsamt. Det finns plats. Det handlar naturligtvis om ekonomi. Det är billigare för Försvarsmakten att vara så nära sin övningsplats som möjligt. Jag tror inte på den nostalgi som säger finns och att man vill ha skjutövningar. Här är det andra intressen som måste vägas mot det, och det är vad man inte riktigt gör. svarade inte riktigt på frågan om de två riksintressena där Försvarsmakten har monopol på att bestämma. Det är själva poängen. Det finns två riksintressen. Det ena är vindkraften, och det andra är Försvarsmaktens intresse. Försvarsmakten kan faktiskt bestämma vilket av de två riksintressena som ska gälla genom att de kan köra över det andra riksintresset. Det kan inte vara rimligt att det ska vara så. Därför vill vi åtminstone se över och få en helt annan lagstiftning där parterna samlas, har en diskussion och löser tvisterna från fall till fall. Det avslås gång på gång, och Försvarsmakten får behålla detta monopol. Det är vad frågan handlar om. 13 HANS (M) replik: talar om ekonomi. Det kan förvisso vara så. Som av en händelse tog jag med mig det vi diskuterade inför budgeten 2014. Jag noterar att ligger lägre än alliansregeringen samlat i försvarskostnader. Jag ser också att ligger ungefär 1 miljard lägre bara . Visst handlar det om ekonomi, . Ytterst måste det göras en avvägning. Jag vet att det förekommer den typen av dialog och att man försöker påverka Försvarsmakten. Jag tror också på att det civila samhället engagerar sig. Jag är helt övertygad om att det beskriver om engagemanget runt är riktigt och korrekt. måste det ytterst vägas mot Försvarsmaktens behov. Jag vill påminna om att det är min erfarenhet att de flesta tycker att det är bra med skjut- och övningsfält. Men det ska vara någon annanstans och inte just där jag bor. När det gäller riksintressen har jag, herr talman, under varit kommunstyrelsens ordförande och kommunalråd i . Jag vet att det oftast är den typen av problem när man har att göra med statliga myndigheter. i debatten nämnde någon att det kan vara hårt och att man kan uppfatta att ens åsikter inte blir hörda. Men ytterst tror jag ändå på denna typ av ordnade processer. Man måste helt enkelt väga olika former av riksintressen mot varandra. Jag tycker att försvar är ett viktigt riksintresse, . 14 (S) replik: Det tände till i mitt socialdemokratiska hjärta när lyfte upp frågan om finansiering. Jag har funnits med i hela mitt vuxna socialdemokratiska liv och diskuterat budgetar och förslag till olika saker, och det har alltid varit ordning och reda.