prot · H109128 · 2014-06-18 00:00:00 — Låt mig tala om några saker som regeringen ändå har stoppat som näringsminister när har krävt olika saker i . Man har tillsammans med övriga oppositionspartier krävt månadsuppgiftslämning. I stället för att en företagare ska lämna uppgift en gång kräver att det ska göras . Man har också krävt lönekartläggning . gör man det . Man kräver också en rad andra saker som innebär att regelbördan ökar för småföretag. Tittar man på vad regeringen har gjort kan man konstatera att vi har minskat regelkrånglet . Vi är ledande i när det gäller att minska krånglet, men mer behöver göras. Därför kommer vi snart att trycka på startknappen för ett uppgiftslämnarregister – En dörr in. En småföretagare ska kunna lämna in en uppgift till ett ställe. Detta kommer att träda kraft , 2015. Detta är något som vi har jobbat med tillsammans med de svenska myndigheterna . Låt mig ta detta med sjuklöneansvaret. Det system som regeringen nu har presenterat i vårens budget är krångelfritt, men det riskeras om Socialdemokraterna, och kommer till makten. Vårt system innebär att det kommer att falla ut automatiskt för alla småföretag efter andra sjukdagen och anställd. Man fyller i en liten, liten ruta, och så faller ersättningen ut automatiskt. Vi vill göra det enkelt för företag. Därför har vi stoppat en hel del regeliver från och , och vi tänker fortsätta minska krånglet och sänka kostnaderna. 81 (MP) replik: Tyvärr blir det här replikskiftet ganska symtomatiskt. Jag kom med en fråga om hur prioriterar sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag, så att de kan anställa fler. i regeringsställning väljer ändå att kritisera förslag. Dessutom är flera av dem hon tar upp sådana som vi själva inte står för, inte har lagt fram och varit med om att stoppa i . Ni har tyvärr också stoppat alla förslag som vi har lagt fram för miljön, för jämställdheten och för skolan. Vi kan ha en stor debatt om det. Just nu handlar det dock om kostnaderna för att anställa i småföretag. Vi är överens om att kostnaden ska vara så låg som möjligt, men vi är inte överens om hur det ska gå till. Vi vill ha en bredare nedsättning som inte är åldersbunden utan riktar sig mot dem som i störst utsträckning behöver nyanställa, alltså småföretag. Ekonomiskt sett skulle de flesta företag gynnas av vårt förslag. räknar med att av företagen får bättre ekonomi med vårt förslag om att växla den ineffektiva nedsättningen för unga mot att i stället sänka arbetsgivaravgifterna för småföretag. Så ställer jag frågan så här: Kommer det i Alliansens valmanifest att finnas arbetsgivaravgiftssänkningar för småföretag? 82 Näringsminister (C) replik: Det är ingen hemlighet att Alliansen går till val på att bibehålla de sänkningar av arbetsgivaravgifter för bland annat småföretag som vi har varit med om att genomföra. har Alliansen sänkt arbetsgivaravgifter och egenavgifter med 22 miljarder. Det har vi gjort för att vi tror att jobben växer fram i småföretag. En av de viktigaste delarna är sänkt arbetsgivaravgift för unga människor. Hur skulle det då påverka småföretag om politik fick genomföras? För ett kafé med två anställda skulle det innebära 90 000 i ökade kostnader. Det är ett litet företag. För ett litet åkeriföretag innebär det ½ miljon i ökade kostnader, för vill införa en ny lastbilsskatt som beskattar avstånd och inte utsläpp. Det är med den här regeringen och med som vi sänker kostnader och minskar krånglet. Vi gör det för att vi tror att med fler företag skapas fler jobb. Företag ska inte ha straffbeskattning utan uppskattning. 83 (V) replik: Privatiseringarna i välfärden och de privata vinsterna i välfärden kommer att bli en av valets huvudfrågor. Vi har kunnat se hur riskkapitalbolagen, som tar över alltmer av utbildning och hälsovård i , inte bara gör enorma vinster utan också är mästare i att smita från skatt. De betalar knappt något alls i skatt på sina vinster. Det är vad man kan kalla en dubbelstöt: Först tar man vinsterna, som skulle ha gått till välfärden, och sedan låter man bli att betala skatt. Om man skulle räkna om dessa överskott till jobb handlar det om kanske 20 000 arbetstillfällen, som vi alltså har betalat för men inte får. Det är betecknande att aldrig bryr sig om att man tappar så många jobb: Ungdomar som hade kunnat jobba i skolor eller på äldreboenden är visst inte viktiga. De blir privata vinster på någon brittisk kanalö, och då spelar det ingen roll att jobben försvinner. Vi har skolor som går i konkurs. Det finns förskolor som erbjuder vatten och bröd. Vi har underbemanning på privata äldreboenden. Ett av dina argument för att fortsätta denna extrema privatiseringspolitik, , är att den skulle gynna kvinnor. Detta kan man ha olika åsikter om, men fakta är tydliga. En ny rapport från visar att de tidsbegränsade anställningarna är fler hos de privata arbetsgivarna. Man är mer otrygg, och företagen byter personal oftare. Det är fler som arbetar ofrivillig deltid och därmed har svårare att försörja sig. Lönerna är betydligt lägre, och då är lönerna låga redan från början för till exempel undersköterskor. Man trivs mindre bra. Detta är vad de säger som arbetar i välfärden – de hundratusentals kvinnor – för det är mest kvinnor – som får att fungera . Vad säger du om detta, ? Är inte detta ett stort misslyckande för jämställdheten i ? 84 Näringsminister (C) replik: Jag har aldrig vaknat upp med drivkraften att öka vinsterna och att riskkapitalbolagen ska få en motorväg in i svensk äldreomsorg. Det som är min drivkraft är i stället högre kvalitet, bättre pedagogik för eleverna, större tillgänglighet när det gäller omsorg och en bättre hemtjänst, där äldre får bestämma vem som kommer hem för att tvätta dem eller klä dem . Det är självbestämmandet, den nära politiken, som driver mig. Självklart ska företag som verkar i också skatta i . Här har regeringen tagit en rad initiativ för att klämma åt dem som inte gör det. Men kom aldrig och säg att det var bättre förr! Kom inte och säg att det är ett offentligt monopol som kommer att leda till högre kvalitet, större nöjdhet eller bättre löner! Det är en mångfald av aktörer som sporrar kvalitet. Jag besökte hemtjänst i skärgården utanför för sedan och träffade då 89-åriga . Hon hade , men de vägrade putsa hennes fönster, byta gardiner och gå ut med soporna. hemtjänst erbjöd det, och bytte. Hör och häpna, efter erbjöd även kommunen detta. Jag tar upp detta exempel för att visa att konkurrens utvecklar och ser till att den äldre får en bättre hemtjänst. Med höga kvalitetskrav, skarp tillsyn och med samma peng ska man få god omsorg oavsett om det är ideella, kommunala eller privata aktörer. 85 (V) replik: säger att hon inte vill skapa en motorväg för riskkapitalbolagen. Men det är ju precis det ni har gjort. är unikt i att man bara kan plocka ut miljarder som vi har betalat för våra äldre, våra förskolebarn och våra sjuka och stoppa i egen ficka utan att betala skatt. Och du har egentligen inget att säga om det, . Sedan blandar du, medvetet skulle jag tro, ihop valmöjligheter med vinstintresse. Man kan ha olika utförare och valmöjlighet utan att tillåta vinstintresse. Det är där konfliktlinjen går. Jag förstår att du inte vill tala om hur vinstintresset utarmar välfärden, men det är ett faktum. Nej, det var inte tillräckligt bra förut. Men det är sämre nu för dem som arbetar i det privata. Det säger egna medlemmar. Eller tror du inte undersköterskorna när de säger att de har lägre lön, får jobba mer deltid och har mindre trygga jobb? Menar du att alla de hundratusentals som utför välfärden i har fel när de säger att det är sämre hos de privata med vinstintresse? 86 Näringsminister (C) replik: Låt oss komma ihåg att de flesta aktörerna inom välfärden är små och har färre än 20 anställda. Dessa bolag startas av undersköterskor och sjuksköterskor och ska leverera en god kvalitet eller en bra pedagogik till eleverna. Det är för deras möjlighet och elevernas och föräldrarnas rätt att välja som jag slåss för mångfald. Enligt Svensk Kvalitetsindex, som med jämna mellanrum mäter hur det ser ut inom offentlig och privat verksamhet, är anställda i privata vårdföretag mer nöjda på alla punkter som rör lön, arbetsmiljö, möjligheten att påverka sin arbetstid och liknande. På en enda punkt är de inte nöjda, och det gäller anställningstryggheten. Det förstår jag med tanke på vad Socialdemokraterna, går till val på. 87 (SD): Vi befinner oss , och detta blir följaktligen den sista debatten av det här slaget för . Till skillnad från förra mandatperioden har vi under denna haft en minoritetsregering som emellanåt har haft svårt att acceptera att man inte haft stöd av en majoritet i vid alla tillfällen. Det är också en regering som sedan man tillrädde har misslyckats med det mesta. Man ärvde 2006 ett budgetsaldo på drygt 18 miljarder. lämnar man efter sig ett minus på över 100 miljarder. Det får anses vara det enskilt största underskottet sedan överskottsmålet infördes. Den totala arbetslösheten har ökat från till . Långtidsarbetslösheten har ökat från 25 ½ procent till . Ungdomsarbetslösheten har ökat från till . Antalet vårdplatser har minskat från 2,9 till 2,6 per 1 000 invånare, vilket gör att numera ligger i det absoluta bottenskiktet bland jämförbara . Skolresultaten utifrån PISA-index har debatterats flitigt . När det gäller naturvetenskap har vi gått från plus 3 till minus 15. I läsförståelse har utvecklingen gått från plus 7 till minus 17. I matematik har resultaten utvecklats från plus 2 till minus 22. När det gäller brottsligheten har antalet anmälda brott ökat från 13 490 till 14 734 per 100 000 invånare, enligt . Dessutom har det så kallade utanförskapet ökat, enligt alldeles färska siffror. Jag skulle kunna fortsätta denna uppräkning av misslyckanden , men denna uppräkning räcker gott för att med fog kunna jämföra statsminister med kung – dock med den lilla skillnaden att det rör vid inte förvandlas till guld utan till något annat. När det gäller sysselsättningen är det anmärkningsvärt vilken hög svansföring regeringen har haft beträffande sina resultat. Man stoltserar med hög sysselsättning. 250 000 jobb har minsann skapats under regeringen. Man glömmer dock bort att berätta att arbetskraften ökat med ungefär dubbelt så många människor, inte minst till följd av en ansvarslös invandringspolitik. Sysselsättningen har ökat, men arbetslösheten har också ökat och ligger kvar på en hög nivå. När man nu sätter upp ett nytt mål om 350 000 nya jobb är det precis samma sak. Man nämner inte och problematiserar inte det faktum att ett mål om antalet människor i sysselsättning i numerära tal inte är särskilt intressant om det inte ställs i relation till en förväntad befolkningsökning. Det säger egentligen ingenting om effekten på arbetslösheten. Även om regeringen själv inte lyfter fram det har det blivit tydligt att en stor invandring är en avgörande ingrediens i regeringens extrema utbudspolitik. Därför är det rimligt att förvänta sig en fortsatt stor invandring och därmed fortsatt hög befolkningstillväxt och därmed fortsatt hög arbetslöshet även framöver med som statsminister. Vi kan också vänta oss ett fortsatt stort utanförskap. Trots alla stora ord och trots den största integrationspolitiska reformen ökar nämligen utanförskapet. I min värld är det minst sagt anmärkningsvärt att man till slut inte omvärderar sin politik efter alla misslyckanden. Det är ju en politik som så uppenbart inte fungerar, som cementerar hög arbetslöshet och ett stort och permanent utanförskap för stora delar av befolkningen. Särskilt anmärkningsvärt är det eftersom regeringen gick till val på att bryta detta, på att bekämpa arbetslöshet och utanförskap. Man hade det som sin högsta prioritering. Vi behöver bekämpa arbetslöshet, inte enbart skapa sysselsättning genom att befolkningen växer. Vi behöver få stopp på det ständiga tillflödet till mer eller mindre permanent utanförskap. För att komma till rätta med arbetslöshet och utanförskap behöver vi satsningar på företagande. Vi behöver göra det billigare att anställa och mindre riskfyllt att anställa för små och medelstora företag. Vi behöver satsningar på infrastruktur och utbildning så att inte minst landsbygdens näringar inte stoppas upp utan kan fortsätta utvecklas och växa. Vi behöver utbildningssatsningar för att ställa om den befintliga arbetskraften till behov som finns på den svenska arbetsmarknaden. Vi behöver en politik för att hålla ihop , inte fortsatt splittringspolitik mot mer och mer av utanförskap. Jobben, sysselsättningen och arbetslösheten har en tydlig koppling till vår förmåga att just hålla ihop landet och motverka ytterligare splittringstendenser. Det gäller också vår förmåga att upprätthålla och utveckla välfärden. Hur bra vi lyckas med jobben och bekämpandet av arbetslösheten är helt avgörande för hur väl vi klarar det gemensamma offentliga åtagandet och att hålla ihop vårt land. Det skrämmer mig att vi har en regering som gör sitt bästa för att urholka förutsättningarna för sammanhållning och välfärd. Det skrämmer mig lika mycket att alternativet egentligen inte är något alternativ i detta avseende. Vi vet över huvud taget väldigt lite om vad en röst på Socialdemokraterna betyder i praktiken. Jag läste partiledarintervju med . Han var minst sagt luddig när det gällde regeringsfrågan. På ett sätt har han rätt i att vi först måste rösta och att man sedan bildar regering. Det är inget konstigt, så fungerar det. Men vi kan ställa krav på att man ska ge åtminstone vissa grundläggande besked före valet. Vilket inflytande tänker Socialdemokraterna ge och ? Inom vilka områden tänker man ge dem inflytande? Hur blir det med skatterna? Hur blir det med energipolitiken? Hur blir det med den generella arbetskraftsinvandringen? Vad menar egentligen i praktiken när han säger att han inte tänker medverka till att vi får en svag minoritetsregering som är beroende av ? Jag kan inte minnas att någonsin under en sådan här debatt har tagit replik på mig, men han är välkommen upp för att ge svar på dessa och andra frågor. Hur blir det med a-kassan? Hur blir det med den orättfärdiga beskattningen av pensionärerna? Vad tänker man göra med sitt vallöfte om rätt till heltid? Det finns många frågor, herr talman, men tyvärr har svaren lyst med sin frånvaro. Avslutningsvis vill jag lyfta fram en sak som jag tycker är angelägen i detta sammanhang. Jag vill nämligen vädja om en sjyst valkampanj och en valrörelse utan våld, hot och andra övertramp. Med EU-valet i färskt minne känns detta oerhört angeläget. Jag fick själv vid ett antal tillfällen erfara hur grundläggande demokratiska principer sattes ur spel och hur antidemokratiska krafter lyckades uppnå sin målsättning att stoppa till exempel politiska möten genom att uppträda hotfullt och aggressivt, föra oväsen och kasta allehanda föremål och liknande. Jag menar att det är viktigt att alla partier och i synnerhet riksdagspartierna respekterar de spelregler som följer av att vi lever i en demokrati med fria val. Det är naturligtvis en sak att i ord ta avstånd från denna typ av handlingar. Det är inte särskilt svårt, även om det för vissa ibland sitter väldigt långt inne. Det är en helt annan sak att göra slag i saken och i praktisk handling visa att man menar allvar med det man säger och att man som partiledare tydligt och konsekvent markerar sin ställning och var gränsen går och sedan är beredd att agera därefter. Det finns tyvärr extrema avarter också i vårt system, ibland kanske på närmare håll än vad man tänker sig. Jag hoppas, herr talman, att vi alla i den här församlingen är överens om var dessa gränser går och att vi ska ha en sjyst valrörelse där övertramp inte tolereras. 88 (MP) replik: Kriget i går in på sitt tredje år. Kemiska vapen har använts, och 10 000 barn beräknas vara döda. Vittnen har rapporterat att barn, spädbarn och gravida utsätts för krypskyttar, summariska avrättningar och tortyr. 1,2 miljoner barn är på flykt. Ungefär hälften av dem är , och många är skilda från sina föräldrar. Ytterligare en miljon barn som är kvar i lever i städer som närmast är under belägring. De är utan mat och vatten och har inte medicin ens mot de enklaste sjukdomar. Och sprids kriget i . vidlyftiga löften i debatten baseras på pengar som ni, , låtsas kunna dra in genom att säga nej till nio av tio som kommer till och söker en . har ni inte svarat på vilka ni ska skicka tillbaka till krigets helvete, men säger att vi inte ska ge uppehållstillstånd till flyktingar från . Asylsystemet finns inte av en tillfällighet. Efter fasor och grusade förhoppningar när det gäller att kunna stoppa framtida krig utfäste vi i alla fall detta löfte till varandra: Om någon av oss i mänsklighetens familj utsätts för krigets helvete igen ska vi kunna lita till rätten att fly och få en i ett annat land. I FN:s allmänna deklaration om de mänskliga rättigheterna uttrycks detta så här: har rätt att i annat land söka och åtnjuta från förföljelse. Låt mig fråga detta: Om inte anser att det krig där barn nu dödas och lemlästas i är av sådant slag som avsågs när deklarationen om de mänskliga rättigheterna undertecknades, vad krävs då för att en flykting ska betraktas som en flykting med mänskliga rättigheter också av ? 89 (SD) replik: Vi ska inte skicka tillbaka någon till krigets helvete. Det har aldrig varit och kommer aldrig att vara min avsikt. Vad som är problematiskt i den här debatten är att det tyvärr inte går att lyfta fram en viktig fråga som flyktingpolitiken utan att det blir denna typ av överdrifter i debatten. Jag tycker att det är tråkigt, för det skapar inte en sund debatt. Min ambition när vi diskuterar flyktingpolitiken är att lyfta fram frågorna: Hur hjälper vi bäst? Hur hjälper vi flest? Hur hjälper vi mest effektivt? Det är mina frågeställningar. Jag tycker inte att det sätt vi hjälper på är det mest effektiva. Jag har själv besökt ett flyktingläger utanför i liksom enskilda flyktingfamiljer som bor i det jordanska samhället i lägenheter och så vidare. Jag hade då samtal om dessa frågor med ordföranden för utrikesutskott. Jag är övertygad om att min hållning är den rätta. Det är inte rimligt att vi till en kostnad av hjälper ett fåtal som är litet i det större sammanhanget – människor i – när vi har kanske uppemot tio miljoner människor som har flytt från krigets helvete i men som finns kvar antingen som internflyktingar i eller i det omedelbara närområdet. Bara i finns uppemot en miljon syriska flyktingar . Då kan väl ändå inte det bästa sättet att hjälpa dessa människor vara att hjälpa ett fåtal som kommer till . Det bästa sättet att hjälpa måste väl vara att rikta om resurserna till de områden där de allra flesta flyktingarna finns. Jag lovar, , att min politik hjälper väsentligt fler flyktingar än vad din orimliga flyktingpolitik gör. 90 (MP) replik: talar om överdrifter. Jag undrar vad som är överdrifter. Är det de kemiska vapnen? Är det de 10 000 döda barnen? Är det krypskyttarna som siktar mot spädbarn och gravida? Det är inte överdrifter, det är krigets fakta. säger att det är bättre att hjälpa i närområdet, men det finns inget antingen eller. Vi måste både göra vårt för att krig inte ska uppstå och hjälpa till när det ändå gör det. Vi måste både bistå UNHCR, Röda Korset och andra organisationer som kan hjälpa till i krig och i de flyktingläger som växer upp runt krigen och solidariskt och medmänskligt ge åt dem som kommer hit. Det finns inget antingen eller. Det finns bara solidaritet eller inte solidaritet. I de massiva och okontrollerbara flyktingläger som växer fram under ett krig som det i rekryteras pojkar till att bli soldater, och flickor gifts bort mot beskydd. Det är de uppgifter som kommer från . Det är dit vill skicka tillbaka dem som kommit till . Det är lika illa som att skicka tillbaka människor direkt in i en brand. Det är detta närområde du talar om, . 91 (SD) replik: Det problematiska med – det gäller inte bara detta ämne utan alla ämnen – är att han alltid ska göra allt. Han ska alltid göra både och. Det saknas aldrig resurser. Det är bara att gratulera till att ha hittat ett språkrör som har så mycket pengar i sina fickor att han kan spendera precis allting på precis allting. Men så fungerar inte verkligheten. I verkligheten har man en begränsad mängd pengar. Vi har politiker som väljs av folket och som bestämmer hur vi ska prioritera och fördela pengarna. Det är ganska grundläggande. Ofta vill man göra mer än en sak, och då har vi olika verksamheter som vi fördelar pengarna mellan. Man kan inte ge så mycket pengar som behövs till alla verksamheter, utan man måste prioritera. Då menar jag att det är mer effektivt att hjälpa de människor som är flyktingar där de allra flesta finns och där kostnaderna för hjälpen är väsentligt lägre än i till exempel . Min politik är mycket mer effektiv än din, . Så enkelt är det. 92 Näringsminister (C) replik: vill spara på invandringen de kommande fyra åren. Förutom att så stora nedskärningar i flyktingmottagandet sannolikt skulle innebära att vi bryter mot internationella konventioner, att det är djupt osolidariskt och att budgeten är ett hafsverk utdömt av de flesta är det ett effektivt sätt att dra undan mattan för framtida välfärd. Vi blir nämligen allt äldre. Beräkningar visar att kommer en fjärdedel av invånarna att vara . Det är inte svårt att räkna ut att detta kommer att medföra stora utmaningar för samhället. Pensionsavgångarna kommer att vara stora, och allt färre kommer att behöva både försörja och ta hand om allt fler äldre. är var fjärde anställd inom äldreomsorgen utlandsfödd. I är det hälften av de anställda. Var tredje läkare och var fjärde tandläkare är född i ett annat land. är på många sätt beroende av människor från andra länder. Med politik skulle möjligheterna att komma hit kraftigt begränsas – för dem som flyr undan krig och förtryck, från bomberna i , men också för dem som vill komma hit och jobba. I sin rädsla för människor med andra språk och andra erfarenheter drar undan mattan inte bara för Faribah från eller Ashra från utan också för möjlighet att klara jobben och välfärden . Hur ska klara den demografiska utmaning som står inför? Hur ska vi få fler händer i välfärden, när vill stoppa dem vid gränsen? 93 (SD) replik: Jag måste ställa frågan – jag har gjort det vid ett antal tillfällen förut: I vilken verklighet lever ? Den verklighet som hon ger uttryck för här är inte den verklighet som åtminstone jag lever i. I den verklighet som jag lever i har vi en gigantisk utmaning vad gäller utanförskap, till följd av en för stor invandring på . Problemet stavas arbetslöshet, särskilt bland utlandsfödda och särskilt bland dem som är födda i länder utanför . Det är klart att det finns en framtid där det inom vissa yrken och i vissa sektorer kan uppstå tillfälliga luckor, tillfälliga behov av arbetskraft. Jag har ingenting emot att det kommer hit människor och fyller de luckorna. Jag har aldrig haft några problem med det och kommer aldrig att ha några som helst problem med det. Men att påstå att den asyl- och anhöriginvandring som vi har på något sätt skulle ha som syfte att rädda välfärden långsiktigt är fullständigt absurt, för så är det ju inte. Tvärtom kostar den asyl- och anhöriginvandring som vi har oerhörda pengar, och den drar isär det svenska samhället och skapar utanförskap. Det har ingenting med att rädda framtidens välfärd att göra. Jag förstår heller inte hur man räknar här. På något sätt utgår hela den idé som ger uttryck för från att de människor som kommer hit ger välfärd, att de bara kommer att arbeta i välfärden, att de inte har något eget behov av välfärd. Så fungerar det inte, utan även invandrare blir äldre. Även invandrare blir sjuka. Även invandrare har behov av välfärd. När befolkningen ökar, då ökar också behovet av välfärdstjänster. Det är inte bara så att de som kommer arbetar i välfärden, utan de har också behov av den. Detta går helt enkelt inte ihop. Det är en fullständigt orimlig verklighetsbeskrivning som vi får av .