prot · H109120 · 2014-06-05 00:00:00 — Många utvecklingsländer var mer än en aning sura på att vi pekar finger åt dem och säger: Titta, nu växer ni – då växer era utsläpp. har vi i den rika världen fortfarande högre utsläpp än de har, och vi har lovat att vi ska ge dem pengar så att de kan minska sina utsläpp som de reser sig ur fattigdom. Men vi lever inte upp till de löftena, och vi minskar inte våra utsläpp i tillräckligt hög takt här hemma. Det vi kan göra, det som är vårt ansvar, är att minska våra utsläpp mer. Det kan hända att det leder till lite lägre tillväxt för oss. Jag tror inte att det är någon här som ser det som ett självändamål att minska tillväxten för sakens skull. Jag tillhör å andra sidan den kategori som heller inte ser det som ett självändamål att ha hög tillväxt. Jag vill ha ett gott samhälle för oss som lever här nu och dem som kommer efter oss. Kan vi uppnå det med en hög tillväxt så gärna för mig. Men är det så att man konsekvent säger nej till varenda åtgärd som ska ta oss till det hållbara samhället av rädsla – välgrundad eller ej – att det kan påverka tillväxten, då blir vi inte föregångslandet som kan visa att vi kan ha ett klimatsmart samhälle som är gott för oss som lever här och för dem som kommer sedan. 14 (FP): Regeringens ambition och mål är noll nettoutsläpp , med andra ord ett klimatneutralt . Vi tar klimathotet och FN:s samlade forskare på stort allvar, till skillnad från . Vi arbetar för ett globalt bindande ambitiöst avtal som ska omfatta ett flertal länder senast i . Vi arbetar för ekonomiska styrmedel samordnade på EU-nivå och ser gärna den svenska koldioxidbeskattningen som ett instrument att exportera. Vi ser en transportsektor införlivad i EU:s handelssystem och att den gröna fonden för de minst bemedlade och för de fattigaste och mest utsatta länderna snabbt kommer på plats. , herr talman, anser dessutom att det krävs fler bindande avtal inom det arktiska samarbetet kring reservat, där förbud mot utvinning av olja och gas måste tas upp. Det behövs också strategier och ansvarsfördelning kring klimatanpassningsåtgärder, något som har varit uppe till debatt här , på , regional och nationell nivå. Det är givet att när vi pratar om globalt samarbete, internationellt samarbete och EU-samarbete handlar det om att vi ska göra vad vi kan på hemmaplan. Vi har ett ansvar. Det har vi visat på många sätt, bland annat genom att vi har antagit en vision om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Det är en hög och nödvändig målsättning med tanke på att nio av tio fordon drivs fossilt och att transporterna står för en tredjedel av utsläppen. Trots att det har skett en ökning – det är nu 1,8 miljoner fler fordon än 1990 – ligger vi på samma nivå. Det är tack vare teknikutveckling och tack vare en ökad bränsleeffektivitet. Det visar att insatser gör nytta, men det är självklart inte nog, utan nu måste vi gå vidare. Vi hade ett mål. Vi satte upp ett mål: förnybar energi i transportsektorn . Vi är nu uppe i . Vi har alltså redan klarat det med råge. är det en utredare, , som har presenterat sin fossiloberoendeutredning. Där finns det många skarpa och proaktiva förslag. Det är nu angeläget att vi tar vara på flera av utredarens förslag och att de kommer på plats. Det är egentligen först då vi kan ge marknaden en långsiktighet. Det krävs långsiktiga spelregler både för industrin och för oss konsumenter. Sammantaget, herr talman, arbetar vi såväl internationellt som nationellt med dessa frågor. 15 (SD): I mitt första anförande lyfte jag upp den prominente vetenskapsmannen och några av hans uttalanden om klimatdebatten, som den förs. tänkte jag följa upp det med en ganska intressant historia som svenska medier i bästa fall har missat men mest troligt ignorerat. anslöt sig nämnde som vetenskaplig rådgivare till den Englandsbaserade tankesmedjan . Jag kan utan omsvep säga att jag inte känner till denna tankesmedja särskilt väl annat än att jag vet att de har en annan syn på klimatfrågan än till exempel , och . Jag kan använda egna ord för att beskriva organisationen. Han säger att ett antal kolleger ser GWPF som en förnekarorganisation och fortsätter: Jag delar på inga sätt denna uppfattning även om jag i flera avseenden har en något annan syn än GWPF när det gäller rent vetenskapliga frågor. Nåväl, ambition tycks i alla fall ha varit att bidra med sitt gedigna kunnande till denna tankesmedja genom rollen som vetenskaplig rådgivare. Att han som vetenskapsman känner sig nödd och tvungen att ge sig in i den politiska dimensionen av klimatdebatten är begripligt. Så här beskriver själv debattklimatet: Det kanske allra mest oroande är en ökad tendens till pseudovetenskap inom klimatforskningen. Detta visar sig i tendensen att endast rapportera om det som stöder en klimathypotes och avstå att berätta om det som avviker. Men när hade anslutit sig till den här tankesmedjan lät reaktionerna inte vänta på sig. Organisationer, politiker och många forskare har ju satsat både prestige och heder på apokalyptiska framtidsvisioner. Att en så meriterad klimatforskare som anslöt sig till dem man kallar förnekare eller till och med världskriminella kunde alarmistsamfundet naturligtvis inte acceptera. Endast efter att anslutit sig till tankesmedjan låter han meddela att han drastiskt och hastigt lämnar GWPF. Han skriver i ett brev: Kära professor . Jag har blivit utsatt för ett sådant enormt grupptryck från hela världen, som har blivit så gott som outhärdligt för mig. Om detta skulle fortsätta kommer jag inte att kunna utföra mitt vanliga arbete, och jag kommer även att börja oroa mig för min hälsa och säkerhet. Jag ser därför ingen annan utväg än att avgå från GWPF. Jag hade inte förväntat mig en sådan enorm världsomspännande påtryckning på mig från en gemenskap som jag har varit nära i hela mitt verksamma liv. Då blir min fråga: Är det här ett önskvärt vetenskapligt klimat? Jag hoppas att ni alla funderar noggrant över detta, som osökt för tankarna till den medeltida inkvisitionen. Det har inte skrivits ett ord i etablerade svenska medier om det som skett, trots att det har varit en världsnyhet och rapporterats friskt på andra håll i världen. Gissningsvis är det kopplat till att även svenska medier har investerat trovärdighet i en ensidig lägesanalys. I ytterligare ett förtydligande säger : Speciellt var situationen så upphetsad i att en kollega hade begärt att fått sitt namn borttaget från en gemensam publikation Jag löste detta problem genom att dra bort mitt eget namn från artikeln. Tills vidare får jag fortsätta ändå men har fått ett stort stöd av personer och andra kollegor över hela världen. Grunden till misshälligheterna med ett antal andra klimatforskare är att jag har en annan dynamisk och mer positiv framtidssyn och menar att klimatfrågan kraftigt har överdrivits i debatten och därvid fått uppenbara religiösa övertoner. hann jag inte färdigt med mitt anförande, men jag får väl spara lite till de . 16 (V): Till och vill jag ställa två konkreta frågor: Stämmer det att utsläppen i världen av växthusgaser är större nu än någonsin – ja eller nej? Påverkar dessa utsläpp klimatet – ja eller nej? Jag tycker att det vore ganska bra om vi alla kunde få veta vad ståndpunkt är i dessa grundläggande frågor. ska jag gå över till de andra, som jag vet delar det som är basic – men vi har ganska olika synpunkter på hur vi ska nå fram och rädda klimatet. Miljöminister gjorde en stor sak av att vi har minskat utsläppen här i . Det har vi gjort. Vi har minskat dem med . Och vi i har aktivt bidragit till många av de beslut som fanns på plats för att dessa utsläppsminskningar skulle komma till stånd. Men ett stort problem är att mycket av det som var våra utsläpp här i nu har flyttat till andra länder. Vi importerar utsläppen genom att vi importerar mer och mer produkter från andra länder. Utsläppen blir lägre här, men i stället växer de i , och andra länder som tillverkar våra prylar. Dessutom räknar vi inte med flyget, utlandsflyget, när det gäller dessa utsläpp. Det har också ökat lavinartat. Om vi skulle räkna med de utsläpp, , som vi förlägger till andra länder skulle de svenska utsläppen hamna en bra bit över . Mer än hälften av alla utsläpp som vi har i finns faktiskt i andra länder. Jag ser inte att regeringen har någon strategi för att minska de utsläppen. I stället har vi en regering som ensidigt pratar om att ekonomisk tillväxt är ett självändamål. Det tycker inte vi i . Vi i vill ha utveckling. Det är det viktiga för oss. Vi vill ha ett samhälle som växer. Vi vill ha bättre skolor. Vi vill ha bättre äldreomsorg. Vi vill ha en kollektivtrafik som fungerar. Om bara tillväxten ska växa skulle vi kunna släppa ut en massa olja i och sedan sanera den oljan, för det växer också tillväxten av. Vi kan inte ha en politik som ensidigt sänker skatter för rika, banker och storföretag och sedan låter vanliga människor ta smällarna. Den politiken leder till att utsläppen ökar på grund av ökat utlandsresande, ökad lyxkonsumtion och sådana saker. Jämlika samhällen, , gör oss bättre rustade att möta framtidens utmaningar. Om jag vet att mina grannar också tar klimatansvar – för att vi har lagstiftat om det och för att det finns nationella handlingsplaner om att vi alla ska göra detta gemensamt – tror jag också att omställningsarbetet blir så mycket effektivare. Resonemanget fungerar också på det internationella planet mellan nord och syd. Vi vet, och alla andra här inne i kammaren, att det är vi i de rika länderna som har ställt till med problemet. De rika länderna står för av de historiska utsläppen av växthusgaserna. Det står inskrivet i klimatkonventionen att det är de rika länderna som ska gå före och minska sina utsläpp. Det är de rika länderna som ska bistå de fattiga länderna med ny teknik och nytt kapital. Gör vi så? Regeringen har inte ens något nytt och additionellt klimatbistånd, som inte tar från den ordinarie biståndsbudgeten. De som och andra utlovade till den nya klimatfonden i FN:s regi kommer inte att betalas ut . Kan bestrida det? Det vore bra om hon kunde säga att pengarna ska betalas ut. Det handlar om att se bjälken i sitt eget öga. Vi måste se vårt eget ansvar i frågan. Vi måste förstå att vi måste gå före. Vi kan inte tala om att utsläpp motsvarar några millimetrar. och Tokyos utsläpp motsvarar också bara några millimetrar av världens utsläpp. Vi kan minska utsläppen och rädda världen. Det ska vi göra. 17 (KD): Som kristdemokrat känner jag tilltro till att människor har en egen vilja och en egen förmåga. Om vi ska rädda världen är det den egna viljan och förmågan vi ska utgå från. Det skulle vara intressant om de tre företrädarna på min vänstra sida – som också är den vänstra sidan – är överens om alla dessa skatter och pålagor och tror att de är lösningen på frågorna, att vi i kan gå före, vara ett föredöme och ta på oss den ledartröja som vi som svenskar har tagit på oss på olika sätt internationellt, regionalt, om vi med det menar EU-perspektivet, och hemma. Det skulle vara intressant att se om vi kan bli överens om att utöva en energipolitik i som leder till grön omställning och teknikutveckling – som också kan exporteras. Kan vi vara överens om att biståndsmålet har gett oss – om jag räknar rätt – ungefär 24 miljarder mer till ? Vi har hållit fast vid enprocentsmålet, som jag är så stolt över att har. Pengarna ska användas på rätt sätt. Sedan ska vi hitta ytterligare resurser hemma och på andra håll för att också bidra till att förändra till det bättre ur ett klimatperspektiv. Vi ska exportera våra lärdomar om CO2-beskattning. Vi ska exportera vår kunskap om att ge kvinnor möjlighet till utbildning och kompetensutveckling för att på det sättet också skapa ett mer jämställt och jämlikt samhälle, vilket i sig kommer att leda till positiva utvecklingsmöjligheter. Vi hoppar i debatten, herr talman, mellan smått och stort, mellan det stora globala perspektivet och det lilla perspektivet här hemma. Jag kan inte låta bli att konstatera att jag tänker på vad som hände härförleden hemma i det småländska skogslandskapet, nämligen projektet trave till. Det är fråga om ny teknik. En lastbil kan lasta betydligt mer timmer och stock, kan köra på förnybara bränslen, har lägre axeltryck och kan köra längre till den nya industri som ska producera våra kläder – kanske till och med producera fiskföda. Jag var på ett oerhört intressant seminarium . Där framgick att det går att omvandla sockersubstans till protein som kan användas som föda för fiskar. Kanske andra djur kan få del av proteinet. Det finns så mycket spännande teknikutveckling. Det finns så mycket resurser att använda. Men om detta ska göras måste människor ha arbete och vara villiga att i detta sammanhang arbeta på flera sätt. Våra gemensamma resurser ska användas på ett smart och effektivt sätt till forskningsutveckling och kunskapsförmedling – som har framförts ett antal gånger i debatten. Internationellt måste vi ta på oss ledartröjan och jobba med fattigdomsbekämpning. Jag tror att det är ett plus – förutom att det är en alliansregering – att vi har en kvinnlig minister i sammanhanget. Vi har i många sammanhang hört att det är kvinnorna som får ta på sig ledartröjan internationellt – i det lilla perspektivet och i det stora perspektivet – för att få förändringar till stånd. Vi måste lägga ned de prestigediskussioner som har förts globalt. Därför är jag glad över att det finns en och annan man – till exempel företrädare – som kan konstatera att vi behöver göra mer. 18 Miljöminister (C): Herr talman, ärade ledamöter och ärade åhörare! Klimatfrågan är oerhört allvarlig. De största utsläppen finns inte i utan i många andra länder. De drabbar mest fattiga människor. Det finns därför oändligt många anledningar till att vi ska jobba tydligt och tufft i frågan. Jag måste ändå upprepa några saker. Om världens utsläpp motsvarar en meter, motsvarar utsläpp, den tuffaste regionen i världen när det gäller att bekämpa klimatutsläpp, en decimeter, och utsläpp, ett av världens absolut tuffaste länder i klimatfrågan, motsvarar en millimeter. Vad gör vi hemma och i andra länder? Vi har gjort det dyrast i världen att släppa ut koldioxid. Det kostar per ton. Det finns inget land som är i närheten. Vi har stärkt vår roll i klimatförhandlingarna. Vi har antagit bland de högsta klimatmålen i EU och i världen. Vi genomför två globala klimatprocesser som erkänns av FN som bra. De har inletts av och denna regering. har en klimat- och energiöverenskommelse med målet att minska utsläppen av klimatgaser till 2020, att skapa en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 och ha neutrala utsläpp till 2050. Vi fortsätter det arbetet. Detta är en skarp kontrast mot hur det ser ut på den andra sidan. Alliansen är överens i dessa frågor. Kontrasten mot S, V och MP kan inte vara större. Ni är inte i närheten av att enas om klimatmål och energimix. Vilka åtgärder vill ni sätta på plats tillsammans? Ni har egna förslag, men ni har inte lyckats förhandla ihop dem i klimatfrågan, energipolitiken och internationella klimatprojekt. Det är tre helt olika varianter. Med samarbetspartier som inte tror på tillväxt och vill ha en ekonomi som inte baseras på tillväxt måste Socialdemokraterna berätta hur man vill göra. Det är inte jag som undrar utan också de stora facken. Det gäller också alla svenskar som är beroende av besluten. 19 (S): Före valet var miljö och klimat oviktigt, enligt i . Efter valet exploderade medierna av klimatfrågan. lades den fjärde fram. lades den femte rapporten fram, som den här debatten har handlat om. Vad har hänt däremellan? Vad har regeringen gjort mer än att tvinga fram en miljöminister som står i denna talarstol och relativiserar de svenska utsläppen? Först fick vi vänta. Sedan lyckades regeringen presentera en proposition om klimatpolitiken. I den bröt man mot sin egen utfästelse. I stället för att samla breda intressen bakom klimatpolitiken valde regeringen då att lyssna på de få som ville minska miljöambitioner. Det var då siffertricksandet började. Man införde en ny beräkningsgrund och fick det att se ut som att man höjde ambitionerna. I stället minskade man ambitionerna för . Det gjorde man i ett läge där varningarna om klimathotet vuxit sig starkare. Sedan kom inget mer än en mängd oklara besked. Vilka skatter ska vi ha på våra förnybara drivmedel? Hur ska vi stimulera miljöbilar? Koldioxidskatterna har höjts och sänkts, produktionen av förnybart drivmedel har slagits ut, miljöbilsbonus har kommit och försvunnit, oklarheten är stor, investerarna väntar och omställningen skjuts framåt. Det allvarligaste med regeringens miljöpolitik är bristen på långsiktigt klara besked. Det gör att våra ambitioner sänks, att man sviker kvinnor och barn och tricksar med vår framtid. Det är kostnadseffektivt, hållbart, solidariskt och rättvist att ha en ambitiös klimatpolitik för ett bättre och en mer hållbar värld. 20 (M): Låt mig börja med att besvara fråga om vad vi i Alliansen har gjort. Vi har i princip fördubblat utsläppsminskningstakten. Under den tidigare minskade utsläppen i med 6 . Under Alliansens tid vid makten minskade de svenska utsläppen med . Det är en nära fördubbling i utsläppsminskningstakt. Det tycker jag är ett resultat som det förtjänar att känna en viss stolthet över. Jag vill tacka övriga partiers representanter för den här klargörande debatten. Förhoppningsvis har det blivit klart för alla som har följt debatten att en samspelt allians står mot en splittrad rödgrön opposition som går till val på ofinansierade löften, som inte är förberedd och som inte ger väljarna några gemensamma besked. Vi i Alliansen däremot ger tydliga besked om att vi vill föra en kraftfull och effektiv klimatpolitik i och i EU. Vi vill få på plats ett ambitiöst utsläppsminskningsmål på EU-nivå som leder till bättre fungerande utsläppshandel, vilket i sin tur leder till förbättrade incitament att investera i ny teknik, att fasa ut smutsig energi och att göra energieffektiviseringar. Vi vill slå vakt om roll som föregångsland genom att föra en politik för fler jobb och för tillväxt, där vi inte exporterar vår klimatpåverkan. Vi vill att bidrar till att minska globala utsläpp genom att vi exporterar varor producerade med liten klimatpåverkan. För den som på allvar vill möta klimatutmaningen duger inte Socialdemokraternas, Vänsterns och politik. De rödgröna oppositionspartierna för nämligen en politik som gör att utsläppen inte minskas, utan de flyttas. Med den rödgröna politiken får vi mindre tillväxt och färre jobb. Därmed får vi minskade möjligheter att faktiskt ta oss an miljö- och klimatutmaningarna. Alliansen står för en politik där minskande utsläpp går hand i hand med tillväxt och fler jobb. Bara så kan vi föra en ambitiös, långsiktig och framgångsrik klimatpolitik. Tack för en bra debatt! 21 (MP): Vi började i det stora, i de globala klimatutmaningarna. Men är vi tillbaka i det inrikespolitiska käbblet. Hur ska oppositionspartier som lämnat 15 gemensamma budgetar plötsligt kunna leverera en 16:e tillsammans? Nej, det kan ju aldrig gå! Jag tror att det går. Jag tror att det problem som ni i Alliansen har är att ni hade lägre ambitioner ni var i opposition och att ni har det nu när ni styr. Vi är lite olika inom den rödgröna oppositionen. Det är sant att vill gå lite längre än Socialdemokraterna i många klimatfrågor. Det vi däremot enats om är att vi vill göra mer än vad ni vill göra. Vi behöver göra mer. Det behöver inte bara vara ett hot mot jobb och välfärd. Tvärtom tror jag att den gröna omställningen kan ge många nya möjligheter. Då duger det inte att bara vara emot alla åtgärder. Det duger inte att luta sig tillbaka och säga att vi har gjort vårt. Titta hur mycket utsläppen har minskat ; nu är det klart. Det är inte klart. Våra utsläpp är fortfarande ohållbart stora i . Vi behöver göra mer. Vi gröna vill att det ska löna sig att vara klimatsmart både i affären och i styrelserummen. Då behöver vi klimatskatter för att se till att det som är långsiktigt hållbart också blir kortsiktigt lönsamt. Klimatskatterna kan vi investera i alternativen – i tågen, i förnybar energi och i energieffektiviseringen – så att vi får de praktiska möjligheterna att göra de klimatsmarta valen. Det här är ingenting som driver företag ur landet. Det här är någonting som ger förutsättningarna för morgondagens företag, företag som är rustade för de klimatutmaningar som vi vet att vi kommer att möta. Jag är övertygad om att vi rödgröna kommer att kunna prata ihop oss. En sak är vi i alla fall överens om, och det är att vi inte kan nöja oss med det vi har gjort och att vi behöver göra mer än vad vi gör . Det skulle vara intressant att höra vad Alliansen vill göra mer. Jag har mest hört vad ni har gjort och vad ni inte vill göra. 22 (FP): Jag vill börja med att tacka för en viktig debatt. Särskilt vill jag rikta ett tack till , som initierat denna debatt. Det finns ett stort engagemang i denna fråga. Vi vill göra mycket mer. Vi vill se till att det kommer till stånd klimatavtal såväl på EU-nivå som globalt och att vi fortsätter att driva de frågor som vi har pekat på . Man blir trots allt hoppfull när man tar del av FN:s femte klimatrapport. I den rapporten finns det uttryckt att det fortfarande finns möjligheter, men vi vet att tiden är knapp. Vi vet också att det krävs resoluta beslut och stort samarbete. FN:s kommande möten blir avgörande. Jag är stolt över regeringen, och jag är stolt över att har tagit ett stort ansvar nationellt och internationellt. Näringslivet visar också att det går att ställa om. Den gröna tekniken och den gröna exporten växer så det knakar. Jag är mycket glad över att så många människor har visat ett stort miljö- och klimatengagemang, för det bådar gott inför framtida beslut, faktiskt ganska tuffa beslut, som vi politiker tvingas fatta. Vi kan inte vara nöjda förrän vi gjort allt som står i vår makt att göra. Tack för denna debatt! 23 (SD): Jag fick frågor från . Vi får anledning att återkomma till dem , då vi ska ha en mer detaljerad ämnesdebatt om klimat. Jag tog med mig en affisch som lite grann sammanfattar det jag tror har gjort att i det här fallet så att säga har gått in i väggen och känt att han måste ge sig in i den obalanserade politiska debatten. Det är en valaffisch från som har hängt ute på staden, har jag fått höra. Den föreställer en gungställning, en hel lekpark under vatten. Det här skulle man närmast kunna betrakta som vulgärpropaganda. Jag hittade en uppdatering av affischen på Facebook. är det slutgungat. Under våra barns livstid kommer flera av världens städer enligt ny forskning att hamna under vatten, står det. Vad det är för forskning som det hänvisas till vet jag inte riktigt. Jag vet inte vad man vill signalera med den här typen av skrämselpropaganda. Kanske vill man att folk ska rösta på om de inte vill att deras barn ska drunkna, eller någonting liknade. Jag tycker att det är riktigt anskrämligt. Havsytan har stigit obrutet med . Men enligt pekar trenden helt plötsligt uppåt, och vi ska få metervis med vatten över hela och världen. Det är inte seriöst. Jag förstår att många forskare sliter i sitt hår när debatten förs så osakligt. vill jag bara säga: Ni blir jättearga på mig när jag går upp och drar de här argumenten, men hur ska ni kunna värdera argumenten om ni aldrig får höra dem? Hade inte jag tagit upp dem hade ingen gjort det. 24 (V): Bara här i kan havsnivån höjas med ungefär en meter inom detta århundrade. Det var därför jag tidigare ställde en fråga till , och hon har ett anförande kvar. Frågan var ifall vi har en nationell myndighet för klimatanpassning. Jag tycker att det är viktigt, för det finns många hårt arbetande tjänstemän som brottas med frågor som saltvattenintrång från havet in i våra sjöar, till exempel här i , den växande risken för skred i till exempel älv-regionen eller översvämmade städer i , i och . Har vi också, , en nationell anpassningsstrategi för att förhålla oss till de här sakerna?