prot · H109110 · 2014-05-09 00:00:00 — Det jag sade var att vårt bästa sätt att möta detta är att se till att de möter så många som möjligt på de interna gruppmötena som kanske har en annan uppfattning, som står upp för mänskliga rättigheter, för kvinnors rättigheter och för de här viktiga frågorna. Sedan är det också viktigt att det finns europeiska institutioner, som ju gör att vi – oavsett vad man fattar för beslut i enskilda länder – har rättigheter utöver enskilda länders beslut och kan gå till europeisk domstol och kräva vår rätt. Det tycker jag också är viktigt. Däremot vill jag inte gå in i en debatt om hur länderna ska se ut. Jag tycker att den väsentliga frågan vi har att lösa i inte är var de nya gränserna ska gå, utan att göra de gränser som finns mindre relevanta. Det behövs inte nya gränser inom länder, vare sig det handlar om , , eller . Vi ska göra de gränser som finns mindre relevanta. Det är det stora, viktiga och avgörande projektet. Det är så vi bygger fred, välstånd och också en bättre framtid för alla oss européer. 18 (V) replik: är, såvitt jag bedömer det, en utmärkt representant för de nya . Han säger alla de rätta sakerna och pratar om vikten av att respektera kollektivavtal och sociala rättigheter på arbetsmarknaden. ska inte politiska partier i första hand dömas ut utifrån vad de säger – vi säger ju alltid sådant som låter bra – utan utifrån vad de gör. När det gäller hur arbetsmarknaden ser ut i och de problem som följer av att kollektivavtal inte alltid respekteras måste jag säga att regeringen är oerhört svag på att hantera problemet, att göra någonting åt det och att föreslå lösningar. Inom restaurangbranschen, inom jordbruket, inom bärplockningen, inom transport och inom flera andra branscher är det relativt vanligt att arbetare utnyttjas till usla villkor och dåliga löner. Inom transportbranschen beror det bland annat på att det finns ett regelverk inom EU som tillåter det som kallas cabotage. Det är ett lite krångligt uttryck som innebär att man får köra inrikes transporter i ett annat land efter att man har kört en utrikestransport dit. Det hade vi en debatt om för inte så länge sedan. Då vägrade och alla andra regeringspartier att kräva förändringar av de regler som skulle innebära att svenska åkare fick möjlighet att konkurrera på ett seriöst sätt i stället för att bli utkonkurrerade av åkare som betalar usla löner till sina chaufförer. När det gäller lex och den svenska modellen är det också tydligt att regeringen egentligen inte är så angelägen. Man har lagt in frågan i en utredning som man har vägrat att komplettera direktiven till efter det att har sagt att detta gick för långt. är inte rimlig utifrån de problem som tidigare hade visat sig. Ska man döma inte bara efter vad säger utan efter vad och regeringen står för finns det mycket att önska i fråga om sociala rättigheter. 19 (M) replik: Jag fick inte någon direkt fråga av , men jag ska försöka svara genom ett bredare resonemang. Det viktigaste som har hänt på svensk arbetsmarknad under den här regeringen är att sysselsättningen har ökat. 250 000 fler människor går till jobbet jämfört med hur många som gjorde det innan. Lönerna har ökat, och dessutom får man behålla mer i plånboken. Det är bra. Därutöver har vi en debatt om hur villkoren ser ut på arbetsmarknaden. Den debatten välkomnar vi i Nya . Vi tycker att den är viktig. Vi tycker att svenska lagar och regler ska gälla, där är vi överens. Vi tycker också att man kanske behöver göra mer för att upprätthålla lagar och regler, och också för att se till att de lagar och regler som finns följs och att överträdelser beivras. Där har vi gjort en del. Vi har tillsatt en utredning som tittar på lex . Vi gör dessutom fler insatser för att göra det möjligt att granska vad som händer. Men vi måste separera det som vi pratar om här. Ena gången pratar , och de andra rödgröna partierna om att det är ett stort problem med kollektivavtal som inte gäller i . Så är det ju inte. Man kan kräva konflikt vad gäller att upprätthålla arbetstid, löner och semester i . Sedan rättfärdigar man det här med en massa illegal eller olämplig verksamhet som ska beivras. Då tycker jag att vi ska dela på diskussionen och ta den ena diskussionen om hur lagar och regler ser ut och den andra om hur lagar och regler följs. Där är vi beredda att göra insatser på båda. När det gäller cabotage är frågan om tycker att det vore bättre att det åker tomma lastbilar på våra vägar. Det är miljömässigt och ekonomiskt väsentligt mycket sämre. går min fråga till i stället. Ingen här har gett mig något exempel på ett enda land. Jag har talat mig varm för att vi behöver lära av varandra. Vilka av EU:s 27 länder vill att vi ska lära oss av när det gäller att reformera för fler jobb, bättre budgetbalans och bättre investeringar i forskning, infrastruktur och välfärd i ? Ge mig gärna ett exempel! 20 (V) replik: Det här är inte frågestund. Det här är ett replikskifte. Jag ställer inte frågor för att jag vill ha svar. Jag vill få fram de politiska skiljelinjerna. Jag antar att egentligen tycker detsamma och därför ställer den typ av retoriska frågor som han ställer till mig. Jag skiter i att svara på dem, men han har all rätt att ställa dem. Jag vill däremot ta fram det som skiljer, nämligen synen på sociala rättigheter. Den verklighet som beskriver är inte den verklighet som jag upplever när jag träffar människor. Tvärtom är utnyttjande av arbetskraft på den svenska arbetsmarknaden väldigt vanligt , mycket vanligare än det har varit tidigare. Det beror bland annat på att det inte finns några regler kring arbetskraftsinvandringen om att man självklart måste följa kollektivavtal när man till exempel anställer utländsk arbetskraft. Det finns inte heller ett regelverk som förhindrar att företag konkurrerar på oseriösa sätt. När det gäller cabotagereglerna är direkt oinsatt. ville vi minska till tre dagars möjlighet att köra inrikestransporter i ett annat land. Skulle det innebära att vi hade en massa tomma lastbilar som åkte kors och tvärs? Nej, det innebär det inte. Det innebär att vi förhindrar att utländska företag med sämre villkor för sina chaufförer fortsätter att köra, om inte obegränsat så åtminstone när de har haft en transport till . På det sättet slås svenska seriösa åkeriföretag ut. Det är vad som händer just , och det vill ni inte göra någonting åt. Den här regeringen har undergrävt och minskat de sociala rättigheterna på ett oerhört konsekvent sätt i . Man har minskat a-kassan, man har minskat sjukersättningen, man har utförsäkrat folk och man har skapat ännu större skillnader och ännu större fattigdom. Då är det inte så underligt att regeringens representanter inte heller är särskilt pådrivande för sociala rättigheter inom EU. Det hör till bilden att en borgerlig regering aldrig kommer att vara i framkant för att slåss för sociala rättigheter. Det är bland annat därför vi behöver en ny regering i . 21 (M) replik: Den viktigaste sociala rättigheten i varje civiliserat land utöver den demokratiska är möjligheten att försörja sig, att gå till jobbet, att bidra, att få en lön, att vara en del av samhället och gemenskapen. Den här regeringens viktigaste sociala reform har varit att öka sysselsättningen med 250 000 personer. Det är det viktigaste bidraget till ökad välfärd, ökat välstånd och ökad sammanhållning i vårt samhälle. Därutöver kan man se vad denna regering har gjort om man jämför med andra europeiska länder, vilket jag är beredd att göra. Då ser jag att tillhör de länder som har högst andel offentliga utgifter, som satsar på utbildning – tala om en viktig social rättighet, att få kunskap – som satsar på forskning så att vi alla får mer kunskap, som investerar i vägar och järnvägar så att lastbilarna, oavsett varifrån de kommer, har en väg att åka på som är trygg och säker och där trafiken flyter. Vi ska ha ett öppet land dit man kan komma med varor från andra delar av . Det är vad som ger jobb och sysselsättning och de viktigaste, grundläggande sociala värdena i . Då står vi, som säger, inför ett vägval. I det vägvalet väljer Socialdemokraterna, något helt annat: Vi ska beskatta, vi ska göra det svårare och vi ska reglera. Ni höjer skatterna enormt i de förslag som ni kommer med. En av de skatter som de rödgröna har diskuterat och som var med förra gången är kilometerskatten. När talar med åkarna om problemen, vad säger de om kilometerskatten? Kommer en rödgrön regering att göra det ännu tuffare för åkare i att konkurrera med den trafik som vi ska ha i ett öppet ? Där har vi mycket att göra, och den debatten måste vi fortsätta. De två alternativen i svensk politik handlar om jobb eller höjda skatter, att skapa välfärd eller att lägga pengarna på bidrag och på att färre jobbar. Där har vi en viktig konflikt. Den debatten ser jag fram emot. Men jag hoppas också att vi i och med Europavalet kommer att skicka människor till EU som tror och som vill att vi ska lära av varandra och göra bättre. Det hoppas jag blir resultatet . 22 (SD) replik: säger att han inte står för överstatlighet för EU, att EU ska bli en stor monsterstat, en superstat eller vad man nu vill kalla det. Ändå sitter han i ett parti som har ett principprogram där det står att tror på en värld utan gränser där EU är den tankens praktik i närområdet. Vad innebär då det som står i principprogrammet om inte just att de gränser som finns inom Europeiska unionen, mellan de olika nationer som ingår i EU, ska rensas bort? Är det inte så att alla de länder som ingår ska bli del av en stor överstatlighet? Det är så jag tolkar den text som står i principprogrammet. säger också att det är viktigt att vara med i EU för sysselsättning och för arbete. Ändå vill jag påtala att antalet sysselsatta inte har ökat , , som länder utanför EU har lyckats mycket bättre än . Faktum är att , , och har en högre sysselsättningsgrad än EU-länderna och . De har generellt lägre arbetslöshet, och de har högre livslängd. Länderna utanför går mycket bättre. Jag vill också hävda att det går att vara utanför överstatligheten. Det går att vara med och samarbeta. Det går att bedriva handel, ha konkurrenskraft och utveckla näringslivet utan överstatligheten. Länderna utanför bevisar det. var utanför tidigare och var ett framgångsrikt land fram till den förra finanskrisen. Därefter har det gått utför för detta land. Jag vill hävda att aldrig har återhämtat sig efter 90-talskrisen och det svenska EU-inträdet. 23 (M) replik: Låt oss börja från början. 90-talskrisen inträffade före EU-medlemskapet, och den var resultatet av tjugotalet år med problem i och problem i . Men vi gjorde någonting åt dem, som jag visade i mitt inlägg. Vi reformerade när greker inte gjorde det. Danskar reformerade när fransmän inte gjorde det. Vi byggde framtid, öppenhet och gemenskap. Det har resulterat i att vi är starkare . Budgetunderskottet är lägre än i många jämförbara länder. Sysselsättningen ökar i med 250 000 fler jobb. Vi kan satsa på utbildning, forskning och investeringar som gör rikare och bättre. Sedan finns det ett antal länder i som har valt att stå utanför. De har ofta det gemensamt att de är rika nog att stå utanför. Däremot strävar länder som behöver bygga en ny och bättre framtid efter att närma sig och den öppenhet som finns här. Det finns en grundläggande, klargörande skillnad mellan och oss, och det är att vi tror på öppenhet. Vi ser att det är det som har byggt rikt. Vi vet att man blir rik genom att specialisera sig och bli duktig på saker som man sedan fritt kan byta med andra. Men då måste det också vara fritt att byta. Då måste vi ha en öppenhet, en frihandel och en rörlighet som gör att människor, varor, idéer och kapital kan röra sig, så att vi kan producera mer och bättre, så att vi får ett välstånd som gör att vi kan lösa de problem vi står inför. Då vill jag gå tillbaka och ställa samma fråga till : land i EU ser ni som ett föredöme vad gäller att få fart på tillväxten, få lägre sysselsättning, få ned budgetunderskottet och minska statsskulden? Vilket land i – du har 27 att välja på – tycker du att har någonting att lära av? Jag är öppen för argument, för jag är beredd att lära av alla som har någonting att erbjuda. Men vilka är beredda att lära av? Vilka läxor har ni lärt er av det europeiska samarbetet? 24 (SD) replik: jämför med EU-länderna, alltså de länder i som är sämst på att skapa sysselsättning och tillväxt. Faktum är att länderna utanför är mycket bättre på det här. Sedan står och säger att vi i alla fall är bäst i den sämsta klassen. Jag tycker inte att det räcker. Det räcker inte att ha en ambition att vi ska vara bäst i den sämsta klassen. Jag tycker att vi ska vara bäst i den bästa klassen. var bäst i den bästa klassen tidigare. Varför kan vi inte vara det nu? Varför kan vi inte vara det utan det europeiska medlemskapet? Jag ställer mig den frågan. Jag menar att det är fullt rimligt att även , 2014, har kraften och potentialen att vara ett av världens bästa länder på sysselsättning, tillväxt och välfärd. Ändå sackar efter i relation till de tidigare åren. Som jag nämnde har vi inte fler sysselsatta nu än vi hade 1990. Det är , och befolkningen har ökat med 1,1 miljon människor. Vi hävdar att det är ett nederlag för . hävdar att det är en seger, för vi är i alla fall är bättre än de sämsta. Jag tycker att det är dålig argumentation. Jag vill också påtala detta: Att vara medlem i unionen innebär inte bara ekonomiska inskränkningar när EU går in och skapar myndigheter i det ekonomiska systemet. Man har ett ungdomsprogram där ska betala utländska ungdomars arbetslöshet och inte svenska ungdomars arbetslöshet. Det är för övrigt någonting som hela riksdag står bakom. Man har också någon som kallar sig president för EU som säger att behöver reformer, inte allmänna val. Det är det här som står bakom och som också hans grupp i står bakom. De vill inte bara ha ett överstatligt EU utan också en statlig upplåning på europeisk nivå i och med ESM, Europeiska stabilitetsmekanismen, som alltså är en statlig myndighet för statlig upplåning på europeisk nivå. kamrater i vill federalisera . parti i vill göra detsamma. 25 (M) replik: Låt oss börja med att försöka sortera lite av det här. Överstatlighet innebär inte samma sak som att man tar bort gränskontroller. Överstatlighet innebär att man fattar beslut med någon form av majoritetsförhållande som gör att även de som kanske inte är med på och delar uppfattningen kan besluta och bli överkörda. Det är överstatligheten som princip, inte att vi gör mer gemensamt eller öppnar europeiska marknader mot varandra. Det kan vi göra inom ramen för andra typer av mellanstatliga samarbeten, och EU är en blandning av överstatliga och mellanstatliga samarbeten. är restriktiva med att flytta mer av överstatlighet till . Vi vill att vi ska kunna forma vår egen framtid när det gäller det som är gemensamt för svenskar. Men ibland finns det saker som går över gränserna. Det kan handla om klimat. Det kan handla om internationell organiserad brottslighet. Det kan handla om att se till att vi har rimliga handelsregler så att inte enstaka länder ska kunna sätta upp hinder och försöka skydda sig själva och vi därmed får en sönderfallande handelsförordning där alla gör likadant och ingen får handla med någon. Där måste vi ha ett gemensamt europeiskt samarbete, och där är skyldiga ett svar. säger alltid i sitt resonemang att de är för internationellt samarbete och internationella avtal. Problemet är att man inte kommer någonvart om alla ska ha veto. Det har vi sett i klimatförhandlingarna. Där är EU en av de få institutioner som faktiskt kan flytta världen framåt – just för att vi har något av en överstatlighet. När resten av världen står still kan vi röra oss framåt. Det är därför EU är viktigt. Det är därför behöver den typen av samarbete. Men ska inte göra allt, utan ska göra det som ingen annan kan göra. Men då är det också viktigt att vi har rätt personer som fattar de beslut som EU ska fatta. Där tycker jag att det är bra med många moderater, både på ministerrådsmötena och i . 26 (FP): Jag vill inleda med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. Den här debatten och även valet måste ses och föras i ljuset av det som sker i . Vi har en säkerhetsordning i sedan slut som hotas av agerande. Jag besökte själv , , i , såg den förödelse som fanns där och talade med människor som berättade hur krypskyttar sköt människor i huvudet. Vi har därefter sett hur genom sitt agerande underminerar stabilitet och säkerhet i för att förhindra att befolkningen i väljer att vandra den väg som många andra människor i har kunnat vandra, nämligen in i Europasamarbetet. Agerandet från sida när man nu försöker slita i stycken är å ena sidan förutsägbart. Det är så diktaturer brukar agera. Det handlar om att bygga upp ett internt förtryck i . Man gör stora satsningar på militären. Man försöker göra någon sorts subversiv underminering av stabiliteten i grannländer och så vidare. Det är å ena sidan en ganska förutsägbar utveckling givet det ledarskap som finns i . Å andra sidan är det här oförutsägbart eftersom vi inte vet vad slutmålet är för . Vi vet inte heller om Kreml själv vet det. Det är helt enkelt oklart vad vill. Osäkerheten som finns innebär dessutom att försök att återta kontrollen och värna den territoriella integriteten i kan trigga mer våld. Vi har sett många dödsfall, och det är klart att det kan eskalera. Konflikten kan sprida sig till andra områden med frusna konflikter och till andra länder i som har en situation med olika rysktalande minoriteter. Världen håller nu andan inför nästa drag. Det finns en osäkerhet i som är beklaglig och väldigt oroväckande. Vi är helt enkelt på väg in i ett nytt kallt krig. Om vi inte är där redan är vi där snart. Vad kan vi från sida och Europeiska unionens sida göra för att hjälpa ? Vi kan komma med ekonomiska stödpaket, som har gjort, eller med lån. IMF har gjort det, och andra kan göra det. Vi påskyndar undertecknandet av associationsavtalet. En del av det är redan undertecknat – den politiska delen. Det som heter Deep and comprehensive free trade area, den ekonomiska delen som egentligen är ryggraden i detta avtal, ska man också kunna underteckna. Vi bör förstås ställa krav på att bekämpa korruption och bygga demokrati – har en mycket stor hemläxa att göra. Men framför allt måste vi signalera att dörren till ett framtida EU-medlemskap för finns där och att den dörren är öppen. Den dörren ska inte vara stängd. Det är viktigt att förstå att den situation vi i befinner oss i nu skulle bli ännu värre om man inte signalerar till ett land som och även till att dörren till EU står öppen om de vill vandra den vägen. Men det finns också, fru talman, ett antal slutsatser för att dra av detta. En viktig slutsats för oss är att inte skapa ett beroende av rysk gas. Det betyder att vi behöver behålla kärnkraften i . Det är inte bara en fråga om ekologi. Det är inte bara en fråga om att minska de fossila utsläppen. Det är inte bara en fråga om klimat och miljö, utan det är en fråga om säkerhetspolitik. Det handlar om att vi måste stärka vår egen försvarsförmåga och att hela ska kunna försvaras. Samtliga tre rödgröna partier, fru talman, vill avveckla kärnkraften i . De driver det lite olika hårt, men samtliga vill avveckla kärnkraften i . Det skulle innebära att vi driver in i ett beroende av rysk gas. Man sade : Vad ska väck? Vad ska in? Sol och vind! Risken är att det kommer in lite sol och vind men att det kommer in betydligt mer rysk gas från och . Socialdemokraterna föreslår en viss ökning av försvarsanslagen. Den är marginell, men de har uppenbarligen förstått detta och gör en omvärldsanalys som är ganska snarlik den vi gör. däremot föreslår besparingar inom försvaret på 1,6 miljarder . Att driva in i ett beroende av rysk gas och försämra vår försvarsförmåga vore direkt ansvarslöst för vår svenska säkerhet. I ljuset av det som sker i vår omvärld måste man ändå tillstå, fru talman, att krav på det här området ligger helt ur fas med omvärldsutvecklingen. Det är en aningslöshet som är slående, och det är en naivitet som skulle stå väldigt dyrt. Det pågår en annan konflikt: kriget i . Det är ett krig som ingen kan vinna. Även om regeringssidan har överhanden i kriget kommer och hans regering aldrig att kontrollera hela igen. Rebellerna kan inte heller vinna eftersom de är för svaga militärt. Det är inte bara ett krig som ingen kan vinna; det är också ett krig som ingen kan avsluta. Regimen, regeringssidan i kriget, vill inte avsluta kriget eftersom de har överhanden. Rebellerna kan inte avsluta det, för det finns ingen som kan teckna firma eftersom de är så djupt splittrade. Det är också ett krig där ingen extern aktör är beredd att ingripa, i alla fall inte västvärlden, Nato eller amerikanerna. Vi har tydligt sett att så inte är fallet. Det är framför allt ett krig där de civila offren blir fler och fler. Nio miljoner människor har tvingats lämna sina hem. 150 000 människor har dödats. Mer än nio miljoner människor är i behov av humanitär nödhjälp. 2,5 miljoner människor är registrerade flyktingar i UNHCR:s läger i grannländerna. Här finns det tre saker som är viktiga för och Europeiska unionen. Det första är vikten av att kräva, driva och förhandla fram humanitärt tillträde. Man måste få in humanitär hjälp till alla människor i som behöver det, och det måste byggas sådana korridorer. Man måste vara beredd att på olika sätt hitta vägar genom att deala med de olika parterna i kriget. Det andra är att vi måste försöka nå fram till en politisk lösning på kriget i . Det är väldigt avlägset , men det kan finnas vägar med lokala vapenvilor och annat. Man har nått en vapenvila i Homs, till exempel, som innebär att de sista rebellerna nu har lämnat staden – 1 300 personer. Det tredje och sista handlar om att medlemsstaterna måste ta gemensamt ansvar i Europeiska unionen och ställa upp för de människor som behöver vidarebosättning och som är registrerade flyktingar av UNHCR. Det handlar helt enkelt om att ställa upp för kvotflyktingarna. tar ett stort ansvar, men man måste tillstå att när tonar upp som en humanitär stormakt vad gäller flyktingmottagande i Europeiska unionen är det ett tecken på att tillståndet är ganska illa på många andra håll. kommer jag till en annan fråga som är mycket aktuell. Vi ser dem på gatorna runt om i . De har blivit en snackis i hela landet. Alla har en åsikt, tycks det, om tiggarna från . Kommunalråd uttalar sig om huruvida man ska skänka pengar eller inte, och en del av dem spekulerar i om tiggarna snattar. Journalister söker svar på frågor om hur organiserat tiggeriet egentligen är. I radions telefonväkteri är trycket hårt. En del vill köra bort tiggarna till grannkommunens camping, andra vill köra ut dem från . En del vill förbjuda tiggeri, andra vill inskränka den fria rörligheten inom EU. Debatten om tiggarna från vittnar om en tuffare och kyligare attityd i . Vi ser nu hur de som står allra längst ned på samhällets stege stämplas ut och görs till syndabockar – som om dessa människor inte redan stigmatiserats tillräckligt! Tiggarna anses av en del i vårt land förfula stadsbilden. De uppfattas som ett störande inslag, som något som tränger sig på och rubbar de invanda mönstren i vardagen. De är å ena sidan osynliggjorda – de är namnlösa, några man passerar utan att se i ögonen, och man bokstavligen kliver över dem för att gå in på – men å andra sidan har alla, tycks det, en åsikt om dem. Är det något som är gränslöst här i världen så är det tvärsäkerheten. Trots att väldigt få vet vad de rumänska tiggarna heter, vilka livsöden de bär på, hur de mår och vad de vill, så är väldigt många tvärsäkra på att tiggarna är kriminella, att de tillhör organiserade brottssyndikat och så vidare. finns dock en annan sida av myntet. Det är många människor i som visar empati och engagerar sig för att de rumänska tiggarna ska kunna vistas här under drägliga förhållanden.