prot · H20920 · 2014-11-12 00:00:00 — Jag kan konstatera att man i de borgerliga partiernas gemensamma kommittémotion skriver att man vill utöka antalet studenter med ca 10 000 senast . Det välkomnar jag, såvida ni inte tar bort de där 10 000 platserna på något annat ställe i budgeten. Om det nu ska tolkas så att ni ökar med 10 000 visar det dock att ni tycker att vi har haft en bra politik när vi har krävt mer satsningar på grundutbildningen. Det räcker inte bara med fler platser, utan vi behöver också ha en ökad kvalitet i vår grundutbildning. Därför finns det i budgeten medel avsatta till utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap samt till lärar- och förskollärarutbildningarna. Det ska stärkas med 125 miljoner 2015, vilket växer till 250 miljoner . I den presenterade regeringsförklaringen angav statsministern några viktiga forskningspolitiska prioriteringar, och jag skulle vilja nämna dem igen. Repetition är nämligen kunskapens moder.  Unga forskares villkor ska förbättras.  Andelen kvinnliga professorer ska öka, och forskningsanslagen ska fördelas jämnt.  Basanslagen för forskning ska prioriteras upp.  En ny forskningsproposition ska ha ett tioårigt perspektiv. Jag skulle kunna lägga ut texten om de här olika sakerna, men det har jag inte tid till – jag får inte tala så . Låt mig avsluta med att säga att vi måste vidga horisonten vad gäller forskningspolitik och inte längre tänka i fyraårsintervaller utan i tioårssteg framåt. Det är nämligen det svensk forskning, innovation och högre utbildning tjänar på. Alla berörda aktörer applåderar detta. Det utmanar oss politiker att sätta oss ned tillsammans, se varandra i ögonen och fundera på hur vi gör detta på ett klokt sätt. 382 (M): Infrastruktur är lite att se som ett blodomlopp i den svenska ekonomin. Jag vet att det kan låta lite klyschigt, men vad det handlar om väldigt mycket är att för oss som personer kunna åka till och från jobben, för företag att få gods till sina kunder, för medarbetare att kunna åka på konferenser och säljmöten. Då tycker jag att det är viktigt att se en helhet när det gäller infrastrukturen, att alla transportslag behövs och att de ska komplettera varandra. Jag noterar att det också naturligt var utgångspunkten för Alliansen när vi sjösatte den största satsningen någonsin på infrastruktur med till 2025 för att bygga nya vägar och järnvägar och annat samt underhålla det vi har. Det är väldigt mycket pengar. Men det viktigaste handlar om de saker man gör och den betydelse det får för oss som personer och för företag. Då tycker jag att det är viktigt att poängtera i den här allmänpolitiska debatten att mitt partis utgångspunkt är att göra saker som särskilt gynnar arbetspendling och underlättar för godstransporter. Vi vill stegvis förbättra järnvägen. Vi vill sätta i gång ett flertal viktiga vägprojekt i olika delar av landet. Vi vill arbeta vidare med Sverigebygget, alltså upplägget där man kombinerar satsning på infrastruktur som tåg och bygger många nya bostäder. Vi är i de dagsaktuella frågorna tydliga med att vi vill bygga Förbifart och stoppa de dumheter som bara kostar pengar helt i onödan på grund av S och MP:s beslut. Vi är också tydliga med att behövs för en tillgänglighet för hela landet. Sedan är jag, herr talman, göteborgare och känner ett behov av att prata om sjöfarten. är ett handelsberoende land. Hälften av den svenska ekonomin är kopplad till handel och utbyte med andra länder. I handelstermer är att betrakta som en ö, och då är sjöfarten helt avgörande för svenska företag och därmed för jobben, tillväxten och tillgängligheten i hela landet. Alliansen sjösatte en handlingsplan, en marin strategi, och tillsatte en utredning om tonnageskatt, och jag utgår från att den nya regeringen återkommer till med konkreta förslag vad gäller tonnagebeskattning. Men vi ska också vara ärliga och säga att det inte räcker. Det är en fråga, men ska vi stärka sjöfarten är det mycket mer som ska till. Det handlar till exempel om landinfrastrukturen till och från våra hamnar, så att godset på ett bra sätt kan ta sig dit. Det handlar om att ta fasta på de möjligheter som öppnats för kommuner och regioner att vara med och finansiera viktig sjöfartsinfrastruktur. Det handlar om forskningen. På många ställen har vi forskning som är relevant för sjöfarten, till exempel på där man forskar på områden som säkerhet, konstruktion och logistik, vilket bidrar med ny kunskap och bygger konkurrenskraft för sjöfarten. Vi har naturligtvis också utbildningen, för en sjöfart kräver sjöfolk. Då måste vi utbilda personer, och de som utbildas måste ha praktikplatser. Det är i detta ljus man ska se den satsning Alliansen har gjort på att underlätta för praktikplatserna, till exempel att få fram fler praktikplatser men också vara med och finansiera så att man kan åka till och från fartyg för att kunna få en praktik. Det är något som vi följer upp i vår budget med en särskild satsning till och Linnéuniversitetet. För mig landar de här sakerna i utmaningen att nu vårda och värna det arbete Alliansen har gjort när det gäller sjöfarten och ta det vidare utifrån den maritima strategin. Gör vi rätt saker, tonnageskatt och en serie andra saker, tror jag att vi kan stärka den svenska sjöfarten och på det sättet säkra den svenska handeln och handelspolitiken och bidra till att vi tryggar jobb, företagande, tillväxt och tillgänglighet för . 383 (SD): Jag tänker tala om den svenska skogen. har aldrig under modern historisk tid haft så mycket skog som . sysselsätter den svenska skogen direkt och indirekt 200 000 människor. Skogsindustrin utgör av den totala tillverkningsindustrin i landet och utgör ett fundament i den svenska ekonomin. Det finns stora värden i näringen , och målsättning är att skapa ytterligare sysselsättning. Utgångspunkten för vår skogspolitik är två övergripande och jämställda mål: miljömålet och produktionsmålet. Vi anser att den bästa skogspolitiken uppnås genom frivillighet och information snarare än genom detaljstyrande lagar och regleringar. Ett nationellt skogsprogram bör också arbetas fram med en långsiktig och tydlig framtidsstrategi. har stora arealer skog som är eftersatta och behöver röjas. Det finns skog med eftersatt röjning i , det så kallade röjningsberget. En ökad röjning skulle ge högre kvalitet, ökad skogstillväxt och ökade skatte- och exportintäkter till . Jag vill också nämna äganderätten. Det är många som har åsikter om den svenska modellen för brukande av skog. Skogen behövs, inte minst för att lösa de globala utmaningarna med en växande världsbefolkning, markbrist, klimatfrågan och behovet av en ekonomisk utveckling även på landsbygden. Drygt hälften av skogsmark ägs av 330 000 enskilda skogsägare, människor av kött och blod med en djup känsla av ansvar för sin egen skog. Ute i världen ser man ett tydligt samband mellan brist på enskilt ägande och skogar som skövlas. Skogen ger oss som ägare både försörjning och livsmiljö. Vi sverigedemokrater vill därför värna äganderätten. I stället för lagstiftning och tvingande regelverk anser vi att frivilliga avtalslösningar är att föredra. Jag vill också tala om inlandets infrastruktur. anslår ökade medel för såväl utveckling som vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. Vi föreslår kraftfulla investeringar som dubbelspår på , upprustning och elektrifiering av och en projekteringsstart för Norrbotniabanan. Vi vill också göra en inventering av Ostkustbanan och för en upprustning och modernisering. Utöver detta vill vi införa en marknadspott för investeringar motsvarande av hela utgiftsområde 22, Kommunikation. Marknadspotten syftar till att snabbt kunna använda medel för att bygga bort flaskhalsar som kommer i vägen för betydande investeringar i näringslivet. En fungerande infrastruktur är avgörande för vår industri, företagandet och den regionala utvecklingen. Vägen mellan rikets två största städer är på långa sträckor kraftigt undermålig, inte minst i . Standarden på innebär dålig framkomlighet och trafiksäkerhet. Allvarliga olyckor är tyvärr frekventa. Vägstandarden avgör den beräknade kostnaden för att fixa till vägen. 5–och en tidsplan anges i den åtgärdsstudie av genom som har tagit fram. föreslår därför en omedelbar projekteringsstart med snabbast möjliga byggstart för att bygga ut de viktiga delarna av till motorväg, mötesfri två-plus-två-väg. behöver en stark och levande landsbygd där människor kan leva, bo och verka. behöver också en skogspolitik som skapar möjligheter och välstånd, inte bygger in genom nya regleringar och lagar. Och, herr talman, behöver praktisk verkstad, inte teoretiska visioner. 384 (S) replik: Jag undrade först var det här skulle landa på infrastrukturavsnittet och tyckte att det snarare hörde samman med nästa avsnitt i debatten, näringsliv. Skogen är naturligtvis en mycket viktig näringsgren i . Därom råder inga tvivel. Och infrastrukturens betydelse för att få fram skogen till sina avnämare kan inte nog understrykas. Jag tänkte närmast på detta med . finns ju där den finns och är en mycket viktig bana för mindre transporter , men den stora bristen med är att den inte har bärighet. Det är bärigheten som man måste få upp innan man kan börja prata om elektrifiering. Att öka bärigheten kommer att ta väldigt . Hur ser ni på det? 385 (SD) replik: Det är inte mitt fel att jag blev placerad på talarlistan under avsnittet Infrastruktur. Jag skyller på något annat. Mitt fokus ligger framför allt på skogspolitiken. Ska vi ha en fungerande skogspolitik i måste vi ha en struktur för att kunna transportera från framför allt inlandet i norra . Ekonomin för att bedriva skogsbruk i norra avgör också möjligheten att transportera. har stora möjligheter. Jag har själv åkt på den ett antal gånger. Vi ska vara glada för att den finns kvar, för det fanns ett läge då den kanske kunde ha försvunnit. Jag kan inte säga hur stora investeringar som krävs, men vi har avsatt en hel del pengar till detta. 386 (S) replik: Ni talar om elektrifiering av , och som jag ser det är det bara ett populistiskt slag. Vad det handlar om är att få upp bärigheten på så att man kan frakta gods på denna bana på ett bättre sätt. Det är det som krävs för att ska bli en viktig pulsåder. Elektrifieringen kan komma i ett senare skede. 387 (SD) replik: Jag håller med dig, . Det är viktigt att sätta av medel, inte bara till elektrifieringen utan också till att fixa bärigheten. 388 (KD): Jag ska hålla mig till två aktuella frågor, Förbifart och . Minoritetsregeringen är oense om bygget av Förbifart och framtid. meddelade den nya rödgröna majoriteten i att de vill lägga ned och dessutom riva upp finansieringen av Förbifart och förhala bygget. Regeringen har meddelat att bygget av Förbifarten ska frysas till – detta trots att ledningen för inte är intresserad av nya förhandlingar om finansiering av Förbifarten. När det gäller vill regeringen utse en förhandlingsperson som ska utreda frågan om nedläggning. Socialdemokraterna har gett vika i dessa två mycket viktiga infrastrukturfrågor, och vallöften om att inte stänga och stoppa bygget av Förbifart gäller inte längre. Förhalningen av bygget av Förbifart ger ökade kostnader för skattebetalarna på ca . Konsekvensen blir dessutom att många företag som redan är kontrakterade får leva med en ovisshet som kostar byggindustrin . Det är en kovändning från Socialdemokraterna som blir kostsam för företagare och skattebetalare. Förbifarten är tänkt att binda ihop norra och södra . Denna vägsträcka är bra för miljön, bygger bort köer och bidrar till ökad tillväxt och framväxt av jobb. E4:an genom räcker inte längre till. Regionen har växt enormt under och likaså trafiken och antalet trafikanter. En enda bil som får problem skapar trafikstopp, och långa köer bildas. De samhällsekonomiska kostnaderna för detta trafikhaveri är enorma. Regeringen kommer att utse en förhandlingsperson efter beskedet från om stängning av . Det är en flygplats som knyter samman vårt land på många sätt. är dessutom ingen lokal fråga utan av nationellt intresse eftersom den är ett viktigt nav i kommunikationen för näringslivet och allmänheten. Enligt kommer detta beslut om det förverkligas att leda till att minst 24 000 jobb riskerar att försvinna varav 18 000 i andra delar av landet. Nedläggningen av en citynära flygplats som är ett centralt nav från norr till söder och som gör det möjligt för företagare och invånare att komma till och från sina jobb, för företag att kunna verka i andra delar av landet och för personer från andra delar av landet att göra yrkeskarriär i huvudstaden är ett dåligt beslut och måste stoppas. Näringslivet är kritiskt, och kommunerna är oroliga över en nedläggning. Den skulle slå hårt mot konkurrenskraften. Många kommer att förlora jobbet, och vissa orter kommer att avbefolkas. Detta är två mycket utvecklingshämmande beslut för både och . anser att regeringens och beslut är förödande för konkurrenskraften. Det kommer att bromsa utvecklingen, bromsa jobbtillväxten och försvaga svensk ekonomi. Vi anser att och behöver mer satsning på utbyggnad av infrastrukturen och mer tillväxtskapande åtgärder, inte mindre. Regeringen bör deklarera att byggstoppet av Förbifarten hävs och att inte stängs. 389 (S): Jag vill i mitt inlägg i denna debatt peka på infrastrukturens betydelse som jobbskapare och dess betydelse för tillväxten i . Jag kommer att hämta mina exempel från norra eftersom jag kommer från denna del av landet, men det jag pekar på är giltigt i hela landet. Tro inget annat. Investeringar i infrastruktur är inga pengar man slänger i ett svart hål där de försvinner och förbrukas. I stället är det investeringar i ordets verkliga mening. När man hörde på den förra regeringen var det kostnaden som betonades, sällan vad man fick tillbaka. Så är det inte, och låt mig ta Botniska korridoren som exempel. Botniska korridoren är ett infrastrukturprojekt som sträcker sig från svenska gränsen i till – ja, egentligen ända från , men den finska delen kan vi lämna utanför den här debatten. Den mest intressanta sträckan ur den synpunkt jag nu vill tala om är den mellan och . Den investering som måste göras i nya Norrbotniabanan och i att bygga bort flaskhalsen mellan och med ett nytt dubbelspår kommer att betala sig på . Det visar professor i sin studie över hur samhällsekonomin skulle utvecklas vid en utbyggnad av dessa banor. Arbetsmarknadsregionerna skulle förstoras och möjligheten att arbetspendla skulle öka drastiskt. Det är en vinst av detta projekt som bara delvis berörts tidigare. Vidare ökar möjligheterna för näringslivet i regionen genom betydligt förbättrade transportmöjligheter för varor och produkter. Att det också sker på ett miljömässigt bra sätt visar bara att detta är en framtidssatsning av stora mått. Som jag inledde med är detta bara ett exempel på vad en utbyggnad av modern infrastruktur innebär för jobben och tillväxten, för företagens möjlighet att rekrytera och för vad gäller att exportera mer. Det finns liknande projekt runt om i hela landet. Det gemensamma är att de leder till ökad tillväxt och därmed ökad välfärd. Det senare förutsätter självklart att vi har en fördelningspolitik som gynnar dem som behöver och inte dem som redan har. Här har vi nu en kursändring i , men det är ett stickspår som vi inte ska debattera . Det får inte heller underskattas vad själva utbyggnaden av infrastrukturen innebär i form av jobb och därmed tillväxt. Ska vi investera i vägar och järnvägar är det projekt som tar att genomföra. Det innebär att många anläggningsarbetare och andra har jobb . Det är en nog så viktig faktor i sammanhanget. Man måste dock ha klart för sig att inga vägar eller järnvägar byggs för sin egen skull. De byggs för att förbättra möjligheterna för vårt land att vara med i den globala konkurrensen. Utan en väl fungerande infrastruktur står vi oss slätt i den konkurrensen. Järnmalm är ju inget värt om man bara tar upp den ur marken. Den blir ju värd något först när vi tillför transporten. Men transporten måste ske på ett sätt som är både företagsekonomiskt och samhällsekonomiskt lönsamt. Låt mig ta ett annat exempel. Northlands gruva i är känd av alla. Lika känt är kanske inte att transporterna av slig från Kaunisvaara till på lastbil och vidare till på tåg har kostat företaget mer än att bryta och förädla malmen. En järnväg på denna sträcka har utretts av , och utredningen visar att det skulle vara samhällsekonomiskt och företagsekonomiskt mycket lönsamt att bygga denna järnväg. Därför borde den finnas med i planerna för infrastrukturens utbyggnad och kunna bidra till att ge gruvan en framtid. Att den sedan ska betalas via bland annat banavgifter är en annan sak. 390 (M) replik: Jag tycker att det som beskrev i sitt anförande var mycket intressant och klokt. Alla transportslag behövs. Hela landet ska leva. Då kan vi konstatera att lastbilar är viktiga. De är viktiga för många delar av landet. har det varit diskussion om hur långa och tunga lastbilarna ska få vara. Vi kan konstatera att detta är helt avgörande inte minst för skogsnäringen – för att hämta timmer ur skogen. Det har gjorts försök, och om man har lite längre och tyngre ekipage kan man spara mycket bränsle och utsläpp. behandlade frågan , och där var det lite splittrat mellan S och MP. Jag tror att vi och även tydligt säger: Gärna längre och tyngre lastbilar. Men MP säger: Kortare och lättare lastbilar – det har en tydlig miljökoppling. Min enkla fråga till är: Kan vi från den nya regeringen räkna med att det kommer tydliga, skarpa förslag om att vi kan få börja använda och tyngre lastbilar i ? 391 (S) replik: Den dag när jag sitter i regeringen ska jag meddela det. Jag kan tyvärr inte svara på frågan, för regeringen måste svara för sig. Vi har tyvärr ingen minister närvarande under denna debatt. Men för egen del kan jag upprepa vad jag sade i den tidigare debatten: Längre och tyngre lastbilar är en förutsättning för att vi ska kunna klara mycket av konkurrensen från de utländska fordon som finns i . Utländska fordonsägare kommer inte att ha råd att investera i längre och tyngre lastbilar. Det innebär att vi med naturnödvändighet också löser en del av de problem vi kan se på området . De försök som har gjorts med En trave till, alltså ytterligare en trave på timmerbilar, visar att det är ett mycket framgångsrikt projekt. Som jag bedömer det får detta ta tid, men jag tror nog att vi ska kunna argumentera hem även denna fråga gentemot dem som är motsträviga . 392 (M) replik: Det är alldeles tydligt att och jag är ganska eniga i sak om det här. Det finns såväl miljövinster som praktiska möjligheter samt möjligheter för konkurrenskraften när det gäller en sådan här fråga – att använda och tyngre ekipage. Vi kommer tillbaka till frågan: Vad tycker S och MP i de här frågorna? Om vi går tillbaka till hade S en linje där de höll med allianspartierna. och var tydliga: kortare och lättare ekipage samt färre lastbilar. Där ser vi en tydlig konflikt. Vi får vänta och se, men detta slår tydligt mot konkurrenskraften för näringslivet. Jag hoppas att vi kan få bra förslag. 393 (S) replik: Så är det, men som jag sade tror jag att man får tänka vad detta innebär för miljön. Om vi skulle övergå till 18 meters timmerlastbilar skulle vi få väldigt många fler bilar på vägarna. Det är ett faktum. När man får tänka igenom vad det verkligen innebär tror jag att vi kan argumentera hem den här frågan, även gentemot dem som är motsträviga. 394 (M) replik: Det var många kloka ord från , men jag är ändå bekymrad. Regeringen skapar stor osäkerhet kring flera viktiga projekt just . Förbifarten stoppas, och man tillsätter en utredning om hur ska läggas ned. Men några klara besked får vi inte i frågan. Det upplevs som att när S och MP inte kan komma överens blir stopp och utredning svaret. Bara Förbifarten, herr talman, kostar skattebetalarna 4 miljoner . Sammanfattningen av de rödgrönas politik i det här avseendet är: ansvarslöshet i termer av att kunna fatta politiska beslut men också i termer av vilka kostnader man är beredd att lägga på skattebetalarna. Politik är att vilja, sade . Jag vill därför fråga : Vad vill ni med Förbifarten och ? Vill ni att Förbifarten ska byggas och att ska vara kvar? Om svaret på frågorna är ja, varför då skapa all denna osäkerhet? 395 (S) replik: Som mycket väl hörde då infrastrukturminister var i trafikutskottet var hon mycket tydlig med att inte kommer att läggas ned om det innebär svårigheter för jobben i och om kapacitet inte kan hittas på andra ställen. Hon var väldigt tydlig där. När det gäller Förbifarten kan jag bara hänvisa till att har begärt att få ett uppehåll i frågan. Eftersom de sitter på planfrågan i kommunen är det lite svårt att komma runt det ansvaret. Sedan har vi detta med att regeringen förhalar saker och ting. Det gäller i allra högsta grad även den förra regeringen. Visst förhalade de frågor de inte kom överens om. Ta bara tonnageskatten, som pratade om tidigare, som exempel. 396 (M) replik: Frågan är hur man i så fall kan bedöma vallöften från exempelvis ditt parti, . Beskeden var tydligare i valrörelsen än vad de är . Före valet pratade man om att vi skulle bygga Förbifarten och att skulle vara kvar. Men så går det , och plötsligt är beskeden otydliga. Jag ställer mig frågan: Varför tillsätta en utredning om hur man kan lägga ned flygplatser om man inte vill lägga ned? Där tycker jag att Socialdemokraterna och regeringen blir svaret skyldiga. Politik är ju att vilja – vad är det man vill? Anser man att Förbifarten behövs? Anser man att behövs? 397 (S) replik: Någon utredning om att lägga ned har inte tillsatts – det är taget ur luften. Inte ens en förhandlingsman har tillsatts, för någon sådan har ännu inte begärts. Vi får se om det kommer – det är skrivet . Om man har lyssnat på partierna här i , vilket borde ha gjort, vet man att det inte är någon hemlighet att det funnits olika uppfattningar om , även i valrörelsen. Det tror jag inte man ska bli direkt överraskad över. 398 (S): Jag tänkte ta mig friheten att i den allmänpolitiska debatten lyfta fram huvudstadens utmaningar och snabba tillväxttakt. Det är kanske inte helt ologiskt att vilja göra det som stockholmare. Men jag gör det inte bara för att jag vurmar särskilt för min hemstad och vår huvudstad utan för att jag ganska ofta, inte minst i den här kammaren men också på andra ställen i landet, ser att många missar betydelse för landets tillväxt. befolkningsökning är minst sagt intensiv. bedöms ha ökat med någonstans mellan 600 000 och en miljon invånare. En vanlig föreställning är att växer på bekostnad av andra delar av landet. Det är inte korrekt. växer i huvudsak för att det föds väldigt många barn här och för att vi har en del inflyttning från utlandet. av befolkningstillväxten är från övriga riket. I princip domineras inflyttningen till av unga mellan . I övrigt är flyttnettot negativt; fler flyttar alltså från än till . Befolkningsökningen ställer extrema krav på bostadsbyggande och infrastruktursatsningar. För att bara behålla dagens boendetäthet, som inte på något sätt är tillfredställande, måste det byggas mellan 8 000 och 14 000 bostäder . Bostäderna behövs av sociala skäl. Det är ovärdigt en välfärdsstat som vår att inte kunna garantera ett bra boende. Men det finns också ett tillväxtperspektiv. Bostaden är en grundläggande tillväxtfråga. I är bristen på bostäder det enskilt största hindret för företag att växa och utvecklas. Därför behövs bostäder som är lättillgängliga även för dem som inte är beredda att göra sitt livs investering just här och och för dem som inte har tillgång till kapital. Det behövs bostäder som alla kan efterfråga. För att vi ska klara framtidens utmaningar behövs infrastrukturinvesteringar. Här har staten ett jätteviktigt ansvar. Ett rimligt antagande är att investeringar i transportinfrastruktur borde växa i samma takt som ekonomin i övrigt. För som helhet har investeringarna i transportinfrastruktur sjunkit från av bnp till , där det har legat .