prot · H109113 · 2014-05-19 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollen för den 8, 9, 12 och justerades. 2 § Anmälan om återtagande av plats i vice talmannen meddelade att (M) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (M). vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i miljö- och jordbruksutskottet . Kammaren biföll denna avsägelse. 4 § Meddelande om aktuell debatt om FN:s klimatpanels senaste vetenskapliga rapport vice talmannen meddelade att på begäran av riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om FN:s klimatpanels senaste vetenskapliga rapport anordnas . Från regeringen skulle miljöminister (C) delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Till talmannen om aktuell debatt med anledning av IPCC:s senaste vetenskapliga rapport klimatpanel har presenterat sin vetenskapliga rapport om klimatförändringens påverkan på människor och ekosystem (WG2-AR5). Rapporten ger en tydligare bild av klimatförändringens omfattande konsekvenser för våra samhällen. Förra delrapporten kom (presenterades i ) och fokuserade på det vetenskapliga underlaget för klimatförändringen. Denna rapport har klimatförändringens samhälleliga konsekvenser som huvudtema. Områden som berörs är: utbredningen av mer extrema väderhändelser, livsmedelsförsörjning, brist på färskvatten, risken för ökat antal våldsamma konflikter och krig, ökat antal s.k. klimatflyktingar, spridning av sjukdomar och ökad press på ekosystemen. Rapporten lägger också stor vikt vid behovet av anpassning till ett förändrat klimat. Stora delar av våra samhällen måste planeras om. Städer, infrastruktur och livsmedelsförsörjning måste göras på ett sätt som klarar ett varmare klimat med förändrade förhållanden. Det här kommer att ställa mycket stora krav på det politiska systemet på lokal, nationell och global nivå. FN:s klimatpanel – IPCC – är världens mest robusta politiskt-vetenskapliga organ för att följa klimatförändringarna. Syftet med IPCC är att förse världens beslutsfattare med gedigna underlag för att klimatförändringarnas omfattande konsekvenser ska kunna hanteras av det politiska systemet. Den senaste rapporten pekar på långtgående konsekvenser av klimatförändringarna för våra samhällen och att tiden är knapp. anser därför att en aktuell riksdagsdebatt med anledning av IPCC:s senaste vetenskapliga rapport ska genomföras. Detta för att ska ges möjlighet att diskutera och för att ska få besked om vilka åtgärder regeringen avser att vidta. 5 § Anmälan om uppteckningar vid sammanträden vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde hade kommit in. 6 § Anmälan om subsidiaritetsprövning vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2013/14:33 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från arbetsmarknadsutskottet. 7 § Anmälan om faktapromemorior vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2013/14:FPM83 Rekommendation om bolagsstyrning, till civilutskottet /14:FPM85 Meddelande om : riskhantering för att skapa motståndskraft KOM(2014) 216 till försvarsutskottet /14:FPM86 om mobil hälsa KOM(2014) 219 till socialutskottet 8 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Proposition 2013/14:228 till finansutskottet Motioner 2013/14:T11–T13 till trafikutskottet 9 § Svar på interpellationerna 2013/14:350 och 390 om inbördeskriget i och destabiliseringen av läget i 1 Utrikesminister (M): och har frågat mig vad jag avser att göra till stöd för demokratisering och fred i syriska och inom EU och FN för att få ett slut på kriget, säkra finansiering av FN-appellen för Syrienkrisen, asyl för palestinier i grannländerna och stöd till säkerhetsrådets resolution . Jag väljer att besvara interpellationerna i ett sammanhang. Regeringen ser med största allvar på kriget i och den förstörelse och det lidande det orsakar för befolkning. Kriget och dess konsekvenser innebär också stora risker för grannländer. De rådsslutsatser som antogs av EU:s utrikesministrar visar med all tydlighet att EU ser med oro på situationen. Konflikten i är komplex, och regionala motsättningar tar sig uttryck på marken i . För att åstadkomma ett slut på kriget måste därför de regionala nyckelaktörerna, inklusive , involveras närmare i de politiska ansträngningarna. verkar internationellt för att så också ska ske. En annan orsak till att det internationella samfundet inte har lyckats agera kraftfullt för att stoppa konflikten och lidandet i är att har lagt in sitt veto mot en resolution i samt förhindrat att förslag lagts fram i rådet genom att hota med sin vetorätt. och EU har enträget förordat en politisk lösning på konflikten och har därför gett ett entydigt stöd till Genèveprocessen. Detta arbete kommer att fortsätta. var pådrivande för antagandet av en humanitär resolution i . Generalsekreterarens första rapport till säkerhetsrådet om den humanitära resolutionen visar på bristande efterlevnad. Det bör dock tydliggöras att resolutionen riktar sig till de stridande parterna, som bland annat beordras tillåta humanitärt tillträde och respektera den internationella humanitärrätten. De humanitära aktörerna kan inte beskyllas för att resolutionen inte efterlevs. FN-organen arbetar under svåra omständigheter, och exempelvis för palestinska flyktingar, Unrwa, har förlorat personal i . kommer fortsatt att vara pådrivande för att resolutionen följs upp i säkerhetsrådet. Den humanitära appellen för och den regionala responsplanen är båda fortsatt underfinansierade. och EU uppmanar kontinuerligt hela givarsamfundet att bidra och ser positivt på att har utfäst . EU är sammantaget den största givaren till Syrienkrisen, och har bidragit med i humanitärt bistånd sedan kriget bröt ut. Hanteringen av syriska flyktingar som kommer till grannländer är i första hand ett ansvar för myndigheterna i dessa länder. Det är av yttersta vikt att dessa länder följer det internationella regelverket och inte bryter mot principen om att en stat inte får utvisa eller avvisa en flykting dit dennes liv eller frihet kan hotas. Detta är något som EU kontinuerligt för fram i dialogen med grannländerna. arbetar särskilt med syriska flyktingar i regionen, och i och verkar även Unrwa för att bistå palestinier. avser att fortsatt ha ett nära samarbete med dessa aktörer och kommer även i fortsättningen att följa utvecklingen avseende skyddet för flyktingar på flykt från . Jag vill även framhålla det faktum att är ett av de länder utanför regionen som tagit emot det största antalet palestinier på flykt från . Sedan krisen i inleddes har 11 500 statslösa palestinier sökt asyl i , och en majoritet av dessa har flytt undan våldet i . Det är nästan lika många som de ca 13 000 palestinier som tagit sig från till . Merparten av palestinierna, ca 52 000, har flytt till . verkar för en hållbar politisk lösning för hela och hela det syriska folket. Det är viktigt att även exempelvis kurdiska intressen representeras vid förhandlingarna i FN:s regi när dessa kan återupptas igen. Jag har uppmanat både regimen och oppositionen att anstränga sig för att nå ut till alla delar av den syriska befolkningen, även till dem som ännu inte kommit till tals. En politisk lösning måste bevara multietniska samhälle, vilket EU har arbetat för sedan konflikten bröt ut. resolution uppmanar också samtliga aktörer att vidta åtgärder för att skydda etniska, religiösa och konfessionella grupper. EU uttrycker i rådsslutsatserna från återigen oro över de kristnas utsatta situation i . 2 (MP): Låt mig börja med att tacka utrikesminister för att han har kommit till dels för att besvara interpellationen, dels för att föra en dialog om den västra delen av , Rojava. Utrikesministern vet mycket väl att det kurdiska folket i under det senaste halvseklet har betraktats som andra klassens medborgare, utrikesministern vet mycket väl att de har betraktats som utlänningar i sitt eget land och utrikesministern vet mycket väl att de har fråntagits många av sina legala rättigheter. De kristnas situation kan inte heller ha undgått utrikesministern. De har betraktats som ett B-lag i ett land som de har levt i . håller kurder, kristna och araber i ett område på att bygga fred och demokratiska institutioner. Det är i Rojava i den västra delen av . var jag där själv . Jag besökte Qamishlo, Amuda och för att se situationen på nära håll. Där noterade jag att man håller på att bygga demokratiska institutioner. Där, till skillnad från i övriga , var det relativ fred. Där fanns det en överenskommelse över regiongränserna och de etniska gränserna. Där fanns det en vilja att se framåt och inte bara se till det akuta. Man såg till frågor om jämställdhet, om miljö, om tolerans och om en framtid tillsammans. Jag anser att det ligger i det internationella samfundets intresse att stödja en sådan positiv utveckling i en region där det råder ett ohyggligt krig. Överallt är det förstörelse, förutom i mer eller mindre en region. Då ligger det även i intresse att stödja både freden och demokratiseringsprocessen i området. Utan stöd från det internationella samfundet finns det nämligen risk för kollaps även där. I det interpellationssvar som gavs anser jag att det fattas en hel del. Det fanns förvisso en punkt som jag tycker att man bör betona. Det är kurdernas deltagande i de internationella förhandlingarna om framtid, som utrikesministern nämnde. Men det behövs betydligt mer från det internationella samfundet, och det behövs betydligt mer från . Min fråga till utrikesministern blir således: Vad avser att göra för att stödja både freden och demokratiseringsprocessen i västra delen av ? 3 AMINEH KAKABAVEH (V): Jag vill tacka utrikesminister för svaret, för redogörelsen och också för de ansträngningar han försöker göra i ett oenat FN och i ett världssamfund som står helt handfallet inför kriget i som har pågått . Det är inne på fjärde året . Konsekvenserna är fruktansvärda för alla oskyldiga människor. Över 110 000 civila människor har dödats; 11 000 är bara barn. Många miljoner människor är också på flykt, även i sitt eget hemland. Dessutom nås mer än en tredjedel av befolkningen, ca 6,5 miljoner, inte av någon hjälp alls i områden som inte har någon kontroll över. De människorna får inte någon hjälp, förnödenheter, medicin eller vatten trots att resolution har antagits enhälligt av hela FN. Men den fungerar inte eftersom regimen vägrar låta internationella organisationer komma in och ge hjälp. Det har vi fått veta från såväl internationella , Röda Korset och andra internationella organisationer som faktiskt är godkända och registrerade. Men de får inte komma in och ge sitt stöd. hörde jag att försöker minska sitt bistånd till just FN eftersom det inte fungerar och inte når de människor som verkligen behöver. Det går i stället direkt via andra organisationer som kan ge hjälpen. är generöst och betalar, vilket är väldigt bra. Men jag tycker att om hjälp inte når de människor som mest behöver det, människor som svälter, måste vi i så fall också göra det villkorligt helt enkelt. Det finns områden som regimen belägrar och som har tagit emot bistånd där människor svälter. Interpellationen skrevs egentligen . Då kom med en rapport om byn där människorna svalt och barn dog – vi såg en hel del hemska foton på nyheterna. Det innebär att det är ett jättestort problem att humanitär hjälp inte kommer fram trots att det finns en resolution som hela FN har skrivit under. Alla är eniga, men det fungerar ändå inte. Därför menar jag att det faktiskt behövs mer ansträngningar här, utrikesministern. är en röst. Och skulle till exempel kunna börja med att påverka de nordiska grannländerna och sedan gå vidare till de länder som tycker som vi. Stormakterna sätter sina egna maktintressen före människors, barns, kvinnors, handikappades, de mest behövandes intressen. För att få en mer internationell lösning på kriget och konflikten i skulle vi kanske göra ännu mer kraftfulla insatser och göra frågan politisk. Jag håller fullständigt med om att det inte går att lösa på något annat sätt. Det är bra att utrikesministern också har uttryckt det och försöker pusha på. Men man måste göra det även med andra medel. Ensam går det inte men kanske tillsammans med andra. 4 (MP): Jag vill tacka utrikesministern för svaret till interpellanterna. Det är närmast ett mirakel att det i dagens finns en region, Rojava, där trevande steg mot demokrati och en fredlig utveckling nu tas. I ett land där en despotisk härskarfamilj har styrt med järnhand i snart satsar man i Rojava, västra , på att decentralisera makten till självstyrande kantoner där också araber, assyrier och andra grupper som inte tillhör områdets kurdiska majoritetsbefolkning garanteras rättigheter. Här finns även för ovanliga jämställdhetsambitioner. Exempelvis har det största partiet, PYD, en kvinnlig och en manlig partiordförande. Man ska givetvis inte romantisera utvecklingen i Rojava. Självfallet kan ingen veta i vilken utsträckning dagens förhoppningar kommer att förverkligas. Däremot kan vi vara rätt säkra på att en positiv utveckling blir sannolikare om vi i och andra demokratiska länder lyssnar till de vädjanden om hjälp som kommer från Rojava. Själv fick jag möjlighet till ett mycket givande tankeutbyte med och , två nyckelpersoner i ledningen för det nya autonoma Rojava, när de besökte . De vädjade om allt från materiellt till politiskt stöd och underströk hur mycket det skulle betyda om inte bara den svenska staten utan även kommuner och civilsamhälleliga organisationer i vårt land engagerar sig i solidaritetsarbetet. Mot den bakgrunden skulle jag vilja fråga utrikesministern vilka konkreta steg och det svenska samhället skulle kunna ta för att stödja en positiv utveckling i Rojava. Företrädare för har haft samtal med Rojavas ledning och öppnat dörren på glänt för ett engagemang från världsorganisationens sida. Bedömer att och den svenska FN-delegationen skulle kunna vara pådrivande här? har reagerat starkt negativt på att få ytterligare en autonom kurdisk region som granne, och åtskilligt tyder på att den turkiska regeringen ger betydande stöd till al-Qaida-anknutna grupper som al-Nusra som bekämpar den sekulära ledningen för Rojava. Jag undrar därför om är beredd att föra en aktiv dialog om detta med regeringen i . Många svenska kommuner har ingått kommunala partnerskap med utomeuropeiska kommuner som finansieras med statliga medel ur Sidas budget. Den här sortens understatligt internationellt samarbete växer snabbt på många håll i världen och kan spela en betydande roll för att bygga relationer med samhällen i svårt dysfunktionella stater som till exempel och . Tror utrikesministern att detta kan vara ett sätt att nå fram till människorna i Rojava? 5 (MP): Jag vill tacka utrikesministern som har besvarat interpellanternas frågor och kommit hit för att debattera dessa oerhört viktiga saker. reste jag, tillsammans med Amineh Kakabaveh, till gränstrakterna i sydvästra där vi besökte flyktingläger och sjukhus. Vi besökte också ett flyktingläger inne i . Vi fick en liten glimt av det ofattbara, ohyggliga lidande som människor från utsätts för i sitt eget land eller som flyktingar i grannländer som en följd av den syriska regimens förtryck och våld mot den egna befolkningen. Förtrycket har lett till det fruktansvärda, blodiga och utdragna kaos som råder i landet. har det blivit ännu värre. Många fler har drabbats, och grundfrågorna kvarstår. Vad kan vi i göra för att hjälpa till att lindra lidandet och nöden och framför allt få till stånd en politisk lösning som sätter stopp för mördandet och möjliggör en fredlig framtid för folk? Det finns få ljuspunkter i mörkret, men utvecklingen i syriska , Rojava, är en. Som och berättade har man mot alla odds lyckats undvika den värsta förödelsen och börjat bygga upp samhället. Människorna där behöver naturligtvis stöd och hjälp från omvärlden för att komma vidare. Deras situation är svår och utsatt. De angrips av beväpnade islamistiska organisationer, och behovet av akut hjälp är stort. Inte minst behövs mat. Det är givetvis viktigt att också bistå i uppbyggnaden av demokratiska institutioner och ett i alla avseenden fungerande samhälle. Även jag skulle vilja be utrikesministern utveckla vad mer vi kan göra konkret, hur kan hjälpa till på bästa sätt med att bygga demokrati och en rättsstat. Det vore mycket intressant att höra. När det gäller den akuta nödhjälpen undrar jag hur vi just nu kan nå fram till Rojava med den. Utrikesministern sade att verkar för en hållbar politisk lösning för hela och hela det syriska folket och att det är viktigt att också kurdiska intressen representeras vid förhandlingarna i FN:s regi när de återupptas. För att uppnå en varaktig fred krävs att hela den syriska befolkningen, kvinnor såväl som män, blir en självklar del i fredsprocessen och i att efter konflikten forma samhället. Även här är Rojava intressant då där faktiskt finns, som nämnde, uttalade jämställdhetsambitioner. Jag vill verkligen uppmana utrikesministern att inte glömma kvinnorna. FN:s resolution , som antogs enhälligt av , slår fast att i fredsprocesser ska både kvinnors och mäns perspektiv beaktas. Det är en bindande resolution för alla medlemsländer. Det finns ytterligare en, 2122, som kräver att kvinnor ska delta i hela fredsprocessen och finnas med på alla beslutsnivåer för att både förhindra och lösa konflikter. Jag undrar om utrikesministern kunde utveckla konkret på vilket sätt han kommer att verka för att kvinnor ska få sin givna plats i fredsprocessen framöver. 6 Utrikesminister (M): Låt mig börja med den sista punkten. Vi gjorde betydande insatser i samband med den process som startade i , fortsatte i och därefter dess värre inte resulterade i någonting. Vi gjorde det just för att se till att det blev kvinnlig representation. Jag hade separata möten med kvinnliga representanter av olika slag. Det var behjärtansvärt. Dess värre rann det skedet av fredsprocessen ut i sanden, men insatser gjordes. Den humanitära situationen är desperat, eller mer än desperat. Vi kan från svensk sida i alla fall säga att vi har gjort vad vi kunnat. Vore det möjligt för oss att göra mer skulle vi säkert göra det, men det är en situation där vi tyvärr helt enkelt är begränsade i möjligheterna. Det är en situation som till stora delar ligger utanför vår kontroll. Vi var pådrivande när det gällde att ta initiativ till det som , alldeles , blev resolution . Vi har varit ett av de ledande länderna när det gällt finansiellt bidrag till flyktingar dels i , för all del en mindre del av det hela, dels i närområdet och sedan i form av den konkreta humanitära hjälpen inne i . Där är svårigheterna, som påpekas i mitt svar och av interpellanterna, mycket betydande. De olika FN-organisationerna försöker komma fram, men det är klart att vårt stöd också ges genom andra. Låt mig nämna , som fortfarande har viss förmåga att operera över territoriet i dess helhet. Svårigheten är dels att regimen använder mat och hjälp som ett politiskt instrument, dels att splittringen mellan olika väpnade grupperingar inom oppositionen tilltar. Jag talade med en hjälporganisation som målande beskrev alla de förhandlingar de måste ha med olika organisationer i för att ta sig fram några enstaka kilometer och kunna ge den hjälp som människorna så väl behöver. Vi måste därför fortsätta ansträngningarna. Freden kan bara komma genom en politisk lösning. Det som inträffat sedan interpellationssvaret skrevs är att dess värre har avgått. FN:s generalsekreterare var i och hade överläggningar, inte minst med statsministern, om den situation som råder och de överväganden som han gör för att försöka få i gång, kanske och kanske på ett något nytt sätt, någon typ av politisk process. Det finns ingen anledning att vara optimistisk om man läser avskedsord till säkerhetsrådet, men där finns vissa trådar, och det är det internationella samfundets skyldighet att göra sitt yttersta för att se vart de kan leda. Så till situationen i de olika delarna, och då enkannerligen de kurdiska delarna i de östliga delarna av . Det är viktigt att ha med den kurdiska delen i fredsprocessen. Vi har verkat för det, men det är försett med vissa svårigheter. Sedan skulle jag nog säga att den bild av PYD som tecknas av debattörerna är lite åt det romantiska hållet. Vi ska inte glömma att det är en organisation som både varit allierad med och till viss del varit en del av PKK. Det vi nu ser är delvis en funktion av en överenskommelse med Asadregimen. Det är ingen tvekan om att PYD och till stor del har varit i säng med varandra, om man kan använda det uttrycket, och de facto råder det vapenvila mellan dem. Om det är bra eller dåligt kan diskuteras, men då är vi tillbaka i den stora frågan, nämligen om vi ska göra fred med eller mot . Svaret på den frågan kanske kan komma att påverka hur vi ser på utvecklingen i just den delen av landet. 7 (MP): Det finns en tråd i utrikesministerns svar som man skulle kunna bygga på, den om vikten av att även de kurdiska delarna, kurdiska representanter, representanter för Rojava, finns med i de internationella förhandlingarna om både framtid och framtiden för de olika regionerna. Där behövs ett aktivare ställningstagande från sida. Jag har inte noterat att det finns. Jag menar att det finns en hel del som skulle kunna göra. Man skulle till exempel kunna underlätta viseringarna för representanter för Rojava, vilket inte är fallet . Jag noterar att många av de främsta företrädarna för Rojava nekats visum till . Det har varit ett önskemål från Rojavas representanter att underlätta visering till exempel för att kunna utbyta politiska åsikter och påverka regimen. , utrikesministern och skulle i möten med representanter för Rojava definitivt kunna utbyta åsikter och påverka varandra. Man skulle kunna bidra med mer bistånd till byggandet av fred och administration av en rättsstat. Man skulle kunna protestera mot den blockad som västra utsätts för av . skulle kunna öppna det konsulat eller kontor som fanns i , nu när hela landet mer eller mindre är i ruiner. Är det möjligt att öppna ett ambassadkontor eller ett konsulat i den del som fungerar i nu när ambassaden är flyttad till om det är ? Det är några av de åtgärder som man definitivt skulle kunna vidta från sida. Jag vill därför fråga utrikesministern: På vilket sätt skulle kunna gå vidare med dessa frågor? Är det möjligt på någon av punkterna? Jag tror att det skulle gynna både och kurdernas intressen, liksom hela det syriska folkets intressen med alla de folkgrupper och religioner som där finns. 8 AMINEH KAKABAVEH (V): Det är väldigt problematiskt och inte trovärdigt om man kommit överens om en resolution och det sedan inte fungerar i FN. Det är svårt att tro på ett samfund som antagit en resolution som inte fungerar i praktiken. Frågan är då om man verkligen ska ge bistånd. Vem ska använda det om det inte går till Rojava, till de belägrade områdena eller till flyktingläger, exempelvis dem som nämnde? Vi har redan varit i och i . Jag var också i och . UN Womens nyaste rapport från heter We just keep silent – vi håller bara tyst. Rapporten handlar om sexuella övergrepp, trakasserier, utnyttjande av barn och tvångsäktenskap. Man köper och säljer killar och tjejer i och . Det är faktiskt också kurder som har flytt. Över 100 000 kurder finns inne i . Jag har varit i ett av lägren. Ca 800 personer befann sig där. Den här rapporten bekräftar precis vad jag sagt. Jag hade en debatt med här. har gått, men man har inte fört den här dialogen. Människor flyr för sina liv undan krig och död till grannländerna, och så ska de bli utsatta för de här formerna av förtryck. Hur kommer det sig? Det är helt oacceptabelt, och det måste stoppas. Jag hoppas verkligen att utrikesministern kommer att föra dialoger med KRG och den irakiska regeringen. Men det gäller också och , där många är tvungna att sälja sina barn. Barnäktenskap finns inte. Det handlar bara om att sälja och köpa.