prot · H20933 · 2014-12-05 00:00:00 — § 1 Anmälan om subsidiaritetsprövning Talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2014/15:11 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från skatteutskottet. § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2014/15:151 Interpellation 2014/15:151 Överskottsmålet av (M) Interpellationen kommer inte att kunna besvaras inom den föreskrivna tiden. Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:152 Interpellation 2014/15:152 Begreppet beräkningsteknisk överföring till hushållen av (M) Interpellationen kommer inte att kunna besvaras inom den föreskrivna tiden. Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:172 Interpellation 2014/15:172 FN-kritik mot långa häktningstider och omfattande restriktioner av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa och andra åtaganden. § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2014/15:25 och 26 till justitieutskottet 2014/15:19 och 23 till arbetsmarknadsutskottet § 4 Svar på interpellationerna 2014/15:149 och 158 om miljösatsningar på vägtrafiken 1 Klimat- och miljöminister (MP): har frågat mig hur jag ser på olika åtgärder för att minska utsläppen inom transportsektorn generellt och på fordonssidan mer specifikt. har vidare frågat mig när jag och regeringen avser att införa det nya bonus–malus-systemet samt hur jag och regeringen avser att säkerställa ett högt tempo i omställningen av fordonsflotta, i avvaktan på införandet av ett bonus–malus-system, utan tillräckliga anslag till supermiljöbilspremien. Transportsektorn står för av totala utsläpp av växthusgaser och nästan hälften av utsläpp som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Jag håller därför helt med om att ytterligare åtgärder för att reducera sektorns klimatpåverkan behövs. Det är helt avgörande om vi ska lyckas nå klimatmålen. Det finns en stor potential i en bättre och mer hållbar samhällsplanering som reducerar onödiga vägtransporter och gynnar transportslag med låg miljöpåverkan. En modernisering av järnvägar och en förbättring av kollektivtrafiken är viktigt för att åstadkomma detta. Därför aviserade regeringen i budgetpropositionen en betydande satsning på drift och underhåll av landets järnvägar. pekade i sitt arbete med fokus på 2050 på att vägtransporter måste bli mer energieffektiva och alltmer gå över till ny teknik som elbilar och laddhybrider. De menade att återstående behov av annat drivmedel än el behöver täckas med förnybara drivmedel. I utredningen om en fossilfri fordonsflotta finns vidare ett omfattande underlag med en bred uppsättning åtgärder som regeringen beaktar i sitt fortsatta arbete. Regeringen vill införa flera nationella åtgärder för att ytterligare minska utsläppen från transportsektorn. För att minska utsläppen från lätta fordon vill regeringen införa ett så kallat bonus–malus-system där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället med en bonus och att fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid får högre skatt, det som kallas för malus. Den närmare utformningen av ett bonus–malus-system behöver emellertid bli föremål för en utredning. I avvaktan på en utredning om utformningen av ett bonus–malus-system vill regeringen att supermiljöbilspremien förlängs. Hur långt anslaget för supermiljöbilspremien sedan räcker är avhängigt av hur många supermiljöbilar som säljs. Jag kommer därför att noggrant följa utvecklingen. Regeringen vill också utreda hur en avståndsbaserad vägslitageskatt för svenska och utländska åkare kan utformas. En sådan skatt bedöms kunna öka möjligheten till styrning mot mer miljöanpassade fordon på de svenska vägarna och är ett viktigt styrmedel för den tunga trafiken. pågår ett arbete inom med att ta fram utredningsdirektiv angående ett bonus–malus-system och en vägslitageskatt. Skattefrågor är finansministerns ansvarsområde, och närmare frågor i dessa avseenden får jag därför hänvisa till finansministern. Därtill vill regeringen införa ett nytt ekonomiskt styrmedel som ger långsiktigt goda villkor för hållbara biodrivmedel. Regeringen vill vidare ta till vara biogasens potential genom att ett metanreduceringsstöd införs. Vidare vill regeringen införa ett nytt klimatinvesteringsstöd till kommuner och regioner. Regeringen satsar i sin budgetproposition extra och . Exempelvis skulle en del av stödet kunna gå till investeringar i laddinfrastruktur för elbilar. Åtgärder på fordonssidan i form av tekniska krav beslutas gemensamt på EU-nivå. EU:s koldioxidkrav för lätta fordon är ett exempel på en åtgärd som har haft stor betydelse för att minska utsläppen från fordonen. Det är angeläget att nya, tydliga och ambitiösa krav sätts på EU-nivå som styr på än dagens regler. Liknande åtgärder för tunga fordon saknas . Regeringen driver därför på kommissionen att verkligen lägga fram förslag om mätning av bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp även hos tunga fordon. 2 (M): Tack för svaret, minister ! Jag hade ändå hoppats på att man i svaret kunde utveckla den tunga sidan lite mer. Det tas upp väldigt mycket om bonussystem på den lätta sidan men mest om skatter på den tunga sidan. Det görs mycket för att förbättra både lastbilar och drivmedel och även annat kring den delen. Vi är ett oerhört exportberoende land, och vi har långa avstånd. Vi är beroende av våra lastbilar för att våra företag och våra arbetstillfällen ska kunna stanna kvar här i . Vi har en av de absolut högsta beskattningarna på både diesel och andra delar inom åkerinäringen. Vi ser också en ökad konkurrens av olaglig trafik som kommer in över gränserna med sämre bilar, sämre rening och till och med olagliga bränslen som dessutom fylls på från de länderna. Man tankar här i för att kunna hålla nere bränslekostnaderna och kunna konkurrera med de svenska lagliga och mer miljövänliga åkerierna. Detta anser jag inte är acceptabelt, utan vi måste göra någonting åt detta för att få en bättre konkurrenssituation. av de transporter som sker i går . Det betyder att alternativet järnväg inte existerar i de här sammanhangen, utan vi är beroende av en lastbilsflotta som fungerar. Vi har också miljövänliga lastbilar. Vi har två av världens största lastbilstillverkare här i , och , och det är ingen tillfällighet. På grund av de långa avstånden och de stora transportbehoven har vi utvecklat två stora lastbilstillverkare här i landet, som också i sig skapar mycket jobb. Vi behöver samtliga transportmedel: sjöfart, flyg och järnväg men också vägtransporter. Jag skulle därför vilja fråga ministern ytterligare en gång: Vad har ministern tänkt göra för att se till att vi kan få längre och tyngre lastbilar, vilket gynnar miljön genom att man kan sänka bränslekostnaderna och öka konkurrenskraften för svenska företag att transportera sina varor? Hur har man tänkt vidare i den delen? Tänker man fortsätta att stötta en sådan utveckling när det gäller ETT-projekten och andra delar där man vill ha , , och ? Det är bra för miljön här i om det går att få med sig mer gods per resa. Jag skulle också vilja att ministern kunde utveckla lite mer hur hon ser på möjligheten att elektrifiera våra vägar på lång sikt, så att vi kan öka lastbilstrafiken på våra vägar och därmed öka både produktion och arbetstillfällen här i och också kunna konkurrera med lägre kostnader, tack vare att vi kan gå på direktel. Det finns projekt, planer och idéer på hur man skulle kunna utveckla en elväg. Sträckningen ––i en triangel skulle kunna kosta någonstans kring 14 miljarder och ha en relativt kort pay-off-tid, och det skulle sänka drivmedelskostnaderna. Hur tänker ministern fortsätta detta arbete för att vi ska få en miljövänlig flotta? 3 (M): Jag tackar klimat- och miljöminister för svaret. Vi är nog överens om att klimatet är vår tids verkliga ödesfråga. För svensk del handlar det mycket om att försöka ställa om vår transportsektor för att ta ytterligare steg i syfte att minska våra utsläpp. Precis som ministern sa i sitt svar står transporterna för ungefär en tredjedel av de samlade svenska utsläppen, så här måste göra ytterligare stora insatser för att ta sitt ansvar i klimatutmaningen och fortsätta att ligga i framkant. Under Alliansens tid höjdes tempot i klimatarbetet. Utsläppsminskningstakten närapå fördubblades. Inte minst omställningen av fordonsflottan och transportsektorn tog ordentlig fart. När Alliansen tillträdde hade näst efter äldsta och mest bränsletörstiga fordonsflotta. När Alliansen skrev bokslut rullade omkring 600 000 miljöanpassade bilar på de svenska vägarna. Det var tack vare Alliansens politik – tack vare att vi hade infört nedsatta förmånsvärden för tjänstebilar, att vi hade hög beskattning på fossila bränslen, att vi hade infört miljöbilsbonus och att vi hade vidtagit många andra åtgärder. Äntligen ser vi att utsläppen från transportsektorn sjunker. var det med 2 ½ procent, och jämfört med , det år då utsläppen var som högst från transporterna i , har utsläppen minskat . Alliansen vill gå längre. Vi vill fortsätta att minska utsläppen från transportsektorn. Det är därför vårt budgetalternativ, som vann kammarens gillande , innehåller satsningar på 10 000 nya laddstolpar. Det innehåller också ett tydligt besked om att införa ett bonus–malus-system från och att vi fram till dess gör en rejäl satsning på supermiljöbilspremien. Vi har sett att supermiljöbilspremien verkligen har fått igång försäljningen av de mest miljövänliga personbilarna, såsom elbilar och laddhybrider, och att intresset ökar rejält. Pengar måste dock till. I det förslag som företrädde fanns inte tillräckliga resurser, men tack vare Alliansens satsning blir det ytterligare 115 miljoner . Det gör att de skapas förutsägbarhet för branschen. Man vet att det finns pengar i systemet, vilket gör att man kan få supermiljöbilspremien. Jag är glad över att vi är överens om att införa ett bonus–malus-system i , men det är viktigt att vi inte tappar tempo fram till dess. Det är detta min interpellation handlar om, men ministern gav inte svar på hur hon avser att säkerställa att vi inte tappar tempo mellan och fram till att bonus–malus-systemet införs. Ministern gav inte heller svar på när regeringen hade avsett att införa systemet. Jag utgår dock från att eftersom Alliansens budgetalternativ vann är det som gäller. Tack vare att Alliansens budgetalternativ vann finns det som sagt ytterligare i systemet, vilket kommer att säkerställa att tempot i omställningen av transportsektorn inte går ned. Ministern nämnde att det behöver utredas ytterligare exakt hur bonus–malus-systemet ska se ut. Så kan det säkert vara. Jag upplever, om jag har förstått saken rätt, att vi har en samsyn i att det är en bonus och en fordonsbeskattning som ska vara modellen. Kan ministern säga när utredningen kommer att tillsättas så att vi säkerställer att det finns ett färdigt förslag innan ? 4 (MP): Jag tackar och för interpellationerna som ger oss möjlighet att debattera denna viktiga fråga med vår klimat- och miljöminister. Vi tre har diskuterat en fossilfri fordonsflotta . har drivit många förslag för att få ned utsläppen från trafiken. Det handlar om flera saker, till exempel att få bättre fordon, vilket vi har fokus på i denna debatt. Det handlar också om att öka andelen förnybart och om att ställa om samhället till ett transportsnålare samhälle. Det handlar om bilen, bränslet och beteendet. samlade ihop ett femtiotal förslag när vi lade fram vår stora bilmotion Klimatet och bilen – politik för bilism i ett hållbart samhälle. Det är glädjande att se att många av dessa förslag återfinns i den rödgröna regeringens budgetförslag. Det är mindre glädjande att många av de bra förslag som vår klimat- och miljöminister presenterade inte finns i den budget som röstades igenom . Bonus–malus var ett förslag som motionerade om redan i början av förra mandatperioden, och det är sorgligt att det har tagit så att få det på plats. Jag håller med om att det är ett bra förslag, även om det som föreslog från början – att man ska få även en malus redan vid inköpstillfället – kanske är en bättre lösning. Jag har dock inget emot den lösning som Alliansen har presenterat och som ska utredas och införas så fort som möjligt. Miljöbilsdefinitionen har krånglats till . När jag köpte miljöbil var en miljöbil en bil som gick på förnybara drivmedel. Det var en bil som gick på etanol eller biogas. Med de miljöbilsdefinitioner som har kommit efter det har vi i stället fått en ökning av dieselbilarna. Det är bra, för många av dem är energisnålare. Men vi har också fått problem med bilarna i våra städer i och med de partiklar och utsläpp som är knutna till just dieselbilarna. rullar det faktiskt färre bilar som drivs med fossilfria drivmedel på våra vägar än vad det gjorde när Alliansen tillträdde. Det är viktigt att vi tar fram mer förnybara drivmedel. Även här ser vi att Alliansen inte lyckades med att få ett regelverk på plats som gynnar de förnybara drivmedlen. Man öppnade upp för import av klimatsämre etanol från utlandet i stället för att se till att den etanol som görs i fick bättre villkor. Det finns mycket att säga om en fossilfri fordonsflotta. Det är synd att det stöd till laddstolpar som fanns i klimatinvesteringsprogrammet för städerna inte finns kvar. Jag skulle vilja höra lite mer av ministern hur regeringen tänkte om det programmet. Jag vet att det finns fler saker för en fossilfri fordonsflotta i regeringens budget, men jag återkommer till det i nästa inlägg. 5 Klimat- och miljöminister (MP): Det är viktigt att vi kan minska klimatutsläppen i alla de sektorer som bidrar till detta, och vi har identifierat transportsektorn som akilleshäl. Hälften av utsläppen i den icke-handlande sektorn, det vill säga den vi styr över tydligt nationellt, görs i transportsektorn. är ett land med mycket transporter, men vi har också en samhällsinfrastruktur som kan bygga på betydligt hållbarare regler. Ett sätt är att minska behovet av onödiga vägtransporter som per definition kommer att leda till mer energianvändning och därmed risk för stora klimatutsläpp. Det ingår i det paket för stärkning av tåg- och kollektivtrafik som regeringen lade fram i sin budgetproposition, men som i sin helhet tyvärr möttes av kalla handen från allianspartierna. Det handlar om nästan i satsningar på klimatinvesteringar i de lokala initiativ som drivs för till exempel en laddinfrastruktur för elbilar i . Det är 500 miljoner till stöd för kollektivtrafik i stadsmiljöavtal, enligt den utredning om fossilfri fordonsflotta som alliansregeringen tog fram men som man nu tydligen vill ta sin hand ifrån. Det är över 1,2 miljarder i stöd , som regeringen såg som helt nödvändigt för att rusta upp järnvägar och järnvägssträckor. i vänder de tunga transporterna av gods järnvägen ryggen för att man tycker att det är en osäker marknad. Godstågen går för långsamt, logistiken fungerar inte, man prioriterar inte godstrafiken, man får inte fram eldrift på rangerbangårdarna och så vidare. Här har vi ett enormt uppdrag att förbättra för både tunga transporter och persontransporter så att de blir så miljö- och energieffektiva de bara kan. Tyvärr är hela paketet med spår‑, tåg- och kollektivtrafikåtgärder lagt i malpåse fram till valet för att väljarna ska få ta ställning till om de tycker att det är tågtrafik vi ska satsa på i . Jag tror att tågtrafiken är den viktigaste långsiktiga vägen för att få ned utsläppen från och energianvändningen inom transportsektorn . Den vägsektor vi har är en viktig del av transportnätet som vi kommer att behöva jobba oerhört aktivt med. Jag är glad att mitt parti och Socialdemokraterna har samverkat tydligt om de reformer vi har gjort för att minska utsläppen från lätta fordon, göra dem mindre bränsleslukande och underlätta för förnybara bränslen för att få in fler så kallade miljöbilar i systemet. Där har steg tagits , och de tog vi gemensamt. Men vi ser självklart att det var steg som också alliansregeringen var beredd att ta. Vi behöver driva detta vidare. Jag är glad att vi nu har landat i en samsyn om att vi behöver ett bonus–malus-system. Regeringen har varit väldigt tydlig med att bonus–malus-systemet ska vara på plats senast , men vi har förhoppningar om att det ska kunna gå snabbare. blir det tyvärr fördröjningar i systemet på grund av hantering av budgetpropositionen. Vi hoppas dock att utredningen kommer på plats så snabbt som möjligt. Vi anser att supermiljöbilspremien ska användas fram till dess. Regeringen är helt engagerad i att minska utsläppen från transportsektorn. 6 (M): Jag tackar ministern för försöket till svar på mina frågor. Jag noterar att jag inte fick svar på någon av dem. Jag utgår från att ministern tar tillfället att i nästa inlägg svara på några av de frågor jag ställde. Jag noterar också att ministern pratade mycket om kollektivtrafik och järnväg. Jag tycker att det är jätteviktigt, men just den här interpellationsdebatten handlar mer om den tunga trafiken och våra längre och tyngre lastbilar. Jag önskar att vi kan få lite svar om den biten. Jag var i går på ett seminarium i där man diskuterade längre och tyngre lastbilar. Man har gjort försök både med tyngre och längre och med containrar, virke och annat, och man har kommit fram till att det är oerhört positivt. Bränsleförbrukningen har minskat , vilket är ofantligt viktigt både för att öka effektiviteten och för att stärka svensk konkurrenskraft. Man har minskat lastbilsbehovet tack vare att varje lastbil får med sig mer last vid varje resa, vilket är bra för både trängsel och annat på vägarna. Man har kommit fram till att transportkostnaderna för företagen har minskat . Med de långa avstånd vi har att hantera här i stärker detta svensk konkurrenskraft. Man har också konstaterat att det inte blir något ökat vägslitage eller några omkörningsproblem. Jag vet att har drivit frågan om att ta bort våra undantag i EU. får vi köra 25-25. Förslaget från miljöpartisterna har varit att sänka detta till EU-standarden och . Jag skulle gärna vilja ha ett svar av ministern, herr talman. Hur ser ministern på hur vi ska fortsätta att slåss för våra längre och tyngre lastbilar här i , som stärker och ökar vår konkurrenskraft? Anser ministern att svensk åkerinäring är för lågt beskattad ? Måste man lägga på en ny avgift och en ny skatt på denna näring som redan är den mest och hårdast beskattade åkerinäringen i hela ? Är den trots detta för lågt beskattad i ? Jag skulle vilja ha några fler kommentarer från ministern när det gäller satsningarna och att kunna gå vidare. Tänker man fortsätta att stödja och den utvecklingen? När har vi i så fall ett beslut om att vi kan höja från ? och Transportstyrelsen har i sin utredning tagit fram att det är möjligt för regeringen att fatta beslut om att höja till . I nästa steg kan man, precis som , höja till . har , men vi har en möjlighet att höja till . Jag skulle gärna vilja veta om ministern har med i planerna att beslut om den delen ska fattas i rimlig tid. Jag önskar att vi kan försöka återgå till lastbilsdiskussionen. Hur ser vi på de längre och tyngre lastbilarna? Tänker vi fortsätta att utveckla dem? Tänker vi gå vidare med projektet att försöka utveckla elmotorvägar? Det skulle sänka utsläppen oerhört mycket om vi lyckas lansera det. Det skulle också stärka vår konkurrenskraft och skapa jobb här i . 7 (M): Man kan konstatera att det finns viktiga principiella skillnader mellan och i synen på transporter och på klimatpolitiken. För mig som moderat är det oerhört viktigt att vi för en politik i som innebär att vi de facto sänker våra utsläpp och inte bara flyttar dem till andra länder. Som moderat kommer jag alltid att bekämpa utsläppen, aldrig bilen i sig. Men här finns principiella skillnader. Jag har tidigare haft flera debatter med bland andra om det som ledamoten tog upp: längre och tyngre transporter för att därigenom möjliggöra för den tunga sidan att minska sina utsläpp. Den tunga sidans utsläpp har som sagt ökat ganska kraftigt . Vad är svar till transportsektorn? Den vill minska sina utsläpp och ta sin del av klimatansvaret. Man förvägrar denna bransch möjligheten att göra utsläppsminskningar genom att ta till vara nya fordon och möjligheten att använda och tyngre transporter. argumenterar att lastbilstransporternas konkurrenskraft stärks, men man måste faktiskt lyfta blicken och se på utanför länstrafiks tunnelbanekarta. Vi har inte järnväg till varje hygge. Vi har inte järnväg till varje sågverk. Vi måste se att de olika transportslagen kan fungera tillsammans. Det är därför viktigt att möjliggöra för de tunga transporterna att sänka sina utsläpp och för det svenska näringslivet att stärka sin konkurrenskraft. Bara så kan vi på allvar ta klimatansvar. När det gäller järnvägen, herr talman, vill jag påpeka att vi nu har en historisk infrastrukturplan. Det är större anslag till infrastrukturen den kommande planperioden. Den är finansierad fullt ut. När vi kom i regeringsställning ärvde vi ett luftslott där 60 miljarder saknades. Den dåvarande , som stöddes av , bedrev en första-spadtags-politik där man inte hade pengar till de satsningar man hade lovat att göra. Klimat- och miljöminister lyfter i sitt inlägg fram att man ville göra satsningar på något klokt – någon form av nyvunnet eller återinrättat Klimp-stöd till kommuner och landsting. Men om man tittar på de utvärderingar som gjorts av det systemet ser man att det var djupt ineffektivt – av anslagen gick åt till administrativa åtgärder. konstaterar att av bidragen, över 400 miljoner, kunde fördelas mer kostnadseffektivt. Den nya regeringens svar är märkligt nog att man vill återinrätta ett sådant system. Det förstår inte jag. Men jag är glad att Alliansens budgetmotion har vunnit kammarens gillande, eftersom den de facto ger mer pengar till supermiljöbilspremien, vilket säkerställer att vi inte tappar tempo i omställningen. Motionen innebär ju att det blir stöd för 10 000 nya laddstolpar och att HVO, alltså syntetisk diesel, får bra skatteregler och möjlighet att öka i användning. Något som också är viktigt att ha med sig är: Vi ser nu en utveckling av nya bränslen, så kallad drop in-fuel, som kan tankas i våra redan befintliga diesel- och bensinbilar. Vi får inte bara stirra oss blinda på om bilarna kan gå på biogas eller etanol, utan vi måste möjliggöra att minska utsläppen från den fordonsflotta som vi har . Jag välkomnar ministerns besked om att man skyndsamt vill införa bonus–malus-system, men jag upprepar: När kommer utredningen? När ser vi direktiven? 8 (MP): Det är viktigt att flytta över transporter från väg till järnväg, sa vår minister. Jag kan inte annat än hålla med om det. i försöker göra det. Man försöker köra sina 3 000–4 000 lastbilar på järnväg i stället. funderar man på att ge upp det försöket, eftersom det har visat sig bli mycket dyrare. Det är ett reellt problem inte bara att järnvägen fungerar dåligt, med logistiken och att man har satsat för lite på underhåll, utan också att det faktiskt blir dyrare för många företag att transportera på järnväg. Det beror bland annat på att kostnaderna för att köra på väg har blivit mindre. Det är en sak som man måste jobba med för att få ned utsläppen från transporterna. Jag tror också att det är viktigt att titta på att det finns olika förutsättningar mellan land och stad just när det gäller privatbilar. Vi som bor på landsbygden har svårare att klara oss utan bil, medan det finns stora förutsättningar för dem som bor i städerna. Därför tänkte jag att just stadsmiljöprogrammet med 500 miljoner som klimat- och miljöministern pratade om men som läggs i malpåse betyder mycket för de kommuner som har väntat på det bidraget, som har mycket idéer om hur man ska kunna minska utsläppen från trafiken just i städerna.