prot · H10978 · 2014-03-05 00:00:00 — Momsen på maten på restauranger sänktes . Den största utvecklingen hade . I mitt hemlän var ökningen . Det var strax över medel och skapade faktiskt 187 helårsarbeten. De senaste siffrorna jag har säger att branschen sysselsätter mellan 135 000 och 140 000 personer. Vad har Socialdemokraterna och Vänstern emot det? Många av jobben, i stort sett de flesta, som har tillkommit inom restaurangsektorn är arbeten som går till ungdomar och till människor som sökt sig till . Det är två grupper som annars har svårt att hävda sig på den svenska arbetsmarknaden. Det är för dem de 9 617 nya jobben har spelat störst roll. För dem har restaurangmomssänkningen varit skillnaden mellan att inte ha jobb eller egen försörjning och att kunna försörja sig själva, få arbetskamrater och känna sig behövda. För både dem och samhället är vinsten dubbel. När man arbetar betalar man in skatt som kan investeras i vår välfärd. Även HRF, Hotell- och restaurangfacket, är nu positivt till reformen då man bland annat anser att den minskat konkurserna, vilket är sant. Det här är definitivt en reform som gynnar HRF:s anställda. Det är intressant att läsa dagens . Den grupp nationalekonomer som Socialdemokraterna har utsett för att utreda hur arbetskraften ska öka skriver där i sin första punkt: Arbetslösheten i är mycket ojämnt fördelad mellan olika grupper. Arbetslöshet drabbar i allra störst utsträckning människor utan gymnasieexamen, ungdomar och utrikes födda. Ungdomar och utrikes födda har dessutom en svagare ställning på arbetsmarknaden än i flertalet jämförbara länder. Ofta står kommunerna för försörjning och aktivering av dessa grupper. Politik för lägre arbetslöshet bör särskilt utformas med dessa grupper i åtanke. Då undrar jag varför man är emot en reform som direkt har gynnat de här grupperna. Är det här bara vackra ord man kommer med om någonting som man egentligen inte tycker är så noga? Ursäkta, herr talman, att jag har dragit över tiden – till om det är okej. Tillväxtanalys fick i uppgift av regeringen att följa upp effekterna av reformen. Man har kommit med en delrapport. I sammanfattningen kan man läsa: Vi kan se en starkare utveckling för företagen jämfört med föregående år, i både lönesummor, antal anställda och rörelsemarginal. har antalet företag som lämnat branschen – det vill säga konkurser – minskat och antalet nystartade företag ökat, vilket lett till en nettoökning i företagsstocken . Slutligen har de reformer som riktats mot branschen sammantaget inte inneburit lägre direkta regelkostnader för företagen. Samtliga delstudier i rapporten indikerar att momssänkningen har fått effekter i branschen. Min fråga till S och V blir återigen: Vad har ni emot att alla dessa människor har fått ett jobb att gå till? 137 (FP): Vi behandlar ett antal yrkanden. Alla yrkanden utom ett gäller sänkningar av mervärdesskatten. Mervärdesskattens betydelse måste sättas i relation till det samlade uttaget av skatt i . Vi måste konstatera att det hände något exceptionellt, nämligen att skattebasen breddades i samband med skattereformen – en uppgörelse mellan framför allt Socialdemokraterna och – och beskattningen av konsumtion höjdes i ett enda svep från till av de samlade inkomsterna. sänktes skatten på arbete. Låt oss ha i minnet att 1989–1990 var beskattningen av konsumtion, mervärdesskatten, . Den är , herr talman, . Detta är en förändring av sammansättningen av skattetrycket i . Jag menar att det har varit gynnsamt för att sänka skatten på arbete. Jag vet att några partier – jag ska inte nämna dem här – är för höga skatter på arbete. Men jag tycker att skatt på konsumtion är ett bättre sätt att hantera ett lands ekonomi, och jag tycker att vi ska fortsätta på den vägen. Är det bra att det väcks så många motioner om att sänka skatter? Jag vill gärna gratulera alla dem som är framgångsrika. Det har varit många framgångsrika kampanjer för sänkt moms. Många kan livnära sig på detta. Jag skulle gärna öka arbetslösheten i skatteplaneringsbranschen och inte yrka bifall till så många frågor där. Det är glädjande att det inte heller finns några yrkanden om bifall till alla dessa olika förslag i betänkandet. Så långt var detta en uppläsning av vad jag hade att säga – jag säger det om det var någon som inte märkte det. Jag hade ändrat från fru talman till herr talman. Det var det enda som var ändrat. har vi ett viktigt betänkande på många sätt. Hur ska vi se på just det som jag var inne på, nämligen konsumtion respektive arbete? Det är den centrala frågan. Det finns ett stort antal förslag om att vi ska sänka skatten på olika saker. För till exempel , och även , tror jag, kan det var särskilt angeläget med bilpooler. Det är möjligen lite svårt att få det att gå ihop med att man inte vill bygga vägar och sådana saker. Men låt gå för det. Jag förstår själva syftet, att man ska stimulera till samåkande. har ett antal yrkanden som handlar om mer udda saker. Vi har en omfattning av mervärdesskatterna som gör att vi , 2014, räknar med att ta in . Det är inte en struntsumma – det måste man säga. Och den har ökat ganska betydligt trots att landet enligt vissa befinner sig i en kris och 2009, de senaste valen. Det är fråga om många ökade konsumtionsmiljarder som vi nu har möjlighet att beskatta. gäller det att hålla reda lite grann på argumenten fram och tillbaka. Då kan man inte låta bli att komma in på frågan om syn på om vi har egen beskattningsrätt eller inte. Jag erinrar mig, herr talman, att vi behandlade ett ärende från finansutskottet som handlade om upphandlingsförordningen. är man väldigt emot EU på det här området, men där hade man en reservation som handlade om upphandlingsförordningen för lokalt producerad mat, eller om det var slaktförhållanden, där man skrev så här: Vi måste först och främst använda EU till detta. När det gäller EU-argument blandar man och ger när det passar. Man blir alldeles yr i bollen. Vad tycker man inom om EU? Här går man till attack. I ett annat betänkande, som vi röstade om , var det något annat som var sanning. Då skulle vi använda EU. I fick vi höra ännu mer vad vi skulle använda EU till från sida när det gäller Ukrainakrisen och Krimkrisen. Jag tror för min del att det är viktigt att hålla fast vid att konsumtionen ska beskattas och att det är viktigt att ha breda skattebaser. Det är därför som jag är tacksam över att inget av de yrkanden som har kommit fram går igenom i detta avseende. Jag tror för min del att en av de viktigaste sakerna när det gäller den framtida beskattningen är att vi har ordning och reda på den stora skattebasen, som konsumtionen är. Vi har gjort många undantag. Jag kommer ihåg att det redogjordes i skatteutskottet för att det i EU fanns, från de tre normalskattesatser som finns, mellan 1 200 och 1 500 undantag i de olika länderna, vilket gör det väldigt svåröverskådligt. Vi är då på väg att göra ytterligare, om det finns ytterligare människor som har framgång med sina kampanjer för det ena eller det andra. Jag tror för min del att det är bättre med låga skattesatser men breda skattebaser. Det tror jag är lösningen på det här också. Så länge som jag har suttit i skatteutskottet – det är fruktansvärt – har vi alltid haft att hantera någonting som heter EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv under omarbetning. Det är nästan likadant som energiskattedirektivet; det har väl alltid varit under omarbetning och kommer kanske också att vara under omarbetning. Vi är förpliktade på ganska många sätt att hålla oss till ordentliga principer som EU har ställt upp för mervärdesskatten. Men jag hoppas att den utredning om en enhetlig mervärdesskattebas som tillsattes av ministären , 2001 eller när det var, på ett tillkännagivande från skatteutskottet, ska resultera i att vi får tillbaka en enda mervärdesskattesats och att vi därmed kan öka arbetslösheten bland alla skatteplanerare. 138 (C): Tittar vi i det här tunna häftet verkar det som att vi är väldigt överens på mervärdesskatteområdet. Det är bara och som har reservationer. Både Socialdemokraterna och Vänstern har särskilda yttranden. Hade vi plockat med restaurangmomsen i diskussionen kanske vi inte hade varit fullt så överens. Men den finns inte med i det här betänkandet, inte bland reservationerna i varje fall, utan mer i en övergripande text. Jag vill lägga diskussionen om restaurangmomsen åt sidan i den här debatten, för den kommer vi att få följa långt in i valrörelsens och förmodligen också därefter. Det finns frågor som vi är rörande överens om. Precis som nämnde är vi överens om e-böckerna. Vi skulle vilja ha samma skatt på digitala böcker som vi har på fysiska pappersböcker. Hur kan vi vara överens här i kammaren men ändå inte lyckas få det genomfört på regeringsnivå? Det kan ha sin förklaring i att både och , som har infört samma moms på digitala böcker som på fysiska böcker, har en rättslig åtgärd mot sig från kommissionen. När det gäller den frågan måste vi jobba på bredare front för att rätta till detta, så att vi får med oss fler länder och kan göra den här ändringen på EU-nivå. Jag kan titta på de särskilda yttrandena, och i något av inläggen här nämndes de ideella föreningarna. Där är vi också rörande överens. Det jag nu ser som en stor utmaning är att börja om hela processen igen. Vi står inför ett EU-val , och vi vet att våra svenska EU-parlamentariker – så är det förmodligen i hela – är ute och rör på sig för att samla röster till ett nytt val. Det är endast tre beslutstillfällen kvar i kammaren nere i . Det kan på sätt och vis vara gott, för då kan vi hoppas att de tre dagordningarna inte innehåller det här beslutet om ideella föreningar. Det tror jag inte heller att de gör. Men det innebär också att vi har en ny utmaning i att övertyga nya parlamentariker och förmodligen också nya kommissionärer. Vi har träffat skattekommissionären med utskottet, både här i och i . Det var inte det allra enklaste att övertyga den mannen om hur föreningslivet fungerar i och hur viktig den frågan är för . Däremot kändes det som att vi hade lite mer medgång i parlamentet, och jag vet att vår egen tidigare parlamentariker jobbade aktivt med frågan innan hon blev minister, som hon nu har varit . Detta är alltså en fråga som har levt länge i vårt utskott och som vi har kämpat med och påmint om väldigt . Hon gjorde ett arbete i de grupper där hon var aktiv för att få en förståelse över nationella gränser för detta. Det är precis vad vi förmodligen måste göra om igen när det nu blir nya kommissionärer – vi vet ju inte om Šemeta sitter kvar – och ett nytt parlament där nere efter valet. Det är väl bara att uppmana alla ute i landet, föreningar och politiker, att upprepa alla önskemål om att få igenom det här så att det inte blir några nya momsbelagda avgifter på våra ideella föreningar. 139 (KD): När jag sitter på min kammare lyssnar jag emellanåt på det som sägs i kammaren. Sedan dimper man ned i betänkandena om allt från bostadsbyggande och fiske till att åka på två hjul och betongklumpen skatt i skatteutskottet. Det är intressant. Mervärdesskatten är troligen den skatt som det har framförts flest förslag på att ändra. har det varit fråga om en sänkning. En fråga som har tagit tagits upp är exempelvis matmomsen, som infördes för att reducera kostnader för framför allt barnfamiljer. Det är det förslag som har diskuterats mest och där det finns utvärderingar. När man ändrar en momssats uppstår ofrånkomligt avvägningar och bedömningar om likvärdighet gentemot sänkningar på andra skatteområden. För att det ska bli någon trovärdighet måste man bedöma motsvarande skatteområden på likvärdigt sätt. När Alliansen sänkte momsen på serverad mat på restauranger och serveringar skedde det i första hand utifrån en likvärdighetsprincip. Det märkliga förhållandet att ett serveringsställe hade två momssatser på samma mat beroende på om den förtärdes innanför eller utanför serveringsställets område framstod som orimligt. Det är i sådana lägen man kan överväga huruvida man ska ändra momssatserna. När det gäller den ideella sektorn är utskottet enigt om att slå vakt om de ideella föreningarnas mycket stora och viktiga roll i det svenska samhället. De har en lång tradition i vårt land. Det är inte så i andra länder. Där råder ingen oenighet. som det ibland finns goda skäl för en reducerad momssats måste likväl principen om enhetlighet vara utgångspunkten. Därutöver måste man beakta att mervärdesskatten på grund av sin konstruktion faktiskt ofta läggs ovanpå ett annat skatteuttag. Det är en mervärdeskonstruktion. När staten således påför ett område, exempelvis energi, miljö eller företag, nya skatter tillkommer en momsskatt på ovanpå som är rent fiskal och egentligen inte har något att göra med den skattehöjning som har införts. Det är viktigt att hålla i huvudet. Det går inte att införa attraktiva skatter och pålagor utan att beakta världens högsta momsskatt, som vi har i . Det är summan av kardemumman som räknas av dem som ska betala. Jag tänker inte plåga kammaren med några längre utläggningar, och reservationerna i betänkandet har redan debatterats. Jag ser ingen anledning att ytterligare kommentera dem. Därför yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 140 HANS (S): Jag ber också om ursäkt för att jag har blivit tvungen att begära ordet, men precis som sade skulle debatten handla om allt utom momssatser på restauranger. hamnade där ändå. Med viss vana bet jag ihop och bet ihop eftersom jag inte ville förlänga debatten, men sedan passerade gränsen när hon hänvisade till en . Hon sade att man förordade sänkt moms på sådana tjänster. Men hon läste inte riktigt klart. Därför ska jag för kammaren läsa resten av artikeln så att vi vet vad som stod där: Bland de arbetslösa finns alltså en växande grupp som står särskilt långt från arbetsmarknaden, bland annat på grund av låg utbildning. Detta innebär att det finns två principiella skilda vägar för att sätta fler i arbete. Den ena strategin går ut på att försöka sänka reservationslönen bland de arbetslösa, till exempel genom sänkta ersättningar och socialförsäkringar för att försöka stimulera framväxten av fler låglönejobb genom till exempel subventioner till vissa branscher. En sådan strategi skulle visserligen kunna minska arbetslösheten men den skulle också leda till större lönespridning, sämre försäkringsskydd och förmodligen också till lägre produktivitetstillväxt. På grund av dessa negativa välfärdseffekter förordar vi i den här rapporten i stället en alternativ strategi som försöker stärka utsatta grupper på arbetsmarknaden så att dessa får bättre möjlighet att ta de jobb som finns, bland annat genom satsning på utbildning. Det är en stor skillnad, mina vänner! 141 (M) replik: 700 miljoner är bistånd till . Så mycket pengar anser att reformen har gett i ökade skatteintäkter tack vare minskat fusk. Vad är problemet, ? Fusket var stort. Jag antar att har råkat ut för det. Jag har råkat ut för det när jag har ätit på ett ställe där det på kvittot har stått äter ute eller tar med, fast man har suttit i restaurangen. Jag har hört restaurang- eller kaféägare som har verksamhet där man både kan hämta och ta med sig eller sitta i restaurangen och äta säga att det är oerhört svårt med gränsdragningen. Kunden har handlat i kassan och säger att han ska ta med sig maten. Kaféägaren slår in moms, och kunden får sin påse och går. I dörren träffar kunden en vän som ska äta på plats. Då säger kunden att han ska ta sin påse och sätta sig i restaurangen. Hur gör kafé- eller restaurangägaren då? Springer ägaren till kunden och ropar att mer moms måste läggas på priset annars måste kunden ställa sig utanför dörren? Det är ett gränsdragningsproblem. Det blev fusk. Vi talar om 700 miljoner. Det är bistånd till , som kan gå till kvinnor, barn, utbildning och skola. Är inte det bättre än att pengarna ska fuskas bort i branschen? Eller vill höja momsen på maten på Ica och Domus för barnfamiljerna till ? 142 HANS (S) replik: Vi hamnar ändå i momsdiskussionen. Okej, men skyll inte på mig. måste vi få ett klargörande eftersom jag blir lite förvirrad. är plötsligt argumentationen för sänkningen av restaurangmomsen att agera mot skattefusk, skapa rättvisa för andra och så vidare. Men när regeringen lade fram förslaget om sänkning av restaurangmomsen fanns ett enda syfte, nämligen att öka sysselsättningen. Priset för att gå på restaurang skulle sjunka. Fler skulle gå på restaurang och äta tack vare prissänkningen, och på så vis skulle jobben bli fler i restaurangbranschen. Detta var motivet, och det var därför sänkningen infördes av regeringen. Att man i efterhand bygger på med andra saker har inte med saken att göra. Detta var regeringens lösning på bland annat ungdomsarbetslösheten. Hur har det gått med lösningen på problemet med ungdomsarbetslösheten? Jag har tittat på denna fråga . Jag förstod att skulle köra den här svängen, så jag förberedde mig lite. Jag kollade på Ekonomifakta, det vill säga Svenskt Näringslivs siffror. Vi kan titta på ungdomsarbetslösheten , precis när ni tillträdde. Då var den . , när momsen sänktes, var arbetslösheten . är frågan om ni har lyckats. Nej, det är exakt samma siffror, det vill säga , som . Sänkningen av momsen har inte löst problemet med att har en av högsta siffror för ungdomsarbetslösheten. 143 (M) replik: svarar inte på min fråga om 700 miljoner. Vad var det för fel på att statskassan får in mer pengar? Jag har en fråga till med tanke på att läste vidare i Debatt-artikeln att det var bättre att ta andra jobb – ungefär så tolkade jag orden. Vad är det för fel på restaurangjobb? Jag har själv jobbat i restaurang när jag var ung. Det sysselsätter väldigt många unga människor. Människor får sitt första jobb, en väg in på arbetsmarknaden och får någonting att komma med när de söker nästa jobb. Jag har jobbat där. Jag har gjort detta, och jag kan göra det. vidhöll också att priserna inte hade sjunkit. De har heller inte ökat i takt med vad råvarorna har gjort. Om man skulle titta på hur priserna på restauranger i normala fall har ökat är prissänkningen någonstans kring . Det var väl KI som sade att 4 000 av jobben var direkt avhängiga momsskattesänkningen. En hel del beror kanske också på de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga. De vill ni också ta bort. Restaurangnäringen kallar det för dubbelstöten. Vad har ni egentligen emot restaurangnäringen? Varför är inte de jobben bra? När vi diskuterade detta innan det infördes då raljerades det över . Finns det några bättre jobb? Det är väldigt bra jobb för ungdomar att börja jobba inom restaurangbranschen. Det är inte speciellt walk-in-the-park-jobb. Det är hårt och stressigt. Men många tycker att det är trevligt och bra, och det är en första väg in. Det kan jag bekräfta. Jag tyckte att det var riktigt kul. Jag har jobbat både i gatukök, kaféer och på restaurang. Det är inte ett dugg fel på det. Varför, , är ni emot det så? 144 HANS (S) replik: Låt mig först börja med de 700 miljonerna. Där glider också lite grann på sanningen, precis som när hon hänvisar till debatten. Vad generaldirektören sade, för jag var med på samma utskottssammanträde, var att det inte berodde på att ni hade sänkt momsen på restauranger. Det var för att det var lika moms. Skulle det resonemanget gälla skulle vi ena oss om en enhetlig moms, eftersom man fuskade på grund av att det var två olika momssatser. Det berodde inte på att man hade sänkt restaurangmomsen. har ett jätteproblem med jättehög arbetslöshet. måste vi låna pengar för att få det att gå ihop. Då måste vi få ut maximal effekt av varje krona. Det säger att det inte kan peka på att det har blivit 4 000 nya huvuden, utan det är arbetstid motsvarande det. Det kan lika gärna vara människor som har gått upp . Det är andra siffror än vad branschorganisationerna använder. Det har skett till en kostnad av 5 600 miljoner. Det är 1,4 miljoner per jobb. Man skulle kunna göra ett räkneexempel. Om man anställer en kille eller tjej med 21 000–och betalar full arbetsgivaravgift får man ut ungefär tre jobb på miljonen. Man kan då ta 5 600 miljoner som är kostnaden. Det skulle ge 16 000 jobb, och detta har gett kanske 4 000 jobb. Det är kanske därför ni har förvandlat ett plus 2006 på 67 miljarder till nu ett minus på 94 miljarder. Ni har sålt för 106 miljarder. Det är kanske dags att anmäla er till . 145 (FP) replik: Som herr talmannen vet frustar jag av nyfikenhet och vetgirighet. Jag har därför en fråga till från Socialdemokraterna. De flesta av oss ligger väl egentligen och sover på det gemensamma valmanifestet som Socialdemokraterna, lade fram . En del har kanske inte läst det. Där står det under punkten konkurrenskraft att ett av de vallöften som Socialdemokraterna, ville genomföra – om olyckan var framme, vilket det inte står, och ni skulle få makten – var att sänka restaurangmomsen, det vill säga skatten på lagad mat. Så blev det inte. Det var ju vi som införde detta. Ni borde vara glada, enligt min uppfattning, över att vi infört det. Min fråga till är: När inträffade förändringen hos er, och som gör att ni tycker att det var ett dåligt förslag ni gick fram med? Det är väl ändå på det sättet att det som står i ett valmanifest ska man försöka genomföra? Om nu olyckan hade varit framme, , var det ju ni som skulle ha genomfört det och inte vi. När och varför inträffade denna förändring? Jag vill lägga till en sak, herr talman. Det fanns i valmanifestet en reservation där det stod om det ekonomiska utrymmet tillåter. Det stod på alla punkter. Det hade ni som utväg. Men när och varför ändrade ni er? 146 HANS (S) replik: med borgerlig regering finns det nästan inte något ekonomiskt utrymme över huvud taget som tillåter någonting. Det är det ena. Det andra är att man kan ändra sig. Det är det enkla svaret. Varför kan man ändra sig? Jo, därför att man kanske ökar sin kunskap. har , ert eget , , SCB och IFAU sagt: Det här är inte någon bra grej. Det kostar alldeles för mycket och ger alldeles för lite tillbaka. Det är bättre och smartare att använda pengarna på ett mer effektivt sätt. Okej, då är frågan: Ska vi lyssna på professionen, eller ska vi lyssna på branschorganisationerna som har ett eget intresse i detta och säger att det är himmelriket och ger guld och gröna skogar? Vi socialdemokrater väljer att lyssna på professionen som vi i någon mening kan säga inte talar i egen sak. Det är anledningen. Vi har fått vetskap om att det inte är världens smartaste grej. Om du kan köpa någonting, , för låt oss säga , men lik förbaskat går du och betalar 1,2–1,3 miljoner för den grejen, skulle du göra det? Det är meningen att du ska svara . 147 (FP) replik: Det var intressanta svar lämnade. Det ena var att det inte skulle finnas något ekonomiskt utrymme. Det var ett argument som ni själva använde att det fanns ekonomiskt utrymme, men ni hade en reservation om det inte fanns. Den andra delen är ännu intressantare. Ni säger att ni lade fram ett förslag som professionen säger inte var bra. Hade ni inte undersökt detta innan? Lade ni fram förslag som ni visste var dåliga? Det är ett intressant faktum från . Ni har lagt fram förslag som professionen av olika skäl underkänner. räknade upp dem alla. har det inte kommit något nytt gemensamt valmanifest. Det kanske inte heller kommer något. Då får vi hålla oss till detta även 2014. Det från verkar bli det senaste från er även i valrörelsen . Då är min fråga: Vilka övriga skatteförslag var det som ni inte trodde på men som ni lade fram i detta valmanifest? Det är väldigt intressant för väljarna 2014 att få veta. Vilka förslag är det som ni har genomarbetat, och vilka förslag har ni inte genomarbetat? Det tror jag att väljarna 2014 vill veta. vet vi att det förslag som ni lade fram 2010 trodde ni i varje fall på en punkt inte själva på. Min fråga är: Vilka övriga förslag som ni lägger fram tror ni inte själva på? Det tror jag att väljarna är väldigt intresserade av att få veta. 148 HANS (S) replik: Jag tror att man ska vara lite försiktig, .