prot · H10986 · 2014-03-19 00:00:00 — Man ska pröva om verksamheten ska fortsätta i nuvarande form, om den kan ökas lite eller begränsas eller om den kanske inte ska fortsätta. Detta kommer att ske, och jag har stort förtroende för vår miljölagstiftning och för våra miljödomstolar. Min fråga till är: Är det verkligen och uppfattning att vi här i – utan att ha sett ett enda papper, underlag och rapporter om denna fråga eller haft diskussioner om var övningsverksamheten ska ligga och situationen i – ska fatta ett beslut pang bom och föregripa den process som pågår? Det är väl inte rättssäkert och bra att arbetar på det sättet? Har fastställt en sträng lagstiftning ska vi låta den fungera. Tycker vi att den ger ett dåligt resultat kan vi strama upp lagen. Men vi ska väl inte gå in i en pågående process? 35 (MP) replik: Nej, vi ska inte gå in i en pågående process. Det vi föreslår är att vi ska tillämpa och ta på allvar de lagar som vi faktiskt ställt oss bakom, som vattendirektiv och Natura 2000. Vi tycker att det är helt orimligt att Försvarsmakten ska ha monopol på att själv få prioritera var den ska ha sina skjutövningar och att man i samband med ansökan inte redovisade alternativ när vi vet att det finns. Det går att öva i , och det finns simulatorer. Men detta gjorde man alltså inte. Hur ser på försiktighetsprincipen? Ska vi vänta i all evighet och låta bli mer och mer förorenad? Eller ska vi ändra spelreglerna och säga att vi måste ta hänsyn till de verkliga säkerhetshoten också, det vill säga brist på rent vatten, med den kunskap som vi har om vad som är stora hot i världen nu? Ska vi då inte kunna gå in och stifta lagar här i som säger att det måste bli en balans mellan riksintressen, Försvarsmakten och andra intressen? Det gäller exempelvis . Hur ser på att nu är ett vattenskyddsområde? Det är många saker som inte går ihop. skulle ha ett starkt skydd om lagarna verkligen tillämpades. Så enkelt är det, men är det inte så. 36 (C) replik: Självfallet ska ta de lagar som vi själva har beslutat om på stort allvar och som ska tillämpas av myndigheter, precis som i det här fallet. Det tycker jag inte att vi gör om vi går in och tar över besluten utan något underlag. säger här att skjutningarna borde ske i i stället. Ja, det är möjligt, men vi har inget underlag för att här kunna ta ställning till detta. Det ska ju Miljödomstolen göra. Det är det som är min poäng. Varför lyfter ni frågan till omröstning i riksdag ? Jag förstår inte riktigt det. Prövningen sker ju enligt våra lagar, och vi som har stiftat lagarna måste ju ha stor respekt för hur de ska tillämpas. Vi är överens om miljöfrågorna. Det ska vara en sträng prövning. Det ska nu ske. Jag hoppas att det kommer att landa i välavvägda beslut av domstolen enligt den miljöbalk som vi har. Skulle vi då bedöma att så inte har skett kan givetvis ta upp frågan om att skärpa lagarna. När det gäller Försvarsmaktens mycket starka ställning vid beslut enligt om vindkraft och annat tycker jag att jag utvecklade det väl i diskussionen med tidigare, så jag hänvisar till den. 37 (MP) replik: Det vi har föreslagit är att inte längre automatiskt ska ge försvarsintresset företräde. Försvarsmakten ska inte utan motivering kunna hävda att till exempel vindkraftverk inte ska få byggas eller att man ska få ha skjutövningar i utan att ens redovisa alternativ. Det är det som vi vänder oss emot och argumenterar emot. Vi har ett överordnat långsiktigt ansvar som folkvalda representanter. Vi måste tänka längre än till det absolut kortsiktiga intresset som Försvarsmakten kan ha. Jag kan förstå att man tycker att det är praktiskt att ha skjutövningar i , men det finns sådant som är oerhört mycket viktigare, och det är det som vi uppmärksammar. Vi måste ha dricksvatten på lång sikt. Vi måste skydda . Vi måste respektera de EU-lagar som vi har skrivit under. Men har inte svarat på frågan hur han ser på Natura 2000 och på vattendirektivet, som går stick i stäv med skjutövningar och med de övriga hot som ställs inför, som jag tänker ta upp i andra debatter. Vi ser väl olika helt enkelt på vad som är det viktigaste och vad som är långsiktigt hållbart. Men jag tycker att det i det här sammanhanget, när vi diskuterar försvars- och säkerhetspolitik, också är viktigt att hänga med och ta till sig ny kunskap som bland annat FN har pekat på. Det stora hotet mot fred och säkerhet är brist på resurser. I det läget är det helt enkelt vansinnigt att öva krig i en av våra viktigaste dricksvattentäkter och riskera att förorena den. Det är så enkelt. Man måste se de stora dragen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) 10 § Säker och ansvarsfull hantering av radioaktivt avfall – genomförande av kärnavfallsdirektivet betänkande 2013/14:FöU10 Säker och ansvarsfull hantering av radioaktivt avfall – genomförande av kärnavfallsdirektivet (prop. 2013/14:69) föredrogs. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 17 §.) 11 § Genomförande av EU-direktiv om informationsutbyte vid trafiksäkerhetsrelaterade brott betänkande 2013/14:JuU9 Genomförande av EU-direktiv om informationsutbyte vid trafiksäkerhetsrelaterade brott (prop. 2013/14:65) föredrogs. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 17 §.) 12 § Processrättsliga frågor betänkande 2013/14:JuU16 Processrättsliga frågor föredrogs. 38 (S): Vi ska mycket riktigt behandla processrättsliga frågor. Från att ha gått över från försvarsutskottets debatt har vi nu betänkande JuU16 framför oss. En stor del av betänkandet behandlar nämndemannasystemet. Regeringen tillsatte ju en utredning om breddad rekrytering och kvalificerad medverkan som presenterade sitt betänkande – om jag minns rätt – . Utredningen finns också beskriven i betänkandet. För oss socialdemokrater är det viktigt att man har ett starkt och helst ett ökat förtroende för nämndemannasystemet. Vi socialdemokrater tror på vikten av insyn i domstolarna i form av nämndemän. Vi socialdemokrater tror också att det finns en poäng med likar i domstolen. Dessutom tror vi att domarna blir mer lättbegripliga av det skälet att man har nämndemän. Vi socialdemokrater tror även på att det är viktigt med mångfald i domstolarna. Vi ser systemet som viktigt för förtroendet för hela domstolsprocessen. Vi anser även att regelverket för hur nämndemän utses och entledigas måste vara utformat på ett sådant sätt att risken för extrema åsikter i domstolarna elimineras. På uppdrag av regeringen har en översyn gjorts av nämndemannasystemet. Efter den utredningen kan vi konstatera att regeringen har svängt efter det att utredningen presenterades och enligt den proposition som har lagts på bord. De åtgärder som utredningen föreslog var ganska drastiska. Jag vill påstå att man lade fram förslag som i princip slaktade nämndemannasystemet. Några exempel på vad som föreslogs av utredningen var att man skulle minska antalet nämndemän från 8 300 till 5 200. Man skulle minska antalet nämndemän i tingsrätterna från tre till två nämndemän. Nämndemän skulle inte medverka i brottmål där straffskalan understiger . Man skulle också ta bort nämndemän i hovrätt och kammarrätt. Man föreslog även en fri kvot på . Vi från Socialdemokraterna har motionerat här i och föreslagit åtgärder och förändringar i nämndemannasystemet. Några exempel på det är att vi vill ha en obligatorisk generell nationell utbildning för alla nämndemän innan de tillsätts. Vi har föreslagit en översyn av ersättningsnivåerna för nämndemän. Vi har även föreslagit en förskjuten valprocess, så att man efter det allmänna valet kan sätta mer fokus på vilka som utses till nämndemän. Vi har även föreslagit att frågan om möjligheterna till ett både enklare och tydligare regelverk om entledigande av nämndemän ska ses över. När vi behandlade dessa frågor i utskottet hade regeringen ännu inte presenterat sin proposition om hur man ser på nämndemannasystemet. Men jag kan bara glädjande nog bara konstatera att regeringen även på detta område lyssnat på Socialdemokraternas förslag. Det blir ingen slakt av nämndemannasystemet, vilken vi starkt kritiserade. Man behåller antalet nämndemän, enligt den proposition som ligger på bord. Även utbildningsförslaget har regeringen tagit till sig liksom en förskjuten valprocess. Det finns inte heller någonting om en fri kvot, som vi starkt kritiserade, för att det ska bli verklighet efter den propositionen. Därför yrkar jag inte bifall till våra reservationer som rör frågorna om nämndemannasystemet. Men jag hoppas att allianspartierna håller fast vid förslagen i propositionen som har lagts på bord tills den debatten kommer här . Det har ju svängt ganska rejält, och de förslag som regeringen har lagt fram har haft ungefär samma hållbarhet som en liter mjölk. Jag hoppas att detta håller något längre. Jag vill yrka bifall till reservation 2, som handlar om tolkar i domstol. Vi har kunnat se att behovet av tolkar är större än tillgången. Vi tycker att det som regeringen har föreslagit är för svagt, det vill säga att se över hur man enklare skulle kunna ta hjälp av de tolkar som finns och att det ska vara klart . Det är ett slag i luften. Vi vill gå något längre, och vi vill utöka antalet auktoriserade tolkar. Därför yrkar jag bifall till reservation 2. 39 (MP): Vi behandlar justitieutskottets betänkande om processrättsliga frågor. Jag och har åtta reservationer i detta betänkande, och de allra flesta kommer från vår omfattande kommittémotion om nämndemannauppdraget. Jag står givetvis bakom samtliga dessa reservationer och kommer också att utveckla en del varför, men jag tänker för tids vinnande yrka bifall bara till reservation nr 9, som handlar om den fria kvoten för nämndemän. Först ska jag bara säga några ord kring vår gemensamma reservation nr 2, som yrkade bifall till, om tolkning i domstol. införde vi en regel i om att tolkar ska användas om en misstänkt i brottmål inte behärskar svenska och får användas om ett vittne inte behärskar svenska. Det är bra – det säger sig självt att en rättsprocess inte alls är säker om de inblandade inte förstår det som sägs. Men jag menar att det är viktigt att vi stramar upp kompetenskraven på tolkarna, och i första hand ska man använda de rättstolkar som finns, det vill säga de auktoriserade tolkar som har specialkompetens inom rättsväsendet. Jag tycker att tiden är mogen att ställa sådana krav. I en alltmer internationell värld kommer det att bli allt fler rättsprocesser där tolkstöd behövs. Att ställa tydliga krav på att relevant tolkning kan ges är därför mycket centralt för en rättssäker process. Så, fru talman, övergår jag till vår ganska omfattande kommittémotion om nämndemän. Det har varit en ganska stor debatt om nämndemän, och det har gjorts en statlig utredning som presenterades . När utredningen startade var det många ledande jurister som gav sig ut i debatten och kritiserade nämndemännen för bristande juridisk kompetens. som utredningen pågick blev det nog alltmer uppenbart att nämndemännen inte alls hade spelat ut sin roll, utan att synen från oss i samhället, att det behövs både en bild från samhällsföreträdare och en insyn från samhällsföreträdare, är ett oerhört viktigt perspektiv som bör finnas kvar i en rättsprocess. I vår reservation nr 15 har vi lyft fram att den kritik som har kommit från jurister och domare bör kunna kanaliseras på ett smartare sätt direkt till nämndemännen och göras systematiskt. Då kan man få en återkoppling och en lärandeprocess. Vi menar att det är viktigt att man här bygger en konstruktiv dialog, och inte det ställningskrig som vi såg i medierna . En annan kritik mot nämndemännen har varit att det är en väldigt homogen grupp. Nämndemännen är ofta vita och äldre personer, och det är inte den sammansättning som vi har i samhället. Den statliga utredningen pekade därför på en rad väldigt bra åtgärder för att stärka och modernisera nämndemannarollen. Det mest betydelsefulla förslaget handlar om att bredda rekryteringen genom en fri kvot, så att man har både nämndemän utsedda via de politiska partierna, som , och en kvot av andra personer som har ett starkt förtroende i samhället. Andra viktiga förändringar handlar om att få till stånd en bättre arvodering och en obligatorisk utbildning. Jag menar att en breddad rekrytering kräver att de som får rösta i landstings- och kommunalval också ska kunna bli nämndemän, det vill säga att man inte låser uppdraget till att gälla enbart svenska medborgare. Jag tror inte heller att det är en särskilt god idé att minska antalet nämndemän, som utredningen föreslog . Snarare menar jag att de kanske behöver bli fler än om man ska kunna få en vettig representativitet. Efter att ha tittat på det menar vi att det behövs en ökning med . Det har att göra med att personer som har ett normalt jobb också ska kunna gå in – de kanske inte kan gå in så . Vi ser också gärna att den fria kvoten uppgår till av samtliga nämndemän. Dessutom tror vi att man har allt att vinna på att införa en princip mot långsittning, och vi vill därför att nämndemannauppdraget begränsas så att det inte kan pågå längre än maximalt tre mandatperioder. För kom propositionen om nämndemannarollen. I propositionen behandlar man, precis som berättade, och säger ja till flera av de förslag som här i kammaren nu föreslås ska avvisas. Det gäller alldeles särskilt frågan om nämndemännens valperioder och obligatorisk utbildning för nämndemän. Som jag förstår det betyder det att alliansföreträdarna här röstar emot förslag om sådant som de själva har föreslagit och vill ska genomföras. Men det är ju så . I propositionen aviseras också att man framöver vill genomföra en fri kvot enligt , men man är dess värre inte färdig med ett sådant förslag. Det omöjliggör tyvärr att välja sådana ledamöter redan i höstens val, och det tycker jag är olyckligt. Det är därför som jag står fast vid vår reservation nr 9. 40 (SD): Det är en allmänt vedertagen uppfattning i arbetet mot den organiserade brottsligheten att man ska slå mot de ekonomiska tillgångar som verksamheten ger upphov till, detta för att göra verksamheten mindre lönsam och därmed också mindre intressant att engagera sig i. Inte minst kan det försvåra för livsstilskriminella att skryta med dyra statussymboler och att locka till sig ungdomar in på den kriminella banan. I är det tyvärr alldeles för svårt för de brottsbekämpande myndigheterna att beslagta och förverka tillgångar genom så kallade utvidgade förverkanden. För att tillgångar som med stor sannolikhet härrör från en brottslig verksamhet ska kunna förverkas krävs det, förenklat, att brottslingarna döms för ett förverkandeutlösande brott enligt 36 kap. Vidare måste brottet ha fängelse på straffskalan eller vara ett av några få specificerade brott. Slutligen uppställs kravet i fråga om egendom att det ska framstå som klart mera sannolikt att den utgör utbyte av brottslig verksamhet än att så inte är fallet. Detta beviskrav är alldeles för snävt satt och innebär i praktiken att de livsstilskriminella kommer undan genom att berätta historier som är omöjliga för de brottsbekämpande myndigheterna att kontrollera, exempelvis att brottslingen fått pengar av en släkting utomlands. Vi menar att det bör bli lättare för polisen att beslagta tillgångar som är misstänkta i förhållande till den livsstilskriminelles redovisade inkomst. Det bör dessutom krävas att den misstänkte kan styrka tillgångarnas legala förvärv utom rimligt tvivel för att de ska återlämnas och inte förverkas av staten. Detta är nödvändigt för att rättsväsendet ska kunna agera mot grovt kriminella individer som gör stora vinster på sin kriminella livsstil. De utökade befogenheterna är naturligtvis inte tänkta att drabba vanliga medborgare som varken är grovt kriminella eller befattar sig med tillgångar från kriminell verksamhet. De är menade att drabba grova brottslingar kraftfullt och markera att det inte lönar sig att ägna sig åt brottslig verksamhet. Varje rättegång som genomförs korrekt sänder ut en signal till det omgivande samhället att vi har en väl fungerande rättsstat men också att rättvisa skipas under rättssäkra former. Varje gång medlemmar i tungt kriminella gäng – med särskilda kläder och yttre kännetecken – tillåts fylla en rättssal, störa och sprida rädsla bland vittnen och målsägande är det ett mycket stort misslyckande för demokratin och rättssamhället. Det är oacceptabelt att vittnen skräms till tystnad. Många av de individer som sätter sig i vittnesbåset är väldigt utsatta. vittnar de även med fara för sitt eget liv. Rättsväsendet har uppenbarligen inte förmått att hantera framför allt den organiserade brottslighetens grenar som spridit sig ända in i rättssalen. Jag menar därför precis som motionärerna som står bakom motion Ju289 att det är angeläget att se över förutsättningarna för ordningen och tryggheten vid domstolsförhandlingar. Det är ett förslag som för övrigt som ligger helt i linje med åsikt i frågan. Utskottet hänvisar till en liten utredning genomförd av i vilken man som ordningsskapande åtgärd rekommenderar följande: Domstolarna bör genom tydliga anslag utförligt informera besökarna om de ordningsregler som gäller i allmänhetens utrymmen och i rättssalarna. Detta är inte tillräckligt. En bättre idé som motionärerna lyfter fram som möjligt förslag är att göra det straffbart att inte hörsamma domarens ordningsregler. Jag menar att regeringen bör tillsätta en parlamentarisk kommitté och återkomma med konkreta förslag på hur tryggheten och rättssäkerheten i våra domstolar ska kunna garanteras. Utöver detta, fru talman, vill jag bara kortfattat nämna att vill se ett kraftigt utökat stöd till vittnesskyddet. Det handlar inte minst om polisskydd, hjälp med bostadsbyte och andra säkerhetsåtgärder. Även för de juridiska ombuden, som ibland utsätts för hot, trakasserier och rena våldsdåd från kriminella nätverk och individer, förordar vi ett ökat skydd. Vi förordar dessutom fler ordningsvakter och att permanenta säkerhetskontroller ska införas i anslutning till domstolsentréer i förebyggande syfte. Med detta sagt vill jag yrka bifall till reservation 1 i betänkandet. 41 (V): Vi behandlar ett betänkande med frågor om processrätten och andra domstolsrelaterade frågor som har väckts under allmänna motionstiden. Jag står naturligtvis bakom de reservationer där är med, men för tids vinnande yrkar jag endast bifall till reservation 10. Jag vill också återkomma till det som har tagits upp av Socialdemokraterna och angående auktoriserade tolkar och instämma i deras anföranden. Vad avser frågan om vårt system med nämndemän har jag valt att med tre särskilda yttranden ta upp frågor som har motionerat om. Vi är också med på några reservationer. har regeringen lagt fram ett förslag som tillgodoser en hel del av det vi krävt, vilket är mycket glädjande. Man kan i detta sammanhang även tillägga att det i utredningen som lade fram fanns långtgående krav på en minskning av nämndemännen, vilket vi i skarpt kritiserade eftersom vi anser att nämndemannasystemet är helt nödvändigt för medborgarnas förtroende. Argumentet i utredningen var till att börja med att den minskning på överrätterna som skulle göras i sin tur skulle bidra till att fokus mer skulle ligga på underrätterna. Detta undergrävdes helt och hållet när förslaget till slut landade på en minskning med av nämndemän i underrätterna. Att ta bort dem var ett helt orealistiskt krav, enligt oss. Det förslag som kommit upprepar inte utredningens förslag att minska nämndemännens medverkan, och det är bra. Det är ju så, som har tagits upp här, att nämndemannasystemet har varit en het potatis till och från. hoppas jag att det blir lugnt ett bra tag vad gäller kritiken och ifrågasättandet av systemet. I reservation 10 tar vi upp att nämndemän ska kunna väljas från en så kallad fri kvot. Vi tycker att det skulle kunna öppna upp för yngre att engagera sig som nämndemän – nämndeman är ju ett väldigt viktigt uppdrag. Även medborgare som inte är kopplade till partipolitiken får en möjlighet. Vi är positiva, men vi tycker ändå att om man ska införa en sådan kvot räcker det med en kvot på . Vi tycker också att man innan en sådan ordning införs i sin helhet ska pröva den i en försöksverksamhet som sedan ska utvärderas. I betänkandet svarar regeringen på frågan om en fri kvot att den ska utredas ytterligare. Då vill jag fråga om inställningen hos allianspartierna. Är ni positiva till att införa en fri kvot? Om ni är det, när kan ett förslag tänkas komma? Som jag sade förut har redan sedan valt att i tre särskilda yttranden ta upp hur nämndemän som visat sig vara olämpliga kan entledigas. Man skärper också till hur man utser nämndemän, och det är bra. En obligatorisk introduktionsutbildning är ett måste, tycker vi – det drev vi också; det har vi gjort med alla krav när det gäller de särskilda yttrandena – och det föreslår man i den proposition som ska komma. En förskjuten valprocess är också helt nödvändig. Vi tycker att det är bra. När det gäller ersättningen byggde förslag om förbättrade ekonomiska villkor för nämndemän på att kostnadsökningen skulle kompenseras av de kostnadsminskningar som utredningens övriga förslag skulle leda till. Utredningen föreslog bland annat att nämndemännens medverkan i domstolar skulle minskas jämfört med . anser att nämndemännens arvode bör höjas och att ersättningsnivåerna bör vara desamma i de allmänna domstolarna som i förvaltningsdomstolarna. Enligt min mening bör dock inte nämndemännen minska i antal. Om nämndemännens arvoden ska kunna höjas utan att deras antal minskas kan det bli nödvändigt att förstärka anslaget till domstolar. Det bör man beakta i kommande budgetberedning. Till vill jag säga något om den ekonomiska brottsligheten. tycker att man inte gör någonting för att komma åt vinster som den ekonomiska brottsligheten och livsstilskriminella pysslar med. Jag måste ställa frågan om totalt har missat de förslag som vi faktiskt är överens om, där man försöker komma åt den ekonomiska brottslighetens . Det finns en proposition, som du, , säkert har fått, som heter Kriminalisering av penningtvätt. Där gör man ganska långtgående förbättringar för att komma åt denna kriminalitet. pratar också mycket om vittnen och om trygghet vid domstol. Det är viktigt. Jag var på en rättegång med många som kanske sympatiserar lite med hans parti. Det var ett åtal som gällde Kärrtorpsdemonstrationen. På rättegången såg jag många rasister som försökte utmana dem som inte tillhörde deras läger. De satt och spände ögonen i dem. De gick till utgången från säkerhetssalen där de som var målsägande skulle passera. Där samlades tio rasister, minst. När dagen var slut stod där 30 stycken. När några av dem som var målsägande skulle lämna kände de sig väldigt hotade av dessa massor. Det är alltså kanske inte bara vittnen det handlar om, men talar väl i egen sak. Jag förstår inte heller hållning när man menar att bevisprövning och så vidare måste prioriteras ned för att man ska komma åt ekonomisk . Då tycker jag inte att ni, sverigedemokrater, ska stå här i kammaren och tala om rättssäkerhet, för den finns inte hos er. 42 (M): Ämnet för dagens debatt är processrätt. Minst lika viktigt som att ha rätt är att få rätt, och processrätten ger oss spelreglerna för hur man får rätt och definierar därmed ytterst det civiliserade samhällets funktionssätt. Om inte processrätten är tydlig, effektiv och rättvis kommer ingen annan del av samhället heller att vara det. Alliansregeringen har under den senaste mandatperioden gjort en lång rad reformer på det processrättsliga området som har bidragit till att effektivisera processrätten och att göra rätten mer tillgänglig. Det handlar om satsningar för att effektivisera domstolsförfarandet och göra handläggningstider kortare. Det har också handlat om den geografiska tillgängligheten för rätten, bland annat genom att vi i början av mandatperioden räddade fyra tingsrätter, däribland en i mitt eget hemlän – något som var mycket välkommet.