prot · H109128 · 2014-06-18 00:00:00 — Det var äppelodlare du skulle bli, förstår jag. Du fick mig att gå upp här på replikplatsen. Jag hade inte tänkt göra det, men eftersom du direkt apostroferade mig vill jag först korrigera några saker. föreslår ingen köttskatt; där har du fel. Vi ser också gärna mer eko, men vi säger inte att all livsmedelsproduktion behöver vara ekologisk. Men om vi nu är överens om att vi ska ha mer ekologiskt vore det väl ganska logiskt att vi i alla fall kunde ha målsättningar för hur mycket ekologisk produktion och hur mycket ekologisk konsumtion i offentlig sektor vi borde ha till exempelvis 2020, så som vi hade förut. Det har ni avskaffat. Om man över huvud taget vill göra någonting med livsmedel är det väldigt bra att ha en instans som hjälper våra offentliga upphandlare att ställa krav i den offentliga upphandlingen. Vi har – tyvärr bara till, för ni lägger ned det. Det är ett omvittnat uppskattat rådgivningsorgan för alla våra lokala och regionala upphandlare. När det gäller frågan om att blir beroende av import om vi ställer för höga miljökrav på livsmedelsproduktionen här i tycker jag att det är en defensiv hållning. Om det är någonting vi ser nu är det att vi importerar mer livsmedel . Nästan varannan måltid som äts i är importerad. Så här mycket mat har vi aldrig någonsin importerat i – och det är med er politik, . Någonting är uppenbarligen fel. 197 (C) replik: Jag noterar att det kändes lite som en nyhet att inte förespråkar köttskatt. Det kanske man inte gör som parti, men jag har upplevt att i debatter och så vidare har förespråkat det. Ni får stå för er egen tydlighet i så fall. Ja, vill gärna ha mål för mer ekologiskt. Men vi vill inte bara ha det, utan vi vill ha en nationell livsmedelsstrategi. Vi är, precis som uppenbarligen är, bekymrade över att livsmedelsproduktionen i det här landet har minskat. Det är inte någonting som har inträffat i och med alliansregeringen, utan vi kan se en långsiktig trend från strax före EU-inträdet. Det finns uttryckliga mål i beslutet om en omreglering av jordbrukspolitiken att minska produktionen. Sedan förstärkte egentligen EU-inträdet denna trend. Vi behöver nya mål. Vi behöver mål för ökad livsmedelsproduktion och inom den ramen också mål för ökad ekologisk produktion. När det gäller kan jag glädja med att jag fick en fråga därifrån om att delta i ett seminarium , alltså när ska ingå i . Det var samma höga ambitionsnivå. Det handlar inte om livsmedel, utan det handlar om en giftfri förskola. Jag tycker att det var en bra indikation på att de människor som har jobbat med att hjälpa upphandlare runt om i kommuner och landsting i och som har gjort detta i , som flyttar över och blir en del av , kommer att jobba lika bra . Jag tror att det samlade upphandlingsstödet blir väldigt bra. Offentlig upphandling generellt och offentlig upphandling av livsmedel är ett område där det är viktigt att göra rätt. 198 (V) replik: Jag tycker att det är lite märkligt att vill ha mer ekologiska livsmedel men att man inte vill ha några målsättningar för detta. Det blir lite halvhjärtat; det blir liksom inte riktigt på allvar. I synnerhet med beaktande av att vi har haft målsättningar för ekologisk produktion och ekologisk konsumtion tycker jag att det är konstigt att man avskaffar sådana saker. förespråkar minskad köttkonsumtion. Vi har en hel del förslag på hur vi ska kunna äta mindre kött och mer vegetariskt. Men vi föreslår ingen köttskatt – så har det blivit sagt. Vi är väldigt positiva till en livsmedelsstrategi för hur vi ska kunna öka vår självförsörjningsgrad av livsmedel. , ni har styrt , och ni har tyckt det . Men vi har ännu inte sett en livsmedelstrategi från den här regeringen. blir det – surprise – en utredning till. Och vad heter den? Den heter inte ens Utredningen om en livsmedelsstrategi för det vill inte ha. blir det någon fluffig utredning som i bästa fall kanske leder fram till något. Vad vet jag? Vi skulle kunna komma överens och stänga ute . Ni, vi, socialdemokrater och miljöpartister skulle kunna komma överens om att inrätta en livsmedelsstrategi. Ska vi inte göra det, , så att vi får det på riktigt? I fråga om en giftfri förskola har jag också pratat med . Det här är ett av de projekt som de tvingas lägga ned . har fått ett uppdrag från Kemikalieinspektionen om att arbeta med just en giftfri förskola. De måste avveckla det eftersom ni lägger ned . Det är mycket illavarslande. 199 (C) replik: Det är bra att också vill ha en nationell livsmedelstrategi. Det är en vidareutveckling av den satsning som den här regeringen har gjort. Matlandet är den största satsningen som någon regering har gjort på att lyfta fram både nationell matkonsumtion och livsmedelsproduktion. Det här är en vidareutveckling av det. Sedan har vi , vilket mycket riktigt noterar. Den har lagt fast förutsättningarna, och utifrån den kan vi sedan forma en nationell livsmedelsstrategi. Man ska inte sticka under stol med att vi har haft lite olika åsikter i regeringen om vi ska ha en sådan eller inte. Men noterar vi att är positiva till det, och då kan det också genomföras. I strategin ska vi ha mål för att öka livsmedelsproduktionen totalt sett. Jag vänder mig mot hur det var tidigare och som jag uppfattar att fortfarande förespråkar, nämligen att bara sätta mål för eko. Jag brukar jämföra det med när den socialdemokratiska regeringen, med stöd av , hade mål för att minska den öppna arbetslösheten. Hur gick det till? Jo, man förtidspensionerade bort människor från arbetskraften. Då blev den öppna arbetslösheten mindre, men vi hade inte fått fler i arbete. Det är precis likadant att bara sätta upp ett mål för ekologisk andel och ekologiskt odlad areal. Om man är lite otydlig med om man vill skydda och behålla i produktion kan man uppnå ett sådant mål genom att minska den totalt odlade arealen. I så fall har vi inte vunnit någonting, varken när det gäller ekologisk produktion eller livsmedelsproduktion totalt sett. Därför är det viktigt att sätta mål för eko, men vi ska sätta det inom ramen för en nationell livsmedelsstrategi där vi också har mål för att öka den totala produktionen av både konventionellt odlade och ekologiskt producerade produkter. 200 (KD): Vi kan snart sammanfatta i miljömålens tecken. Det betänkande som vi nu debatterar tar sin utgångspunkt i skrivelsen Svenska miljömål visar vägen! och också som kom för någon vecka sedan. I ett annat sammanhang sade någon i går: Tänk om den hade fått samma genomslag som när det gäller ekonomi brukar få. Det länder till eftertanke eftersom det också visar hur medierna och vi kommunicerar olika saker. Jag vill apostrofera en av de kolleger som lämnar kammaren med denna debatt: Det vore väl bra om fler ekonomer läste miljö. Det som sägs, bland annat från , är att har ett unikt miljömålsarbete. Och det kan väl vara på sin plats att göra en liten historisk exposé även i detta arbete och konstatera att det började . Bland annat började det med initiativet till . Det fortsatte i . Och det kom tillbaka till 2012. Under resans gång har det i de allra flesta fall varit en bred uppslutning politiskt om vikten av att jobba med frågorna på ett konstruktivt och effektivt sätt. Inget system är dock så bra att det inte kan bli bättre. Det har framkommit i , och det har framkommit i regeringens skrivelse för den här mandatperioden. lyfter fram att vi är bra på lokalt miljöarbete. Vi är bra på nationellt miljöarbete såtillvida att skriva målformuleringar och sätta strukturer för arbetet. Men vad händer med leden däremellan? Just den frågeställningen ledde till att regeringen tog ansvar för det här och började omforma arbetet med miljömålen. Vi behöver bli tydligare, mer konkreta och skapa tydliga förutsättningar för aktörer att samverka och jobba. Det går inte att greppa hela stycket på en gång. Somliga kan se vissa av miljömålen som snudd på visionära. Men de är också en styrka i arbetet, nämligen att spänna bågen så hårt det bara går för att nå de resultat vi måste nå. I skrivelsen som vi nu behandlar lyfter regeringen fram just att man har velat göra arbetet med miljömålen mer effektivt, transparent och åtgärdsinriktat. Som kristdemokrat ser jag det som centralt att man också har varit tydlig med att lägga fokuset under innevarande mandatperiod på de allra viktigaste delarna. Det är klimatpolitiken som har ett överskuggande arbete. Om vi inte klarar klimatfrågan är frågan nämligen vad resten av verksamheten leder till. En giftfri vardag har berörts i alla debatter här i kammaren . Vi måste skapa en framtid för våra barn och barnbarn där vi är så fria som möjligt från skadliga kemikalier. Jag tror att flera i den här kammaren gjorde rätt i att titta på den presskonferens som hölls i går när Kemikalieinspektionen överlämnade två av sina rapporter på just det här området till miljöministern. De visade på att det internationella arbetet, det europeiska arbetet och det nationella arbetet måste gå hand i hand för att vi ska klara det här. De satsningar som regeringen har gjort under innevarande år och åren häromkring på Kemikalieinspektionens arbete sades också i går av myndigheten själv vara oerhört viktiga för att just komma vidare i frågorna. Ju mer man jobbar och sätter sig in i ämnet, desto svårare har man upptäckt att det blir att nå resultat eftersom man hittar nya ämnen och nya sammansättningar. Det förhindrar inte att vi måste fortsätta lägga fokus och kraft på just det här. Regeringen jobbar med ytterligare en viktig punkt som för någon kanske låter som att man gräver ned det i en utredning till. Men jag tror att man ska se precis tvärtom på hur regeringen nu arbetar med Färdplan 2050, med en fossilfri fordonsflotta. Det gäller att veta vad vi gör nu för att komma fram. Tiden är nämligen knapp. Frågan varför vi har målen om vi inte når dem kan också ställas. Målen finns där för att vi här i kammaren har varit överens om att sätta dem. Det var politisk enighet om det såvitt jag vet – jag var inte med då, men jag tror att och ytterligare några var med och tog de besluten. Det är dock viktigt att se att det är lätt att vara överens om målformuleringar. Det är vägen för att nå dem som vi måste bli tydliga med. Därför ser jag det också som centralt att regeringen gick in och gjorde om arbetet och skapade Miljömålsberedningen. Jag tror nämligen att det är där som vi politiskt måste våga ta diskussionerna. Vi måste göra de tunga avvägningarna när det finns målkonflikter, när två saker står mot varandra där vi gärna skulle se att båda blir gjorda men det inte är inom rimliga gränser att göra båda . Vad är då mest prioriterat? Jag skulle också vilja passa på och säga att jag uppskattar de dialoger och samtal som har förts i Miljömålsberedningen. Jag hoppas verkligen att arbetet kan fortsätta, oavsett vilka av oss som kommer att möjlighet att fortsätta i det arbetet. Några av våra kolleger kommer förmodligen att lämna det eftersom de lämnar uppdrag här i kammaren. Men det är viktigt att det forumet och den plattformen finns. Jag vill vända mig mot att man säger att det är någonting som har använts ad hoc. Det är oerhört tydligt från regeringen att man har använt Miljömålsberedningen just för att göra dessa tuffa och tunga avvägningar. Dock kan jag känna att vi har haft en viss tidspress på oss, men det är väl den pressen som gäller för det här arbetet över huvud taget. Det har varit viktigt för mig och för det parti som jag representerar att prioritera det arbetet och att vara med och bidra på ett konstruktivt sätt. Det har talats mycket om den kommande sommaren. Jag kan då rekommendera läsning av . Den kan väl få följa med ut i hängmattan och ge oss energi och råg i ryggen, så att vi kan vara stolta över det arbete som görs och har gjorts i för att komma vidare på miljöområdet – det som har varit föregångare i, nämligen att hitta tydliga styrmedel och en tydlig avvägning mellan morot och piska i arbetet för miljöns bästa. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Eftersom vissa kolleger inte är med då miljö- och jordbruksutskottet fortsätter med sina debatter vill jag rikta ett varmt tack härifrån. 201 (SD) replik: Jag får erkänna att jag begärde ordet främst för att jag tidigare glömde att yrka bifall till min reservation. Det vill jag naturligtvis göra, så jag yrkar alltså bifall till reservation nr 3. när jag ändå har ordet kan jag väl diskutera lite om miljömålen. Jag fokuserade på vindkraften i mitt anförande. Men om man ställer vindkraften mot de miljömål som har satts upp kan man fråga sig vilka miljömål som gynnas av att vi lägger hiskeligt massa skattemedel på att subventionera en överkapacitet av elproduktion. Vi har till exempel ett miljömål om begränsad klimatpåverkan. Den krassa verkligenheten är tyvärr att det i det svenska energisystemet snarare är så att koldioxidutsläppen i själva verket ökar jämfört med hur energisystemet ser ut. Om vi börjar stänga av kärnkraftverk kommer vi att behöva mer elkraft från kol och gas, för det är väl ungefär det som står till buds. Vi har också pratat om storslagen fjällmiljö. Det har ju byggts en del vindkraftverk i fjällmiljön, och mig veterligen planeras det väl ytterligare vindkraftverk där. Hur passar det ihop med miljömålet om en storslagen fjällmiljö, att industrialisera den? Ett rikt växt- och djurliv är ett annat av miljömålen. Som jag sade har vi ett antal skyddsvärda arter, fladdermöss och stora rovfåglar, som utsätts av exploateringen av vår miljö. Likaså kan man ifrågasätta hur det är med grundvatten av god kvalitet, giftfri miljö och så vidare när man i miljöns namn ska utvinna all denna som används till betong och stål. 202 (KD) replik: Det är fascinerande att jag kan skrämma upp så att han yrkar bifall till sina egna reservationer genom att yrka bifall till förslagen i betänkandet, men det är ju glädjande att har vaknat till. Jag kan inte låta bli att förundra mig över att en – förlåt uttrycket – liten detalj i sammanhanget. Vindkraft är en detalj, nog så viktig för att få en förnybar energikälla på plats, men det är det enda som är beredda att diskutera när det gäller de 16 miljömålen. Vi har här innan haft en stor diskussion om prioriteringar och ekonomiska styrmedel. Vi har diskuterat hur man ska producera livsmedel på ett hållbart sätt, hur vi ska använda vår skogsråvara för att åstadkomma förnybara drivmedel och förnyad produktion av annat som vi kan behöva. Hur ska vi låta det vara en del av att värna om den biologiska mångfalden? Hur ska vi ta oss an det klimathot som växthusgaseffekten utgör och som – åtminstone som övriga partier inser i denna kammare – gör att vi kommer att se klimatförändringar? Det mest överskuggande som vi har att lösa är de temperaturhöjningar som sker. Det är fascinerande att lyssna på som säger att vindkraften är det enda problemet. Tar vi bort den, så har vi löst alltihopa. Jag tycker att det är befängt. 203 (SD) replik: Jag påstår på intet vis att det här är det enda problemet som behöver lösas. Men man viftar undan frågan om man påstår att vindkraften är ett litet problem. Jag ser det inte så. Det är som går till vindkraft i subventioner . ser det inte ut att bromsas in. Snarare planerar man för att fortsätta expansionen ganska kraftigt, åtminstone fördubbla produktionen till 2020, om jag inte helt missminner mig. Det som är så lustigt med det här och som jag menar att man inte riktigt vill ta till sig är att när vi oftast januari, behöver mycket energi – 20 000–– i kan vi inte förlita oss på att en enda av dessa megawatt kommer från vindkraft. Vi är fullständigt beroende av kärnkraft eller någon annan form av baskraft. Alla de som felaktigt påstår att vi kan ersätta kärnkraft med vindkraft är svaret skyldig. Vad ska vi ersätta kärnkraften med när vi ska avveckla den? Jag vet inte om det är eller vision, men många andra partier driver ju detta. är ju ett av de partier som ser positivt på vindkraften. 204 (KD) replik: Återigen: Det är fascinerande att se att giftfri miljö, där våra barn ska kunna växa upp i en trygg och säker miljö där våra kemikalier inte påverkar dem, inte berörs med ett ord. Hur vi däremot ska kunna ha en förnybar elproduktion är däremot en central och viktig fråga. Ja, jag kan berätta, , att mitt första politiska inlägg någonsin – det var – handlade om ett tydligt nej till kärnkraft. Efter det har jag gjort vissa omprövningar. Vi befinner oss där vi är . är ett passerat stadium. Jag ser att vi behöver kärnkraften för klimatets skull. Men det finns ingen hållbarhet i kärnkraft . Det gäller också vilka skador och vilket elände som kan orsakas av både brytningen av uran och hur man ska förvara restprodukterna. Men just nu finns det inga bättre alternativ än kärnkraft. Och just nu kommer tyvärr att gälla över en ganska oöverskådlig framtid. När det gället etablering av vindkraft görs det tydliga avvägningar utifrån miljömålen samt utifrån plan- och byggbestämmelser om var vidkraftverken får etableras och hur. Jag måste få sluta med att säga att jag var med i går och fattade ett beslut på hemmaplan där kommunen ställde sig positiv till att låta de företag som så vill etablera vindkraft. Jag ser det som en framtida energikälla också i samband med att vi blir effektivare på att utnyttja vår energi. Den kilowatt som inte är använd är den bästa kilowatten, för då har vi hittat andra lösningar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Lag om handel med timmer och trävaror Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2013/14:MJU25 Lag om handel med timmer och trävaror (prop. 2013/14:183) föredrogs. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: EU-dokument KOM(2014) 344 Förslag till och rådets direktiv om spridning av jordobservationsdata från satelliter för kommersiella ändamål Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2013/14:MJU29 Ändringar i fiskelagen betänkanden /14:NU27 Partnerskapsöverenskommelsen 2013/14:NU30 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden betänkanden /14:TU19 Järnvägspolitiska frågor 2013/14:TU20 Åtgärdsplanering för transportsystemet 2014–2025 m.m. 2013/14:TU21 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden /14:TU18 Taxifrågor betänkanden /14:UbU25 Statens tillsyn över skolan 2013/14:UbU23 Statens kunskapsspridning till skolan 2013/14:UbU24 Kränkning eller diskriminering i skolan betänkande 2013/14:KrU8 Folkbildningsfrågor betänkanden /14:CU27 Nya regler för erkännande och verkställighet av utländska domar på civilrättens område 2013/14:CU33 Samordnad prövning av buller enligt och /14:CU34 Bättre förutsättningar för gode män och förvaltare 2013/14:CU37 om statens hantering av riksintressen 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2013/14:690 Nationell handlingsplan för de mest utsatta barnen av (S) till statsrådet (KD) 2013/14:691 Havs- och vattenmyndighetens utredning om enskilda avlopp av (S) till miljöminister (C) 2013/14:692 Utbyggnad av av (KD) till statsrådet (M) 17 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2013/14:668 Kostnadstäckning för icke planerad försvarsverksamhet av (S) till försvarsminister (M) 2013/14:686 Tillgången till information vid tågkaos av (S) till statsrådet (M) 2013/14:684 Eftersatt budget till spårunderhållet på sträckan –av (S) till finansminister (M) 2013/14:685 Arbetspendling och tågstrul mellan och av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 18 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 1 § anf. 57 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 1 § anf. 113 (delvis), av talmannen därefter till och med 9 § anf. 145 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 13 § anf. 175 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut.