prot · H10996 · 2014-04-04 00:00:00 — 1 § Anmälan om återtagande av plats i Tredje vice talmannen meddelade att (C) återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare för (C) upphört för (C). 2 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Tredje vice talmannen meddelade att skulle interpellationssvar lämnas. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:378 Till Interpellation 2013/14:378 Skattekontoren i och av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2013/14:393 Till Interpellation 2013/14:393 Vårdval av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inplanerade aktiviteter. (KD) Enligt uppdrag 4 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Propositioner 2013/14:112 till utbildningsutskottet /14:203 till justitieutskottet /14:216 och 217 till socialförsäkringsutskottet Skrivelse 2013/14:209 till miljö- och jordbruksutskottet Motioner 2013/14:Ju22 och Ju23 till justitieutskottet /14:Sf18–Sf20 till socialförsäkringsutskottet /14:So17 till socialutskottet /14:Fi4 och Fi5 till finansutskottet /14:Sf17 till socialförsäkringsutskottet /14:Sf21–Sf23 till socialförsäkringsutskottet /14:Ub9 och Ub10 till utbildningsutskottet /14:K23 till /14:N11–N14 till näringsutskottet /14:Ub8 till utbildningsutskottet /14:Ju19–Ju21 till justitieutskottet /14:Kr12 till kulturutskottet EU-dokument KOM(2014) 167 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 5 § Svar på interpellation 2013/14:297 om tillräckligt många mobilmaster 1 Statsrådet (C): har frågat mig om befolkningen verkligen kan förvänta sig bättre täckning när så få nya planeras. Låt mig inledningsvis slå fast att det är väldigt viktigt för mig och hela alliansregeringen att hela har bra mobiltäckning. Det behövs för att man ska kunna driva sitt företag. Det behövs för att man ska kunna kommunicera med sin omvärld. Och det behövs för att vi ska kunna möta människors allt starkare önskan om att kunna leva alltmer mobila liv. Därför är det en prioriterad fråga för alliansregeringen att se till att allt fler kan få tillgång till bättre och snabbare mobila kommunikationer i hela landet. De mobilnät vi har behöver byggas ut så att de både räcker till fler användare och täcker alltmer av landets yta. Just därför beslutade vi i alliansregeringen att som det första landet i världen skulle öronmärka det så kallade 800-megahertzbandet för mobiltelefoni. Tack vare det beslutet byggs nu den modernaste mobila tekniken – 4G – ut i rekordfart inte minst på landsbygden. I samma anda fattade alliansregeringen beslut om att öronmärka 700-megahertzbandet för mobilt bredband och mobiltelefoni. Även det beslutet fattade vi för som ett av de första länderna i världen. Tack vare det skapas nu förutsättningar för att mobilnäten kraftfullt ska kunna byggas ut så att hela landet, också landsbygden, kan förses med ännu snabbare mobilt bredband och bra mobiltelefoni. Därför har det beslutet fått ett mycket varmt välkomnande både av dem som bor där mobiltäckningen brister och av mobiloperatörerna. För att mobilnäten ska räcka till fler, och för att vi ska kunna prata och surfa mobilt oavsett var vi är, måste operatörerna investera smartare och investera mer. Därför är det väldigt bra att fler operatörer nu har meddelat att de kraftfullt kommer att öka sina investeringar för ökad mobiltäckning i hela landet med fokus på de områden som har sämst yttäckning. Hela tre olika mobiloperatörer har satt upp som mål att de ska täcka av yta med sina mobilnät respektive 2016. undrar om befolkningen verkligen kan förvänta sig bättre täckning när så få nya planeras. Mitt korta svar på den frågan är ja. Befolkningen kan förvänta sig bättre täckning. De tre operatörerna har meddelat att de tänker bygga ut sina mobilnät så att de täcker av hela landets yta. Det innebär att ett stort antal så kallade vita fläckar kommer att få täckning. har allt fler börjat använda mobiltelefoni och mobilt bredband. Det har lett till en så kraftig efterfrågeökning på mobilt bredband att utvecklingen håller på att överbelasta operatörernas nät. För den enskilde mobilanvändaren kan det innebära att man inte kan koppla upp sitt mobilsamtal eller att samtalet bryts. Därför är det också viktigt att öka kapaciteten i näten så att fler användare kan använda mobilnäten . En del av de investeringar som mobiloperatörerna nu gör handlar om att öka kapaciteten i näten. En annan del handlar om att se till att mobilnäten täcker mer av landets yta. Valet står inte mellan bättre yttäckning och högre kapacitet. Om vi ska ha bra mobiltäckning i hela landet krävs både och. Jag och alliansregeringen kommer att fortsätta göra allt vi kan för att underlätta och påskynda den utbyggnaden så att hela landet kan ha tillgång till bra mobiltelefoni och bra mobilt bredband. 2 (S): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag tycker att det andas en viss form av framtidstro, även om vi ska ha en diskussion om vad detta kan innebära. Jag och har mötts här i kammaren i debatter med bäring på ungefär samma problem . Statsrådet har i takt med att opinionen har krävt detta också svängt och erkänner nu att det faktiskt föreligger ett ganska stort problem. Alla är nog överens om att mobiltäckningen inte är så bra som operatörerna visar med sina täckningskartor. Det har framkommit med all önskvärd tydlighet . Medborgarna har visat sitt missnöje på olika sätt. De har skrivit till medierna, PTS, oss riksdagsledamöter och förmodligen också statsrådet med krav på förbättringar. Precis som statsrådet är inne på har flera av operatörerna annonserat vällovliga satsningar. De säger att de ska bygga ut till i hela landet. Utgångspunkten för min interpellation här var att titta på om det är så här. Eller vad är det som håller på att hända? När man tittar på antalet bygglov för visar det sig att det inte är någon anstorm av ansökningarna till kommunerna, framför allt när det gäller glesbygdskommunerna. Jag har undersökt åtta av inlandskommuner, och där visar sig inte någon storsatsning på att öka täckningsgraden. Om man går på operatörernas egna siffror ser man att av landets yta har täckning – om man sammanväger operatörernas siffror. Men det är få av oss konsumenter som går omkring och har flera olika abonnemang i sin telefon. nyttjar man en operatör. Om man tittar på hur det ser ut över landet visar det sig att yta täcks till . I övriga delar av har man inga mobila kommunikationer. I täcks av ytan. Om det byggs ut till även i blir det lite bättre, men det är ändå långt kvar till att hela länet täcks. Vi har en situation som har visat sig inte minst drabba besöksnäringen. slogs mobiltelefonin ut i , i och i . i gjorde täckningsprov och konstaterade att man till exempel inte kunde nå SOS Alarm när telefonin var utslagen . Det är klart att konsumenterna, som har tecknat ett abonnemang, förväntar sig att kunna ringa. Lokalbefolkningen förväntar sig att telefonin ska fungera och inte slås ut på grund av att turisterna kommer. har man lovat att det här ska ske på , men vad pekar på att man faktiskt kommer att bygga för att ta bort de här stora vita fläckarna? ser vi i alla fall inte någon större anhopning av ansökningar. 3 Statsrådet (C): Jag börjar med det som är kärnfrågan för själva interpellationen, det vill säga att har tittat på vilka bygglovsansökningar som finns för nya mobilmaster i sitt hemlän och jämfört med de miljardsatsningar som de tre operatörerna , Tele 2 och har utlovat. Han ställer frågan: Kommer det verkligen att leda till en kraftfull utbyggnad av mobilnäten med så här få ansökningar? Mitt svar på det är ja. Man måste notera att har skrivit sin interpellation efter att operatörerna och Tele 2 anmälde att de nu tänker göra likadana miljardsatsningar i sina mobilnät som redan planerat att göra. Jag är också otålig, men jag tror att det är att gå över gränsen att tro att operatörerna ska ha hunnit lämna in alla de mobilmastansökningar som självklart kommer att komma som ett resultat av den kraftfulla utbyggnad av mobilnätstäckningen, yttäckningen, som operatörerna nu har förbundit sig till. Att efter ett sådant besked tro att alla ansökningar finns inne är att vara lite väl optimistisk. Sådant här kommer att ta lite tid. Man måste frekvensplanera och se var det behövs nya och hur man kan säkerställa att operatörerna inte behöver sätta upp för många mobilmaster, eftersom det också innebär ett ingrepp i naturen. Helt klart är dock att vi kommer att få se fler och fler bygglovsansökningar framöver som en konsekvens av de miljardsatsningar som , och Tele 2 nu var för sig tänker göra. När det gäller täckningskartorna som tar upp i sitt inlägg här i debatten har vi under uppmärksammat att det har varit för stor skillnad mellan de täckningskartor som operatörerna visar upp och den verklighet som vi som mobilanvändare upplever. Det var därför som jag och regeringen gav PTS i uppdrag att göra stickprovsmätningar på ett antal olika ställen i landet, från norr till söder, för att se om täckningskartorna verkligen stämmer med verkligheten. Svaret blev tydligt. Alldeles för ofta skiljer det alldeles för mycket mellan de täckningskartor som operatörerna visar upp och den verklighet som människor lever i. Så snart jag fick det beskedet i min hand tog jag initiativ till att ge PTS och ett nytt uppdrag, som innebar att titta på vad vi kan göra för att komma åt de här problemen. överlämnade PTS och resultatet av det uppdraget. Det är vad man faktiskt skulle kunna kalla en historisk branschöverenskommelse, där samtliga fem mobiloperatörer som vi har i åtar sig att framöver faktiskt förse oss konsumenter med mer rättvisande täckningskartor, och de täckningskartorna ska också kunna gå att jämföra mellan operatörerna. När du ska välja ett mobilabonnemang som funkar bra hemma hos dig eller jag ska välja ett mobilabonnemang som funkar bra där jag rör mig eller bor kan vi då veta vilken operatör som funkar bäst med de förutsättningar som vi har. Det här kommer att vara bra för operatörerna, som stimuleras till att bygga ut näten mer, men framför allt kommer det att vara bra för mobilkunderna, som kommer att få mer rättvisande information, som inte behöver köpa grisen i säcken och som framför allt inte behöver vakna upp dagen efter att de har skrivit på ett långt abonnemang med en mobiloperatör och upptäcka att det inte funkar så bra där de bor eller där de driver sitt företag. Den här historiska branschöverenskommelsen är viktig. Jag kommer att väldigt noga följa att operatörerna också gör det som de nu har förbundit sig till, det vill säga se till så att täckningskartorna framöver ska stämma med verkligheten. 4 (S): Jag kan nog garantera statsrådet att befolkningen också kommer att följa detta nogsamt. Konsumenterna kommer att följa det här nogsamt. Jag hoppas att den överenskommelse som är gjord faktiskt driver på utvecklingen och visar mer riktiga kartor. Det blir ju inte bättre för den enskilde konsumenten att få rätt att veta någonting som han redan vet. Vet man att man inte har täckning eller att man har dålig täckning blir det faktiskt inte bättre täckning för att man får veta det till följd av en överenskommelse. Men det kan också påvisa tydligt att vi har stora vita fläckar, och det kan kanske bli lite otrevligt för operatören att skylta med att man har sämre täckning i vissa områden. I det fallet tror jag att det är bra att man har kommit med den här överenskommelsen. Garantin är lite luddig. Ska hela landet få 90 procents täckning? har hela landet söder om över 90 procents täckning. Man har i det närmaste söder om , medan man ju längre norrut man kommer har desto sämre täckning. av har täckning , och det är den sammanvägda beräkningen mellan operatörerna. Precis som jag sade i min inledning är det få som går omkring med olika abonnemang i sin telefon eller har flera telefoner. Men så har faktiskt en del tvingats göra, framför allt i fjällvärlden, där flera konsumenter har skaffat norska abonnemang som faktiskt funkar. Det är lite tråkigt att det ska behöva vara så. Möjligtvis är det kul att möjligheten ändå finns. På många områden kan det bli mycket bättre än vad det är . är: Hur många påskar ska mobiltelefonin behöva slås ut? hoppas jag att mobiltelefonin kommande påsk kommer att vara hållbar och inte slås ut, men de senaste påskarna har faktiskt mobiltelefonin i fjällorterna i , och slagits ut på grund av överbelastning. har fortfarande inte sagt att de kommer att satsa. De säger fortfarande att det är för få kunder i för att de ska bygga ut där. De gör storsatsningar i inlandet och även i en del fjällkommuner. De byter ut 2G-sändare mot 4G-sändare, vilket är bra och ökar möjligheten att sälja datakommunikation i befintliga , men det ökar inte täckningsgraden. Det kan förbättra möjligheterna på sina håll, och jag är inte emot det. Jag tycker att det är på sin plats att man gör det, och det är bra att man gör det man gör, men man kan inte lova bättre täckning när det hitintills visat sig att det inte är så. Sedan kommer jag naturligtvis också att fortsätta följa det här. Ser jag att det kommer ytterligare ansökningar för mobilmaster kommer jag naturligtvis att säga att jag kanske hade fel. Mobiloperatörerna själva lyfter fram att det är besvärligt att få bygglov, eftersom alla överklagar besluten. Då kan det kanske vara så att mobiloperatörerna behöver ha samråd och lära sig att ta kontakt med samebyar och andra intressenter innan de sätter i gång någonting. har man tagit tillbaka bygglov också, och den verklighetsbild som vi lever med är nog att vi inte riktigt tror på operatörerna än så . 5 Statsrådet (C): Det stämmer att man kan göra mycket lokalt och regionalt, antingen för att underlätta mobilnätsutbyggnaden eller för att göra den svårare. gav jag i uppdrag att anordna ett antal regionala dialogmöten och föra samman lokala, regionala, offentliga och privata beslutsfattare med operatörerna så att de kunde sätta sig ned runt bordet och gemensamt ställa sig frågan: Vad kan vi göra, var och en och tillsammans, för att påskynda mobilnätsutbyggnaden? Det var en uppskattad form, och många har givit uttryck för att man vill fortsätta den regionala dialogen. Det var precis därför som regeringen så sent som i går, på gårdagens regeringssammanträde, beslutade om att ge fem olika länsstyrelser i uppdrag att gå vidare och fortsätta föra de här regionala dialogmötena så att man kan få fram just sådana här möten där kommuner kan ställa sig frågan: Hur kan vi underlätta bygglovsprocessen, prioritera den, och hur kan vi tillhandahålla samhällsmaster i delar av landet där det annars inte går att få till en ekonomiskt rationell mobilnätsutbyggnad? Just den typen av frågor kommer man att kunna lyfta upp vid dessa regionala dialogmöten, och jag är glad och stolt över att jag har kunnat medverka till att de får fortsätta. De tre operatörer som har aviserat att de ska göra miljardinvesteringar i utbyggnaden av mobilnäten har förbundit sig till och sagt att de tänker täcka av yta, var för sig, med sina mobilnät. Då kan man fråga sig om det är bra eller dåligt. Jag skulle säga att det är en ganska hög siffra, med tanke på att av yta är bebyggd . är ett vidsträckt land och med tanke på det är det väldigt bra att operatörerna nu tänker täcka av landets samlade geografiska yta. Vi ska fortsätta driva på för att förbättra tillgången till elektroniska kommunikationer i hela landet. Och jag kan se att den politik som regeringen har fört genom en rad år verkligen gör skillnad. Jag skulle vilja ta ett konkret exempel när det gäller snabbt mobilt bredband från eget hemlän . har mer än fyra av fem invånare i tillgång till den allra senaste mobila tekniken, 4G, där de bor. Det är lite bättre än täckningen när det gäller , som är den teknik som de flesta använder , som de flestas mobiltelefoner använder . Om vi i stället för befolkningstäckning tittar på geografisk yttäckning ser det annorlunda ut. 3G-nätet täcker av geografiska yta, men med 4G täcker vi, trots att 4G bara är gammalt, redan nu fem gånger så stor geografisk yta i . Det här är en väldigt stor skillnad som förklaras av en enda sak, nämligen att alliansregeringen öronmärkte 800-megahertzbandet för att bygga ut mobilt bredband och mobiltelefoni. Det gör att vi nu snabbt får se bättre mobiltäckning i glesbygden. Det innebär också att många skulle kunna uppleva att deras mobiltäckning blir bättre när de bestämmer sig för att gå över till en modernare mobiltelefon som också kan använda den nya moderna 4G-tekniken. Mitt bästa råd till någon som bor på landsbygden, inte minst i just , är att pröva en 4G-telefon – gå till sin operatör och be att få pröva – och se om det kommer att förbättra mobiltäckningen. Rimligen borde det göra det eftersom det nu är där som den riktigt snabba utbyggnaden av mobilnäten sker. 6 (S): Om det ska ta från det att alliansregeringen bestämmer sig för att satsa på förbättringar till att de verkligen sker kommer vi förmodligen att stå här fler gånger. Jag hoppas att jag slipper läsa i tidningarna att telefonin slogs ut i påsk igen. Jag hoppas att dialogmötena mellan PTS, operatörerna och de regionala aktörerna blir lyckosamma. Det var inte kul att läsa en intervju i med , som är kommunikations- och marknadschef på . Hon tror inte att man kan ställa högre krav på operatörerna. De är rädda för att operatörerna då flyttar och plockar ned sina sändare. Jag tycker inte att en myndighet kan agera på det sättet. Och jag tror också att PTS när de åker runt på dialogmöten har fått höra att de som ansvarig myndighet måste ställa krav på operatörerna. Operatörerna har fått sitt tillstånd för att de ska verka i hela landet. Det är rimligt att man har samma förutsättningar i hela landet. Det ska inte vara möjligt att bara satsa på gräddfiler. Jag hoppas att det går fortare än innan vi ser ytterligare förbättringar. Jag tror också, precis som statsrådet är inne på, att i takt med att det blir klart och att 4G-utbyggnaden faktiskt går i den omfattning som den nu går kommer fler att byta teknik. Fler kommer nog också att bli nöjda, men fler kommer kanske också att bli besvikna när de har köpt ny teknik och den inte fungerar lika bra som de hade förväntat sig. Men jag tror ändå att det är ett steg i rätt riktning. Det återstår nog en del eftersom det är klart att det är tungsamt. Men det är också glädjande att höra statsrådet ta ordet samhällsmaster som en möjlig åtgärd i sin mun . Det välkomnar vi, och det ska vi följa upp. 7 Statsrådet (C): Jag tackar för en angelägen interpellationsdebatt med . Jag tackar också för att kvitterar att han, precis som jag, ser att de investeringar som görs, den politik som regeringen för, också kommer att leda till att vi får bättre mobilnät i hela landet och att det kommer att leda till att fler konsumenter kommer att kunna uppleva det när telefonerna också går över till den modernaste tekniken. Mobiltäckningen förbättras kontinuerligt i landet. fattade vi beslut om 800-bandet. kan det tas i drift. Det tar för oss att lägga om hela frekvensplaneringen, att ställa om från att vi tidigare använde det för tv-sändningar och att nu ställa om till mobiltelefoni. Men har vi gjort en rad andra saker som har gjort att mobiltäckningen har förbättrats för vart och ett av dessa år. går det ännu snabbare eftersom 800-bandet kan tas i bruk. Den utvecklingen kommer att gå ännu bättre när 700-bandet sedan kan tas i bruk. 700-bandet lämpar sig ännu bättre för att bygga ut snabbt mobilt bredband och bra mobil yttäckning än vad 800-bandet gör. Jag är glad över fyra saker . Jag är glad över den historiska branschöverenskommelse som operatörerna träffade , så att vi som konsumenter äntligen kan få mer rättvisande täckningskartor. Jag är glad över att tre av operatörerna i har meddelat att de kommer att göra miljardinvesteringar för att bygga ut mobilnäten. Jag är också glad över att regeringen har kunnat fatta beslut om att ge länsstyrelserna i uppdrag att fortsätta de regionala dialogmötena. Slutligen är jag otroligt glad och stolt över att som ett av de första länderna i världen nu har öronmärkt även 700-bandet för mobiltelefoni. Även det beslutet kommer att leda till att kommer att kunna fortsätta vara ett it- och telekomland i världsklass. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2013/14:382 om EU:s klimat- och energipaket 8 Statsrådet (C): har frågat mig om regeringen har tappat ambitionen om att ställa om energisystemet genom att öka det förnybara så att klimatutsläppen är i förhållande till nivå till 2050 inom EU. har också frågat varför regeringen är den progressiva kraft som vill gå före och visa EU vägen för att ställa om energisystemen till 2030. Låt mig börja med att konstatera att är ett föregångsland inom klimat- och energiområdet. Av alla medlemsländer i EU är vi det land som har lägst koldioxidintensitet, mätt i utsläpp av växthusgaser per bnp. är det land som har högst andel förnybar energi i EU. I och med att vi 2012 nådde förnybart i vårt energisystem är vi bland de första av ett fåtal länder i EU som har nått EU:s 2020-mål för förnybar energi. Detta har uppnåtts bland annat genom de gröna elcertifikaten, som är ett omvittnat kostnadseffektivt stödsystem för att bygga ut den förnybara elproduktionen till en liten kostnad för konsumenterna. var av den energi som användes i transportsektorn förnybar, vilket också det är högst i EU och högre än det 10-procentsmål som vi har satt upp . Till allt detta kommer en i det närmaste koldioxidfri elproduktion. är ledande när det gäller förnybar energi, men vi är också ledande när det gäller att förena god ekonomisk tillväxt med minskade utsläpp av växthusgaser. har vi i lyckats minska våra klimatutsläpp med , som vår ekonomi har vuxit med . Genom att visa att det är fullt möjligt att förena en ambitiös klimat- och energipolitik med god och hållbar tillväxt kan påverka vår omvärld och agera med trovärdighet i internationella förhandlingar inom såväl EU som globalt. Just nu diskuteras förslag till nytt ramverk för EU:s klimat- och energipolitik till 2030. I de diskussionerna är regeringen en av de krafter som tydligt driver frågan framåt och som vill att EU ska anta ett ambitiöst klimat- och energiramverk till 2030. Regeringen har därför välkomnat förslag men anser att ambitionsnivån behöver höjas. Vi är redo att stödja ett utsläppsminskningsmål på totalt , varav är interna utsläppsminskningar och är utsläppsminskningar via internationella mekanismer, förutsatt att andra utvecklade länder tar sin del av bördan i de internationella förhandlingarna. Bördan mellan medlemsstaterna för att uppnå målet måste fördelas på ett kostnadseffektivt sätt. Utsläppsmålet är överordnat förnybartmålet eftersom det viktigaste är att utsläppen minskar. vill vi att EU ska anta ett mål om att öka andelen förnybart till 2030 till som inte bördefördelas mellan medlemsländer, och vi stöder att kommer att återkomma till energieffektivisering , när översynen av det nuvarande energieffektiviseringsdirektivet är klar. Det innebär att tydligt tillhör ett av de mest progressiva och pådrivande länderna i EU, detta tillsammans med de 13 länder i den som bidragit till att samla bakom en gemensam proaktiv linje. Tack vare att och andra likasinnade länder drev en tydlig linje inför och vid har EU:s stats- och regeringschefer nu antagit en tydlig tidsplan för den fortsatta behandlingen av det nya klimat- och energiramverket till 2030. I slutsatserna från understryks att ett slutligt beslut ska fattas och att det förslag som lagt fram ska vara utgångspunkten för den fortsatta förhandlingen. I det arbetet har en viktig roll att spela, så att vi i EU kan anta ett ambitiöst ramverk för klimat- och energipolitiken till 2030 vid . 9 (S): Jag ber inledningsvis att få tacka för svaret.