prot · H109113 · 2014-05-19 00:00:00 — Vi har alltså nu haft en borgerlig regering , och vi har tillfört 70 miljarder mer till välfärden. Lite sans vore rimligt, . Jag kommer ihåg när jag och min pappa besökte min pappas gammelfaster. Om jag minns rätt var det i . Jag kommer ihåg att det var en väldigt stark reaktion, därför att min gammelfaster låg i en sovsal på äldreboendet. Hon hade inget eget rum. Det var alltså eller kanske . Jag tycker att det säger ganska mycket om hur pass mycket bättre välfärden har blivit i . Det var inte bättre . Det var inte så att hade vi en fantastisk välfärd som kom alla till del. Nej, den har blivit bättre, och den har i huvudsak blivit bättre . Det finns fortfarande många utmaningar och mycket kvar att göra för att säkerställa välfärden, men det har blivit bättre. Den svartmålning som ägnar sig åt är ohederlig. Den stämmer inte, är inte heller nyanserad och för inte debatten vidare. Om du, , hade lyssnat på finansministern här nu hade du kunnat konstatera att svaret på din första fråga var ett tydligt ja – ska ha en förstklassig välfärd som ska komma alla människor till del. Det innebär mer pengar. De som har följt den politiska debatten den senaste månaden kan konstatera att den här regeringen söker ett mandat från svenska folket för nästa mandatperiod som bygger på att vi ska höja skatter för att kunna säkra välfärden, i huvudsak skolan och sjukvården. Vi går inte fram med några skattesänkningar, men faktum är att det finns ett parti som gör det. Det finns ett parti i riksdag som går till val på att sänka skatterna nästa mandatperiod, och det är alltså Socialdemokraterna. Här står och orerar om hur vi förstör välfärdsstaten, när vi i själva verket har satsat mer pengar på den, och säger att vi bara bryr oss om skattesänkningar. går och Alliansen till val på skattehöjningar, och den enda skattesänkning som föreslås kommer från socialdemokratin. Verkligheten och retoriken hänger över huvud taget inte ihop. frågar om vi för att garantera välfärdens fortsatta finansiering är beredda att avstå från skattesänkningar. Den frågan har vi svarat på och tydligt deklarerat i vår vårproposition. Frågan är, : Är Socialdemokraterna beredda att avstå från bidragshöjningar för att kunna säkra välfärdens fortsatta finansiering? Som jag sade i den förra interpellationsdebatten finns det ingen vänster i hela västvärlden som föreslår så omfattande bidragshöjningar som Socialdemokraterna. Är ni beredda att avstå dem för att säkra välfärdens fortsatta finansiering? 55 Finansminister (M): När man lyssnar till oppositionens företrädare får man känslan av att är ett land på fallrepet där allt är dåligt och där verksamheter långsamt mals ned till ingenting. får vi en gedigen genomgång från industriländernas samarbetsorganisation . Den visar att sticker ut. Vi satsar väsentligt mer på äldreomsorg än andra länder. Jag tror att det rör sig om i storleksordningen 20–30 miljarder mer än hos dem som kommer tvåa, och . Jag tror att det handlar om, i runda slängar, 60 miljarder mer än . Vi satsar inte bara mest; vi satsar också mycket mer än jämförbara länder. Av de jämförbara länderna har vi högst personaltäthet per tusen äldre. Vi har flest vårdplatser, trots att vi dessutom i allt större utsträckning bedriver vård i människors hem så att de har möjligheten att själva forma sin tillvaro. Därtill har vi ett system som är unikt genom att vi ger vård i hela till alla oavsett inkomst och bakgrund. Det är detta system vi har . Det är detta system vi har förstärkt under dessa år och som vi tror på. Vi har tillfört 7 miljarder till äldreomsorgen i fasta kronor under dessa år. Det ska jämföras med den budget som har skrivit där äldreomsorgen tillförs 100 miljoner, om jag minns rätt. Regeringen har gjort stora satsningar för att förbättra utbildningen av personalen i äldreomsorgen och för att det ska finnas skatteintäkter som gör att vi kan möta framtiden. Uppgiften för oss är givetvis att utveckla och modernisera den generella välfärdspolitiken. Hur gör man det? Den första punkten är att belöna ansträngningar. Det kanske allra viktigaste är att belöna ansträngningar i skolan så att unga människor i och känner att det lönar sig att utbilda sig och att det finns lärare, föräldrar och klasser där eleverna stöttas så att de oavsett social bakgrund känner att det finns ett utbildningssystem för dem. Detta gäller lika mycket i arbetslivet. I skolan ska vi ha betyg, prov och välutbildade lärare som prioriterar kunskap. Arbetslivet och arbetsmarknaden måste präglas av omställningsförmåga. Vi ska inte trycka ut människor från arbetslivet utan öppna vägar in och säkra att skattetrycket är sådant för låg- och medelinkomsttagare att det lönar sig att arbeta. Det är därför vi ser en majoritet av kvinnor arbeta heltid och inte ser fallande andel i heltid som när Socialdemokraterna styrde. Därför är det så viktigt att fortsätta reformera välfärdssystemet, att reformera systemen som gör att det alltid lönar sig att komma tillbaka och att alltid ha skatteintäkter som gör att vi kan säkra kvaliteten i de verksamheter som bedrivs. Det är vår politik. Mot den står , , och . De har en annan idé. Deras idé är att systematiskt utforma politiken så att vi ska få låg tillväxt genom att rycka undan förutsättningarna för entreprenörsklimatet. De har en idé om att öppna vägarna till utanförskap genom att trycka bort människor från arbetsmarknaden. De har en idé om att undergräva förutsättningarna för reallöner för att de vill försämra företagsklimatet. Det är klart att vi förstår vad detta skulle leda till. Då går vi tillbaka till den politik som skapade 80–av de klyftor som så gärna talar om. Vi vet att 80–av ökningen av inkomstskillnader och 80–av ökningen i förmögenhetskoncentration skedde när vänsterpartierna tillsammans styrde . Man tryckte ut människor och skapade gräddfiler för miljardärer. 56 (S): Det är så uppenbart. För frågan som avgör inriktningen på den moderatledda regeringens politik flyr finansministern. Jag har ställt den specifika frågan: Accepterar finansministern blandfinansiering i välfärden, det så kallade Silver Life-konceptet, där den egna plånboken förbättrar maten, servicen, boendet och så vidare? Det är en inkörsport till ett fullständigt systemskifte, men finansministern talar bara runt det. Jag förstår att denna debatt och den tidigare debatten vi hade är obehagliga för finansministern. Det handlar ju i grunden om hur vi ska finansiera välfärden i vårt land. stoppade finansministern en utredning som hemställde om gällande gapet mellan verksamhetsbehov och finansiering. Alla de besparingar, blöjvägningar och neddragningar som är i välfärden låtsas finansministern inte om. Under trycket av skattesänkningarna kommer systemet där de som har resurser får köpa sig fria. Det är djupt orättfärdigt, men finansministern vill inte kommentera det. Låt mig säga: För är trygghet och välfärd något annat än för mig. Schulte blamerar sig fullständigt när han frågar om vi kan svara för bidragsstopp. Jag repeterar: Den som är arbetslös eller sjuk har inte valt detta utan förtjänar solidaritet av oss andra. 57 (M): Jag tror att det var som sade att det inte är de stora inkomsterna utan de små utgifterna som gör en rik. Det kan vara värt att tänka på. Självklart måste vi ha skatter som inbringar de medel vi behöver för att finansiera välfärden, men om vi slösar bort dessa pengar på annat blir det inte mycket till välfärd. parti Socialdemokraterna går fram med massiva bidragshöjningar som saknar motstycke i hela västvärlden. Inget socialdemokratiskt parti i hela går fram med sådana offensiva bidragshöjningar. Det handlar på ett mycket konkret sätt om att höja bidragen för dem som tjänar lite mer. Den börsmäklare som blev arbetslös under finanskrisen kommer att få mer i arbetslöshetsbidrag vilket gör att han kommer att få mer pengar i a-kassa än vad ett vårdbiträde får i lön. Om det är solidaritet måste nog Socialdemokraterna utveckla lite mer vad de lägger i det begreppet. Finansministern har varit tydlig med att ska ha en förstklassig välfärd som ska tillmötesgå alla. Alla ska få en del av världens främsta välfärd. Välfärden har fått 70 miljarder mer under denna regering, och vi vill fortsätta utveckla den. Därför går vi fram skattehöjningar medan Socialdemokraterna lägger fram skattesänkningar. 58 Finansminister (M): Jag har redovisat hur svensk äldreomsorg ser ut. Jag har redovisat att vi har större resurser än vad man har i andra industriländer och övriga . Jag har redovisat att till och med jämfört med , och , som har väl utbyggda välfärdsstater, lägger betydligt större resurser på äldreomsorg. Vi har flest anställda per tusen äldre och fler långvariga vårdplatser trots att vi har en mer omfattande verksamhet med hemtjänst än vad de flesta andra länder har. Vi erbjuder denna verksamhet till alla överallt genom att det är ett öppet välfärdssystem där människor kommer in oavsett inkomst och där vi har en utjämning som gör att vi erbjuder lika villkor över hela landet. Det är den politik denna regering har stått för. Vår politik har fungerat. Vi har över 250 000 fler i sysselsättning, och 50 000 fler unga kvinnor arbetar. Andelen kvinnor som arbetar heltid har någonsin kommit upp i en majoritet. Vi har tillfört vård och omsorg i fasta löne- och prisjusterade pengar. Sedan är skiljelinjerna i svensk politik väldigt tydliga. Vänsterpartierna står för en konsekvent politik för att nedmontera konkurrenskraft och öppna för ökat utanförskap med sämre reallöner och ökade klyftor som följd. Om det enda man kan erbjuda svaga grupper på arbetsmarknaden är att trycka ut dem i fattigdomsfällor och utanförskap växer klyftorna. Om man höjer skatterna och tvingas öppna gräddfiler för de allra rikaste ökar klyftorna. Det är så vägvalet i svensk politik ser ut. Antingen håller vi ihop med allianspartierna, med en politik för arbete som ger välfärd, eller också delar vi med vänsterpartiernas politik. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2013/14:356 om sänkningen av hotell- och restaurangmomsen 59 Finansminister (M): har frågat mig om jag har för avsikt att se över sänkningen av restaurangmomsen till förmån för vad anser vara mer sysselsättningsskapande åtgärder. har också frågat mig om jag avser att ta avstånd från det som enligt är kampanjstöd som utifrån egenintressen nu ges för den nedsatta restaurangmomsen av , med flera. överlämnade Utredningen om sänkt moms på vissa tjänster delbetänkandet Sänkt restaurang- och cateringmoms. Utredningens analys av den sänkta restaurangmomsen visade på gynnsamma effekter på den samhällsekonomiska effektiviteten, sysselsättningen och de administrativa kostnaderna för företagen. Regeringen valde att i samband med budgetpropositionen sänka restaurangmomsen. Regeringen ser ständigt över sina reformer. Detta gäller även den sänkta restaurangmomsen. gav regeringen , och i uppdrag att följa upp effekterna av den sänkta restaurangmomsen. Jag kan således konstatera att effekten av den sänkta restaurangmomsen ses över noggrant, oberoende av branschintressen. Regeringen inväntar fortfarande utvärderingar av de långsiktiga effekterna, men kan jag konstatera att utvärderingarna visar på positiva effekter på sysselsättningen som ligger i linje med de bedömningar regeringen gjort. 60 (S): Arbetslösheten är vårt lands stora samhällsproblem. Det är ett gigantiskt slöseri med resurser, och det plågar enskilda människor. Det är regeringens stora misslyckande. Den strategi man har valt handlar ensidigt om att sänka skatter genom så kallat jobbskatteavdrag eller om att sänka enskilda kostnader. Man har helt glömt att det finns något som heter näringspolitik, till exempel satsning på infrastruktur, forskning och utbildning och strategier för skilda branscher, eller arbetsmarknadspolitik – att ha en trygg arbetslöshetsförsäkring som gör att man kan gå vidare och att ha omskolning, vidareutbildning och kompetensutveckling. Regeringen har rustat ned både arbetsmarknadspolitik och näringspolitik. I stället flyr man in i ett tänkande där det bara handlar om att sänka kostnader för arbetskraft. En generell och dyr åtgärd har särskilt varit riktad mot ungdomar. efter hotell- och restaurangmomsens halvering säger att detta inte haft någon effekt eller att effekten är tveksam. Visita säger att 4 000 nya jobb har skapats. De är naturligtvis en part i sammanhanget. Eftersom kostnaden för reformen är 5,4 miljarder, finansministern, kostar varje jobb ! Det hade naturligtvis kunnat ge en helt annan effekt om man hade anställt lärare eller undersköterskor, om man hade haft en inkomstöverföring till barnfamiljer och sänkt barnbidraget eller om man hade sänkt skatterna så att pensionärerna fått ett rimligare utfall jämfört med andra. Detta vill finansministern inte diskutera. I stället går han till attack. Jag tycker att det är beklagligt att finansministern inte vill pröva intellektuellt om det är en rimlig åtgärd att varje nytt jobb har kostat i en bransch där vinsterna ökat kraftigt . Då har man gått ungdomen förbi i en bransch som präglas av låga löner. Finansministern vill inte pröva om politiken inte räcker till eller om den är undermålig. Han vill inte heller kommentera det kampanjstöd regeringen har fått från branschen. Det är brev till anställda från ett företag där man säger: Rösta rätt! Det är en kampanj och en dubbelstöt från Visita under ledning av . Tycker finansministern om det kampanjstöd han får, eller är han beredd att ta avstånd från det? Och framför allt: Är han beredd att pröva åtgärden? Är den inte väldigt kostsam och ineffektiv, finansministern? 61 (M): Hur kommer det sig, , att du kan såga en hel bransch? För det är vad du gör med de här frågorna. Du tycker att man går ut och kampanjar för en alliansregering. Som företagare har man väl rätt att yttra sig och tycka vad man vill. Vi har åsiktsfrihet i det här landet. Det har tillkommit många arbetstillfällen. Glöm inte vilka som får arbete till följd av den sänkta momsen på restauranger och hotell! Det är unga som ofta inte har någon högre utbildning eller kanske inte ens har avslutat gymnasiet. Jag har besökt många restauranger och träffat restaurangägare. Det kanske också borde göra. är det inte en enda som har sagt: Vi vill gå tillbaka till 25 procents moms. När man frågar vilka de anställer svarar de: Vi tittar på det som passar oss, gärna unga som är billiga, för det tar ett tag att skola in. I restaurangbranschen tittar man inte alls på samma sätt på att personen har avslutade studier eller högskolestudier, utan man tittar på att det är en person som passar. Detta är jobb även för ungdomar som studerar och vill tjäna lite extra pengar. Vad är problemet, egentligen? Är det att vi har fått fler arbetstillfällen eller att vi har minskat antalet konkurser? Där är man rätt tydlig. Jag har träffat flera företagare som kanske inte har sin restaurang på Stureplan utan någonstans utanför eller i . De säger: Tack vare detta har vi överlevt. Vi klarar det. har kommit med en rapport som säger att man har minskat skattefusket med ungefär 700 miljoner. Det är väldigt bra. Jag antar att har ätit på en vägkrog eller något gatuköksaktigt där det står Äter ute, Catering eller Hämtar maten på kvittot fast man har suttit där. Det har varit en svår gränsdragningsfråga också. Vi har diskuterat det här i kammaren tidigare. Jag träffade en företagare med en verksamhet där man både kunde hämta mat och sitta där och äta. Ett exempel var att en kund kom och sade att maten skulle tas med, och 12 procents moms slogs in. Personen i fråga gick sedan ut och mötte en kompis i dörren som sade: Jag ska äta men sitta här. Då tog den första personen sin lilla påse med sig in och satte sig vid bordet. Vad händer i en sådan situation? Det har varit en stor gränsdragningsproblematik när det gäller detta. Min fråga till är: Vill ni höja momsen på övrig mat till ? Blir det mer rättvist då? Det är orättvisa eller någonting liknande som driver er, för ni tycker ju inte att det här är okej. sade att 4 000 jobb är en direkt följd av momssänkningen. Sedan har vi de halverade arbetsgivaravgifterna för unga också. Visita säger att det är 10 000 fler arbeten som har skapats. Någonstans mellan 4 000 och 10 000 arbeten har alltså skapats. Sedan får man väl se hur många arbeten det blir som skapas. Kom med något bättre förslag på en reform som gynnar de unga – inte Amsåtgärder, utan en riktig reform! Det här har gjort det plus att vissa företag har undgått att gå i konkurs. Ingen ska säga att restaurangbranschen skär guld med täljkniv. 62 (FP): ställer många ideologiskt intressanta interpellationer, och det här är väl en av de allra mest intressanta, åtminstone den andra frågeställningen. Den gör mig som liberal ganska bekymrad. önskar nämligen att regeringen ska ta avstånd från en viss åsikt från ett företag. Jag menar att det är oerhört viktigt att vi håller på den fria åsiktsbildningen i det här landet. Man kan lätt vända på det här, fru talman, och säga att regeringen skulle ta avstånd från det som Hotell- och restaurangfackets ordförande säger. I motsats till tycker hon att man inte ska höja restaurangmomsen. Jag försvarar absolut ordföranden för hotell- och restaurangfacks och alla medlemmars rätt att tycka vad de vill om det här. Om regeringen skulle ta avstånd från någon åsikt som en enskild person eller något fackförbund har i det här landet skulle jag anmäla finansministern till , för så gör man inte. Jag tycker att , en socialdemokratisk riksdagsledamot, fråga om att regeringen ska ta avstånd från en viss åsikt är mycket uppseendeväckande. Jag återgår nu till huvudfrågan som det här gäller, nämligen sänkningen av restaurangmomsen. Kanske är det inte bara jag utan någon annan också som gör som jag och lägger sig ned och sover och under huvudkudden har valmanifestet från Socialdemokraterna, från . Det är underskrivet av , och, tror jag, . Vad kan man läsa i punkt 5, som handlar om stärkt konkurrenskraft? Jo, att dessa tre partier om de vinner regeringsmakten ska överväga att sänka restaurangmomsen. Det finns också någon annan reservation som gäller all moms om det ekonomiska läget så tillåter. parti gick till val på att man skulle sänka restaurangmomsen. Var glad över att regeringen har gjort det som ni ville göra, och var inte så bekymrad över detta! Jag var själv en av dem som var ganska fundersamma över detta skattesänkningskrav. Det tillhörde inte prioriterade skattesänkningar, det ska jag gärna medge. Men när Socialdemokraterna, gick till val på detta får de väl pröva det också. Sedan tycker jag att det är klokt som finansministern säger att man nu i efterhand får se om detta var en klok politik eller inte. Ni ska vara glada och inte gå till angrepp mot er egen politik och att man har genomfört den. var ju kandidat till program och läste det säkert väldigt ingående. Annars kan man fråga sig: Om ni inte menade någonting med detta, vilka övriga punkter var det som ni inte menade någonting med? Man måste ju tro på det som står i ett valmanifest, för det är ju inte vilket dokument som helst. har läst det så noggrant att han vet att Socialdemokraterna gick till val på detta förslag. tycker ni att det är ett jättedåligt förslag och alla dömer ut det. Men varför framförde ni då detta förslag? 63 Finansminister (M): Målet för regeringens politik är full sysselsättning. Alla som vill och kan ska ha ett arbete. Vi för en konsekvent politik för att förverkliga full sysselsättning. Vi har arbetat för att det ska vara fler som vill arbeta, fler som kommer in på arbetsmarknaden, som lämnar bidragssystem eller som kommer in och stannar kvar längre. Vi har fört en politik för att fler ska anställa, och vi ska alltså ha ett kostnadsläge som gör att man är beredd att anställa fler människor. Vi har fört en politik som ska göra att det finns fler företag i . Det här är en politik som förbättrar konkurrenskraften, som förenar reallönetillväxt med en ökad sysselsättning. Vi ser resultaten. Vi har 250 000 fler i sysselsättning , vi har den högsta sysselsättningsgraden bland jämförbara länder, vi har 50 000 fler unga kvinnor på arbetsmarknaden och arbetar en majoritet av kvinnorna heltid. Varför är då restaurangsektorn en del av den här strategin för full sysselsättning? Det finns många skäl till det. Den är en del av den inhemska sektorn, det är en arbetskraftsintensiv sektor och det är en sektor där väldigt många unga arbetar. av de anställda är ungdomar. Därtill har andelen utrikes födda som jobbar i den här sektorn ökat dramatiskt från . Det här är alltså en sektor där av de anställda är unga och av de anställda är utrikes födda. Låt oss då titta på hur politiken har fungerat. Sysselsättningen har bara ökat från ungefär 80 000 personer till över 100 000 personer. Trots att vi alltså har gått igenom en mycket besvärlig internationell lågkonjunktur har sysselsättningen i den här sektorn ökat med något över 20 000 personer. Sedan den här åtgärden trädde i kraft handlar det om ungefär 10 000 personer i ökad sysselsättning. Det är naturligtvis svårt att belägga att det här hänger ihop med restaurangmomsen. Det finns många andra förslag som har spelat stor roll. Vi vet inte hur många av de här jobben som egentligen beror på jobbskatteavdraget. Det är komplicerat att veta om en betydande del av de här jobben kanske hänger ihop med nedsättningen för ungdomar, för det här är en sektor där väldigt många ungdomar arbetar. Det kan också ha att göra med nystartsjobben som ger ett starkt stöd för dem som går från olika typer av bidragssystem in i arbete. Men förmodligen beror en inte obetydlig del av detta på lättnaderna som vi har gjort för restaurangsidan som har förenklat skattesystemet och gjort branschen mer attraktiv och som också lett till att vi fått ett kraftigt genomslag på sänkta priser. Socialdemokraterna vill höja skatten på restaurangbranschen, först med 6 miljarder direkt och sedan med ytterligare 15 miljarder indirekt. Det här är alltså en kraftig skattehöjning på en av de mest sysselsättningsintensiva verksamheterna i där av de som arbetar är unga och är utrikes födda. Det här är naturligtvis en politik som skulle leda till skadliga effekter på sysselsättningen Vi kan debattera hur stora de skadliga effekterna blir, men att det kan handla om en förlorad sysselsättning på någonstans uppemot 20 000 sammantaget av de två åtgärderna är i linje med de bedömningar som de flesta ledande experter gör. I ett läge där vi måste kämpa för varje jobb i , där konkurrenstrycket internationellt hårdnar, där vi får hålla i jobben, säkra företagen och säkra att vi har verksamheter i vill Socialdemokraterna tillsammans med och lägga en tung skattebörda just på en arbetskraftsintensiv verksamhet. Det är mycket förvånande, fru talman. 64 (S): sänktes restaurangmomsen från . Nettokostnaden blev 5,5 miljarder. En del bedömare säger optimistiskt att kanske 4 000 jobb har åstadkommits. Men säger man att annan konsumtion har minskat och att andra jobb har försvunnit. Sysselsättningstillväxten inom hotell- och restaurangbranschen är faktiskt mindre än när reformen sjösattes. Arbetslösheten bland unga har faktiskt ökat, inte minskat, sedan reformen sjösattes. Samtliga expertmyndigheter har i varierande mening dömt ut den halverade momsen på hotell och restaurang som dyr och ineffektiv. IFAU, , , , och är samstämmiga. Till exempel Calmfors säger att det sannolikt inte har ökat sysselsättningen, utan man tränger undan jobb i andra sektorer. säger att det är branschstöd till en bransch som inte är i kris. Sänkningen kostar mycket i form av förlorade skatteintäkter. IFAU säger mycket brett och översiktligt att den sänkta arbetsgivaravgiften tillsammans med den halverade momsen har gett någonstans mellan 10 000 och 14 000 jobb. De två åtgärderna tillsammans har alltså gett mellan 10 000 och 14 000 jobb. Om samma resurser hade tagits in i skolan hade vi fått 40 000 lärare – 40 000 lärare i en skola där vi har problem med fallande resultat.