prot · H10987 · 2014-03-20 00:00:00 — Den kombinationen av anledningar kan i sin tur ge en påtagligt ökad risk för depression och utbrändhet, visade en rapport från SBU, . Där visade man också på en orsak till psykisk ohälsa, nämligen den vuxenmobbning som kan förekomma på en arbetsplats. Där gäller det att ha en bemanning som svarar mot ändamålen och med rätt kompetens för att lösa arbetsuppgifterna. Det kräver ett gott chefs- och ledarskap med förmåga att se sina medarbetare och utveckla en kultur där man vågar be om hjälp vid hög arbetsbelastning, eller där man vid behov kan byta arbetsuppgifter för att lösa bemanningsfrågor och kompetensförsörjningsfrågor. Vi vet att om man inte ser den kompetens som man vill ha hos sin chef kan det utvecklas en mycket dålig arbetskultur helt enkelt därför att man inte har förtroende för att han eller hon ska lösa den uppgiften, trots att denna person har en högre position. Vilka hade enligt denna undersökning bäst arbetsmiljö? Det var byggnadsarbetarna, vilket i alla fall förvånade mig lite grann. Ofta hör vi nämligen att det är just byggnadsarbetarna som har det så illa . Men det var roligt att se att de skattade sin egen arbetsmiljö som allra bäst. Därefter kom informatörer, kommunikatörer, personalvetare och kulturfolk. Det som är intressant är att många av de yrken som ligger högt i denna undersökning är yrken där man jobbar med andra människor. Det är inte så olikt vårt uppdrag här. Man kanske inte ska vara politiker heller om man inte tycker om människor. När man arbetar med människor är den sociala kompetensen hos en själv det viktigaste arbetsredskapet. Det är lätt att man i sådana yrken engagerar sig för mycket i arbetet som arbetstempot är högt så att det tär på den egna personen. För att mildra den riskfaktorn kan man ibland behöva en handledare. Även arbetskamrater och chefer ingår i arbetet med människor, och där är det samspelet på arbetsplatsen som avgör hur vi mår. Därför är det extra viktigt att normer och regler är tydliga för att minimera risken för konflikter och social och psykisk ohälsa. Det uppmärksammade fallet i , med mannen som tog sitt liv efter att ha blivit mobbad på arbetsplatsen av sina chefer, har blivit prejudicerande. Cheferna dömdes till villkorlig dom och dagsböter för arbetsmiljöbrott genom vållande till annans död. Det är viktigt därför att man i en chefsposition förväntas ha grundläggande kunskaper i arbetsmiljöfrågor. Om så inte är fallet behöver chefen gå en utbildning i systematiskt arbetsmiljöarbete, . Varenda arbetsgivare borde naturligtvis vara intresserad av att cheferna och arbetsledarna faktiskt gör det. Jag tycker att arbetsgivarorganisationerna tillsammans med fackförbunden, alltså arbetsmarknadens parter, gemensamt skulle ta ett mycket större grepp och se till att dessa utbildningar är fullsatta . Det handlar om chefer i deras branscher, yrken och så vidare. Men man får aldrig glömma just arbetsmiljöfrågorna. I det tragiska fallet med socialarbetaren i har det tydliggjorts vilket ansvar en arbetsgivare har också för den psykosociala arbetsmiljön, inte bara för den fysiska. är jag glad över att arbetar med nya riktlinjer för det här området. Jag tror att det kan öka intresset för att lära sig mer om det, inte bara för att det har tagits upp i en domstol utan för att man faktiskt måste förstå att detta är viktigt. Det som sammanfaller i de flesta yrkesgrupper när man beskriver varför man inte mår bra är det motsatta till de saker som brukar motivera oss på arbetet. Det handlar om ett mångsidigt arbete när det gäller krav på kunskaper och färdigheter, där motsatsen är monotont arbete utan krav på specifik kompetens. Där kan det kännas som att vem som helst kan göra arbetet och att det inte spelar någon roll att det är jag som gör det. Helhetssynen på arbetet är också viktig, det vill säga även om man gör en avgränsad del av ett arbete måste man kunna se och förstå slutprodukten eller kunna överblicka sammanhanget på något sätt. Arbetet ska vara betydelsefullt, alltså motsatsen till meningslöst, att man inte vet vart resultaten tar vägen. Arbetet ska vara självständigt, där motsatsen är att vara påpassad och inte ha tydligt utformade uppgifter. Slutligen ska arbetet vara utformat så att man förstår om man har gjort ett bra eller dåligt jobb – alltså tydliga mål och förväntningar. Ett väl fungerande arbetsmiljöarbete med god fysisk och psykosocial miljö skapar förutsättningar för ett hållbart arbetsliv. Det är det som vi strävar efter. Vi ska hålla länge i arbetslivet på alla sätt. Det ska vara ett arbetsliv där människor med olika bakgrund, förmågor och kompetenser tas till vara och känner lust och tillfredsställelse med sitt arbete. Man ska vara en medarbetare och inte en motarbetare. Det är klart att det måste ses som en fördel om en arbetsplats har ett gott rykte om att det fungerar, att man har ett chefskap som vågar ta obekväma beslut men som också vågar vara tydligt med en positiv feedback. Medarbetarna måste kunna vara lediga och inte nåbara . Det finns många saker som påverkar arbetsmiljön. När olyckan är framme, eller när det blir personliga motsättningar som inte går att lösa, måste chefen agera. är alla arbetsgivare skyldiga att anmäla dödsolyckor, allvarliga olyckor och tillbud för att ska kunna vidta åtgärder och förebygga liknande olyckor. Den officiella arbetsskadestatistiken baseras på anmälningar till arbetsskadeförsäkringen för att alla skador ska omfattas, även mindre allvarliga. Men återigen är det då fysiska olyckor. Att också tänka på samma sätt när det handlar om den psykosociala arbetsmiljön, även om de händelserna inte rapporteras vidare på samma sätt, är en viktig signal till arbetsgivarna att ansvaret ligger hos dem som borde ha resurser och möjligheter att lösa problemen där de en gång har uppstått. En nollvision för arbetsrelaterade dödsfall är en viktig målsättning. Men låt oss inte bara fastna i fysiska olyckor, utan låt oss se på vad som mer kan göras på varje arbetsplats för att förebygga såväl det som sjukdomar av både fysisk och psykisk karaktär. Ett hållbart arbetsliv kräver observans från arbetsgivaren på korttidsfrånvaro, hur stämningen är på jobbet, om det finns en sjunkande effektivitet och motivation, att det kanske är alltför tyst och att man inte vågar eller vill säga vad man tycker och tänker. Där behövs också medarbetarens egen insats för att säga till om det inte fungerar som det ska. Vi kan ibland välja om vi vill vara varandras risk- eller friskfaktor, eftersom vi alla är en del av vår egen arbetsmiljö. Att jobba med sin egen utveckling och att ge återkoppling till medarbetare och även till överordnade ger en tydlighet och ramar för arbetet som gynnar både den egna hälsan och andras. 110 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Skapandet och upprätthållandet av en god arbetsmiljö på landets arbetsplatser är en fråga av yttersta vikt för hela samhället. En god arbetsmiljö kan bidra till att svenska företag kan behålla nyckelkompetens och därmed förbättra sin produktivitet och sina överlevnadsmöjligheter i svåra tider. En god arbetsmiljö kan bidra till färre sjukskrivningar, ett förlängt arbetsliv och fler arbetade timmar och därmed också till att vi får mer pengar till den gemensamma välfärden. Framför allt kan en god arbetsmiljö öka människors livskvalitet, minska onödigt lidande och rädda liv. Mot bakgrund av just den avgörande betydelse arbetsmiljön har för både samhället i stort och de enskilda medborgarna är det tråkigt att behöva konstatera att många stora problem på området är olösta och att utvecklingen tyvärr har gått i fel riktning. Skyddsombudens anmälningar om brister i arbetsmiljön har ökat. Arbetsskador och arbetsrelaterade sjukdomar har ökat i rad, och även sjukfrånvaron har börjat uppvisa en negativ trend. Problemen med stress och underbemanning inom den offentliga sektorn består, och mycket talar för att det har blivit värre. Inom äldreomsorgen har var tionde anställd försvunnit , som antalet vårdbehövande äldre har ökat. Det allmänt hårdnande samhällsklimatet har medfört att allt fler yrkesgrupper numera utsätts för hot och våld i sitt yrkesliv. Den fria rörligheten inom EU har i kombination med bristfälliga kontroller och det slapphänta regelverket för arbetskraftsinvandring bidragit till försämrad arbetsmiljö inom flera sektorer, inte minst bygg- och transportsektorn samt hotell- och restaurangbranschen. Problemet med ofrivillig deltidsarbetslöshet är trots personalbristen inom offentlig sektor fortsatt stort, och inom den kommunala sektorn har det – trots löften om motsatsen – blivit vanligare med delade turer. Strukturella förändringar på arbetsmarknaden i form av fler och mindre företag, fler arbetstagare som arbetar högre upp i åldrarna, fler utländska företag på den svenska arbetsmarknaden, teknikutveckling och otydligare gränsdragning mellan arbete och fritid med mera ökar behoven av arbetsmiljöforskning och arbetsplatsinspektioner. Utvecklingen har dock gått i den motsatta riktningen. Arbetsmiljöforskningen har försvagats, det statliga stödet till utbildning av skyddsombud har försämrats och resurserna till har minskat, med färre arbetsplatsinspektioner som följd. är inte ens i närheten av att leva upp till om en inspektör per 10 000 arbetstagare. En av få ljuspunkter på området är att antalet dödsolyckor tycks ha minskat. Detta är naturligtvis otroligt glädjande, förutsatt att trenden håller i sig. är det dock nästan tre arbetare som förolyckas i jobbet, och framför allt visar forskningen att mörkertalet kan vara stort – räknar man in arbetsrelaterade fall av cancer, KOL och andra sjukdomar ser siffrorna sannolikt mycket mörkare ut. Även om kunskapsbilden är delvis ofullständig visar tidigare forskning också att ett stort antal dödsfall i form av självmord sannolikt kan relateras till mobbning och trakasserier på arbetsplatsen. Undersökningar har visat att så många som av arbetstagarna har upplevt mobbning i yrkeslivet, och som nämnde dömdes två chefer vid socialförvaltningen i för arbetsmiljöbrott efter att ha underlåtit att agera mot allvarliga trakasserier på arbetsplatsen. Trakasserierna resulterade i att en 53-årig medarbetare valde att ta sitt eget liv. I vårt senaste budgetförslag avsatte betydande resurser i syfte att förbättra arbetsmiljön i landet. Vi vill satsa flera miljarder på personalförstärkningar i offentlig sektor och på en minskning av delade turer och ofrivillig deltidsarbetslöshet. Vi avsätter också mer än en kvarts miljard för att återställa det generella stödet till utbildning av skyddsombud, öka resurser, inrätta ett nationellt kunskapscenter för arbetsmiljöforskning och förbättra utbildningsinsatserna mot mobbning och trakasserier i arbetslivet. Utöver detta vill vi skärpa kontrollerna och införa ett mer ansvarsfullt regelverk för utstationering och arbetskraftsinvandring. Det är mycket glädjande att det föreliggande betänkandet innehåller hela fem tillkännagivanden till regeringen gällande förbättrad arbetsmiljöforskning och förstärkta insatser mot arbetsskador och mobbning i arbetslivet. Att vi sent omsider nådde enighet kring vissa av tillkännagivandena är bra, men det är synd att det inte gäller i samtliga fall. Jag hoppas och förutsätter att regeringen kommer att behandla dessa tillkännagivanden med ett större mått av skyndsamhet och respekt än vad som varit fallet med många av tillkännagivanden. Från sida kommer vi att bevaka frågorna noga. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: Motioner med anledning av prop. 2013/14:107 Viss kreditgivning till konsumenter 2013/14:Fi1 av m.fl. (S) med anledning av prop. 2013/14:123 Olovlig hantering av avkodningsutrustning /14:K20 av m.fl. (V) med anledning av prop. 2013/14:153 Genomförande av direktivet om ansökningsförfarandet för vissa uppehålls- och arbetstillstånd 2013/14:Sf14 av (SD) 11 § Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2013/14:371 Avregleringen av bilbesiktningen av (S) till statsrådet (M) 2013/14:372 Förlossningsskador av (S) till socialminister (KD) 2013/14:373 EU:s industripolitik av (S) till näringsminister (C) 2013/14:374 Färre möten med arbetslösa på Arbetsförmedlingen av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:375 Hungriga barn på privata förskolor av (S) till statsrådet (FP) 12 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2013/14:508 A-kassan av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:509 Lagförslag om eftersupning av (KD) till justitieminister (M) 2013/14:510 Bevarande av fjälljordbruk av (S) till landsbygdsminister (C) 13 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2013/14:495 Slaget om rymdturisterna av (S) till näringsminister (C) 14 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med 9 § anf. 99 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.