prot · H20923 · 2014-11-18 00:00:00 — Och jag har varit runt på många äldreboenden under valrörelsen, och personalen där är väldigt entusiastisk över att få in ungdomar. De ser att det finns arbetsuppgifter som ungdomar skulle kunna utföra, så att den ordinarie personalen kan ägna sig åt de mer kvalificerade arbetsuppgifterna, som att dela ut medicin och ge mer omvårdnad, medan de enklare arbetsuppgifterna, till exempel städning och handling, är något som ungdomar skulle kunna utföra. Det gör naturligtvis också jobbet lite mer stimulerande och roligare för den ordinarie personalen. De har varit väldigt entusiastiska. Självklart ska man kunna ha tillfälliga satsningar. Däremot ser jag stora behov av både komvux och yrkesvux. Det är därför vi också föreslår större volymer i budgeten, för det vi har sett efter krisen är att arbetslösheten har bitit sig fast i de grupper som inte har gymnasieutbildning. I de grupper som har gymnasieutbildning eller högre utbildning är arbetslöshetsnivåerna tillbaka till de som rådde före krisen. Det är enbart i gruppen personer som inte har gymnasieutbildning som arbetslösheten biter sig fast. Därför drar regeringen slutsatsen att vi behöver låta fler människor få möjligheten att få en gymnasieutbildning. Det gäller ungdomarna, som vi föreslår via utbildningskontraktet. Därutöver vill vi ha kvar ett stort antal platser på både komvux och yrkesvux, ett nytt kunskapslyft, så att människor får den utbildning som tycks vara en vattendelare på arbetsmarknaden. Vi är beredda att höja skatten för att kunna finansiera detta, och jag är övertygad om att det är en långsiktigt välavvägd investering för samhället. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2014/15:94 om flygskatt 82 Finansminister (S): har frågat statsrådet om hon eller regeringen avser att i någon form medverka till ett införande av en flygskatt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. I budgetpropositionen föreslår regeringen att det ska tillsättas en utredning för att utreda hur en skatt på flygresor kan utformas så att flyget i större utsträckning kan bära sina egna klimatkostnader. I detta arbete ingår bland annat att överväga samordning med EU:s system för handel med utsläppsrätter. Det är viktigt att en eventuell flygskatt uppmuntrar konsumenter att välja mer miljövänliga alternativ som i sin tur leder till minskade koldioxidutsläpp och mindre klimatpåverkan. Införande av en skatt på flyg kan även bidra till att incitamenten för producenterna att ta fram nya miljövänligare alternativ ökar. pågår ett arbete med att ta fram direktiv till en utredning. Avsikten är att utredningen ska påbörja sitt arbete möjligt. Jag är inte beredd att föregripa den kommande utredningens arbete. 83 (M): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. I det moderna samhället blir vi alltmer beroende av att kunna resa snabbt över långa avstånd för jobb, företagande, nöje och semester. är ett litet exportberoende land i utkant och har dessutom långa avstånd att överbrygga inom landet. Avståndet mellan södra och norra är att jämföra med avståndet från ned till . Det är långa avstånd vi talar om. Flyget är avgörande för att vi tidsmässigt ska kunna knyta ihop hela . är dessutom väldigt beroende av goda flygförbindelser med världen utanför. Ett väl utbyggt och fungerande inrikes- och utrikesflyg är nödvändigt för jobb och tillväxt i hela . Eftersom den nya regeringen med socialdemokrater och miljöpartister har brutit så pass många löften på så är det sannolikt att ytterligare ett brutet vallöfte inte skapar så stor debatt. Jag vill ändå påminna finansministern om att hennes partikamrater under hela valrörelsen lovade att det inte skulle bli någon flygskatt om ni vann valet. Både , som då var er främsta företrädare i infrastrukturfrågor, och , som var ansvarig för flygfrågorna, blev ofta upprörda när jag varnade för den möjlighet som skulle kunna uppstå ifall ni socialdemokrater hamnade i ett läge där ni måste vika ned er för miljöpartister. Men era partikamrater lovade att det aldrig skulle kunna hända. På debatter och konferenser där vi var lovades det vitt och brett att socialdemokrater i regeringsställning aldrig skulle gå med på flygskatter. Enligt en undersökning som Svenskt Flyg har redovisat skulle en eventuell miljöskatt kunna minska våra totala utsläpp i med . Det motsvarar ungefär vad biltrafiken släpper ut i . Det är den vinst som man kan uppnå med en eventuell flygskatt, det vill säga miljövinsterna är närmast försumbara. För en helt vanlig familj i som åker på semesterresa till eller handlar det om ett par och kanske till och med lite mer, ifall ursprungliga förslag skulle bli regeringens politik. Men eftersom ministern inte vill förekomma någon utredning vet vi egentligen inte ens om ett framtida regeringsförslag blir ännu tuffare än det som drev före valet. Jag frågade statsrådet i min interpellation om hon eller regeringen avser att medverka till ett införande av flygskatt i . På det svarar då statsrådet att hon inte vill föregripa den kommande utredningen. Ska jag då tolka finansministerns svar som att det löfte som Socialdemokraterna lämnade före valet när det gäller flygskatt inte gäller nu efter valet? Då lovade man att det inte skulle bli någon flygskatt med socialdemokrater i regeringsställning. Antingen kan ministern , lika tydligt som hennes partikolleger med ansvar för dessa frågor före valet, säga att socialdemokrater aldrig kommer att medverka till att flygskatt införs i , eller så kan hon säga att man åtminstone överväger möjligheten att införa en flygskatt. Det är ett ganska enkelt svar som ministern skulle kunna ge på den interpellation som jag har ställt. 84 (MP): Den förra regeringen lämnade efter sig ett underskott på i de offentliga finanserna. Det är mycket, och det har talats en del om det här . Men på miljöområdet är det faktiskt ännu värre. Av de 16 miljömål som har antagit i enighet är det två som man ser ut att nå, som det ser ut . Det är resultatet av en bred nonchalans av ett grundläggande politiskt område som handlar om förutsättningarna för framtiden. Att använda ekonomiska styrmedel på ett strategiskt sätt för att kunna sänka utsläppen och skapa förutsättningar för ny miljövänlig teknik är ingen dålig politik. Vi vet att styrmedel fungerar och är bra. Det ska vara enkelt att göra val i vardagen som är bra för miljön, och vi ska inte underlätta för miljöförstöring. , 2011, gav tankesmedjan , ibland gillad bland moderater, ut en rapport om skadliga subventioner som förstör miljön. Den heter Fiskesubventioner och andra bottennapp. Flyget och de subventioner som finns på området rymde ett helt eget kapitel, främst utifrån lokala subventioner, som olika stöd till flygplatser och liknande. Den visade på hur det offentliga genom stöd och på andra sätt i stället för att låta förorenaren betala låter någon annan göra det genom subventioner på olika sätt. Inom EU har av de flygresor som görs någon form av passagerarskatt. , , och har infört en sådan. Flyget betalar ju ingen drivmedelsskatt, och momsen på inrikes flygresor är . Man kan ju undra varför den som flyger ska gynnas av det skattemässigt jämfört med den som använder ett annat transportslag. Det är en fråga som jag tycker att kan svara på. Att låta flyget ta en större del av sina egna kostnader är fullt rimligt. Det ska göras på ett sätt som underlättar effektivisering av bränsleförbrukning och främjar ny teknik och nya bränslen. Det är någonting som en utredning nu ska titta på. Men att fortsätta på den förra regeringens spår och inte göra någonting kan absolut inte vara något alternativ. 85 Finansminister (S): Precis som påpekar är ett stort och avlångt land. Flygtransporter är en viktig del för många landsändar i , och så kommer det givetvis att fortsätta vara. På samma sätt är skogsnäringen en viktig del av , och så kommer det att fortsätta vara. Skillnaden är att i skogsnäringen har vi hög beskattning av bränslet i de lastbilar som transporterar skogsprodukterna medan det inte är någon beskattning av flygbränsle. står flyget för inte obetydliga klimatutsläpp. Då är det rimligt att ha en utredning för att se på hur även flyget kan bära en större andel av sina klimatkostnader. Jag vill avvakta vad denna utredning kommer fram till, men det är viktig att vi ser att vi har ett klimatproblem och att vi behöver vidta åtgärder för att komma till rätta med klimatutsläppen. Det råder enighet i om att vi ska minska våra klimatutsläpp. Då är det viktigt att de olika transportslagen är med och bidrar till minskade klimatutsläpp. Därför har vi tillsatt utredningen, men jag vill som sagt inte föregripa resultatet av densamma. 86 (M): Jag tackar ministern och för inläggen i debatten. Låt mig börja där finansministern började sitt inlägg – med det höga kostnadsläge svensk skogsnäring har. Här är vi helt överens, även om min interpellation inte handlade om det. Men med en skogsnäring som är så viktig för är det för mig obegripligt att ni trots dagens höga kostnadsläge avser att införa en kilometerskatt – ni kallar den vägslitageavgift – som kommer att lägga ytterligare last och börda på denna för viktiga näring. från talade i sitt inlägg om vikten av att vi jobbar för en god miljö. Här är vi helt överens. Jag har ingen annan uppfattning än i detta avseende. Jag tycker dock att det är bra om vi gör miljöåtgärder som påverkar miljön i positiv riktning, och det var det jag försökte beskriva i mitt första inlägg. En eventuell flygskatt skulle möjligen kunna påverka av klimatutsläppen i . Det är en ytterst liten del som flygskatten skulle kunna påverka, även om den fick full avsedd effekt. Låt oss titta på och . Det är två länder som har infört men också tagit bort flygskatt – väldigt snabbt ska tilläggas. De är precis som exportberoende länder. De avskaffade flygskatten när de insåg den skada denna gjorde på ekonomin i stort utan att man kunde påvisa några större miljövinster – eller i praktiken inga alls. I medförde flygskatten en direkt ekonomisk förlust på under det enda år man hade skatten. Det finns alltså exempel om man vill titta på hur det har gått när länder har infört denna typ av skatt. Både och har dessutom betydligt kortare avstånd att överbrygga inom sina respektive länder än vad har. Trots andra länders kunskap vill regeringen utreda hur en flygskatt ska kunna utformas. Men för vad? För att slå sönder flygets förutsättningar i ? På något annat sätt går det inte att tolka det. består av en mängd olika flygaktörer. En del av de statliga aktörer vi har är också med där. Man har beräknat att en flygskatt i skulle leda till att ungefär 10 000 arbetstillfällen skulle försvinna i . Det skulle betyda 10 000 färre jobb i för en regering som säger att man vill ha lite fler jobb. Men vartenda politiskt förslag man lägger fram leder till det motsatta, det vill säga hur det ska bli färre jobb i ekonomin. Svenskt Flyg gör också en beräkning att bnp skulle minska med i storleksordningen , varav i lägre skatteintäkter. De skatteintäkter som man hoppas få in på flygskatten leder snarare till minskade resurser för det offentliga. Den potentiella miljövinsten om flygskatten skulle fungera väl skulle som sagt bli av de totala utsläppen i – och det till priset av att arbetstillfällen i hela landet försvinner, att tillväxten blir lägre, att arbetspendling fördyras och försvåras och att semesterresor blir dyrare. Flyget är viktigt för att hela ska kunna leva. Jag skulle vilja veta om finansministern ser de risker som till exempel Svenskt Flyg lyfter fram vad gäller färre jobb och sämre tillväxt som ett resultat av en eventuell flygskatt. Jag skulle också vilja veta vad finansministern drar för slutsats av försöken med flygskatt i till exempel och . 87 (MP): Apropå kan jag passa på att nämna att den summa som satsar på klimatanpassningsåtgärder till följd av klimatförändringarna är inte mindre än 16 miljarder. Det ger lite perspektiv på att vi måste hantera dessa frågor för att inte få väldigt stora kostnader i andra änden. När jag hör tala om detta låter det nästan som att utredningen redan är gjord och ligger framme. Besparingar, kostnader och allt verkar vara klart. Vi ska dock avvakta utredningen och se vilka sätt vi kan utforma en flygskatt på så att det blir så bra som möjligt. Jag ställde frågan om det är rimligt att man ska betala mer skatt om man väljer att ta tåget till ett annat land än om man väljer flyget. Jag kan inte se att det finns en sådan rimlighet. Det borde snarare vara tvärtom, eller åtminstone detsamma. har som parti varit konsekventa i sin miljöpolitik, med ett par undantag – dessvärre inte på något positivt sätt. Förre statsministern sade tydligt han tillträdde att miljön inte var någon prioriterad fråga. har pratat om att vi har överinvesterat i järnväg. Mot bakgrund av att samtliga partier var överens i Klimatberedningen är det synd att det inte hände mer och att man inte tog till vara på de möjligheter som fanns. 88 Finansminister (S): hävdar att vartenda politiskt förslag som regeringen lägger fram minskar antalet jobb. Det är ett ganska drastiskt uttalande. Låt mig räkna upp några förslag som ökar antalet jobb och sysselsättningen. Till exempel lägger vi drygt 1 miljard på investeringar i förbättrat järnvägsunderhåll. Det ger givetvis jobb för dem som arbetar med det men också för alla företag och människor som behöver transporteras med järnvägen. De 2 miljarder vi satsar på äldreomsorgen ger fler jobb. Likaså gör de 1,9 miljarder vi satsar på sjukvården. Vi lägger många miljarder på skola och förskola för att fler ska kunna anställas. Det handlar om direkta anställningar. Därutöver gör vi viktiga satsningar och investeringar i utbildning, vilket skapar förutsättningar för fler jobb på . Det gäller investeringar direkt i skolan, i utbildningskontrakt för ungdomar och i fler platser på yrkesvux och komvux. Vi stoppar också nedmonteringen av den högre utbildningen så att fler ungdomar får möjlighet till en högre utbildning. Vidare ökar vi satsningarna på exportfrämjande, och vi vill göra om det statliga riskkapitalet så att det blir mer effektivt. Detta är några av de förslag som regeringen har som lär öka sysselsättningen och tillväxten och minska arbetslösheten. När man lyssnar på låter det, precis som sade, som att utredningen redan är gjord. Den utredning hänvisar till är gjord av Svenskt Flyg, som är en branschorganisation. Det är för att ha ett lite mer objektivt material att ta ställning till som regeringen avser att tillsätta en utredning. Den får givetvis titta på alla de olika aspekter av en eventuell flygskatt som tar upp. 89 (M): Jag vill börja med att tacka ministern för den debatt vi har haft här , även om jag är fortsatt besviken på att ni bryter ytterligare ett av de vallöften ni ställde ut före valet, . Som jag sade är många av de politiska förslag ni lägger fram förslag som får precis motsatt effekt på sysselsättningen i , det vill säga ni försämrar svensk konkurrenskraft på område efter område. Du nämnde själv några, , till exempel skogsnäringen. Flyget är ett annat sådant område. Jag noterar att du helst talar om allt annat än just flygfrågor. Jag har i denna debatt försökt belysa att de miljövinster som är möjliga att uppnå med en flygskatt, både när det gäller det som man har tittat på i och erfarenheten från andra länder, är mycket marginella, om ens möjliga att registrera. Jag har också försökt peka på effekterna i och . I förlorade man på ett enda år med flygskatt 13 miljarder. Jag noterade att inte tyckte att det var så farligt eftersom hela deras klimatpolitik kostade . Jag måste säga att då är en flygskatt ett väldigt dumt sätt att försöka förbättra miljön, för man når vansinnigt få av de miljökonsekvenser man vill komma åt. visar att en flygskatt leder till betydligt färre jobb – 10 000 jobb hotas. är som sagt ett avlångt land. Vi har stora avstånd att överbrygga. Det är inte möjligt att göra det på annat sätt än med flyget. Min avslutande fråga till ministern måste bli: Ser inte ministern de hot med en flygskatt som jag har beskrivit? De av hennes partikamrater som ansvarar för de här frågorna såg exakt de hot jag pratar om, åtminstone före valet. Efter valet verkar ni inte se dem längre, . 90 Finansminister (S): Precis som säger är ett avlångt land. Vi kommer att fortsätta att flyga i . Det är viktigt för jobb och tillväxt i hela landet, inte minst de delar som ligger långt ifrån och som man naturligtvis kommer att flyga till även fortsättningsvis. Det är klart att om vi lyckas bygga snabbjärnväg till och kommer det att förändra hur mycket man tidsmässigt tjänar på att flyga jämfört med att ta tåget. Jag tror att vi kommer att se en annan utveckling framöver vad gäller flyget i . Fler kommer att ha möjlighet även tidsmässigt att välja järnväg. Jag är glad att har ändrat sig när det gäller investeringar i järnväg och att de har gått ifrån att kalla snabbtåg för science fiction och säga att järnvägen redan är överinvesterad. Jag tycker att det är positivt att de har ändrat uppfattning där. går det inte att komma ifrån att det finns poänger med att utreda en flygskatt. Alla de konsekvenser du pekar på, , är naturligtvis något som utredningen får utreda. Jag ser att det finns hot vad gäller klimatet som vi måste ta på allvar. Vi måste ta ansvar för kommande generationer när det gäller klimathotet och klimatutmaningarna. Denna riksdag har faktiskt beslutat att vi ska ta det klimathot som finns på allvar och att vi ska vidta åtgärder för att minska klimatutsläppen. Det måste vi göra på det ena eller andra sättet. Där har jag inte hört några förslag från dig, , på hur vi ska kunna minska klimatutsläppen på andra sätt. Vi vill titta på en utredning och se vad det får för konsekvenser för utsläppen och vilka andra konsekvenser en eventuell flygskatt kan ha. Jag tycker att det är viktigt och bra att vi genomför utredningen. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellationerna 2014/15:96 och 102 om syftet med borttagandet av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen 91 Socialförsäkringsminister (S): har frågat mig vilka konsekvenser jag tror att regeringens förslag om borttagande av den bortre gränsen kommer att få vad gäller antalet personer i långa sjukskrivningar och i sjuk- och aktivitetsersättning. Hon frågar även hur jag ska säkerställa att effektiviteten i rehabiliteringen inte påverkas när den bortre gränsen tas bort. Slutligen frågar hon om Arbetsförmedlingens program Arbetslivsintroduktion kommer att upphöra. Finn har frågat mig varför Socialdemokraterna så radikalt har ändrat inställning jämfört med positionerna 2006. Han frågar även – med hänvisning till – om jag tror att min tidigare parti- och regeringskollega var helt fel ute med analyserna och förslagen i sin utredning. Slutligen frågar han om jag är beredd att ta konsekvenserna av en slopad bortre tidsgräns i sjukförsäkringen om effekten skulle bli den som vi har anledning att frukta av historiska erfarenheter i närtid, det vill säga ett raskt ökat ohälsotal som hotar statsbudgetens utveckling, och i så fall vilka alternativa åtgärder för att hindra en skenande kostnadsutveckling jag vill föreslå. Dessutom frågar han vilka rehabiliteringsinriktade och arbetsmarknadspolitiska åtgärder jag avser att erbjuda människor som befinner sig i ett bidragsberoende för försörjning som enbart bygger på passiv ersättning utan andra kontrollmekanismer och vilket stöd utanför domän som kan garanteras individen. Låt mig först konstatera att –2013 har drygt 75 000 personer utförsäkrats från sjukförsäkringen. Detta har i många fall medfört oerhört lidande för enskilda drabbade. Många har fått vidkännas betydande ekonomiska förluster, och antalet personer i behov av stöd från kommunernas socialtjänst har ökat radikalt. som antalet utförsäkrade har varit mycket stort har vi kunnat konstatera att sjukpenningtalet har stigit för kvinnor och för män och att det fortsätter att stiga, trots att den bortre tidsgränsen finns kvar. Denna har således inte varit effektiv när det gäller att minska sjukfrånvaron på arbetsmarknaden. Regeringens politik syftar till att återupprätta det grundläggande syftet med sjukförsäkringen och till att göra sjukförsäkringen mer human och förutsägbar. Sjukförsäkringen är till för att ge trygghet, och ersättning ska lämnas den tid det tar för individen att återfå arbetsförmågan. Människor ska erbjudas rehabilitering och stöd för omställning när så behövs. Utgångspunkten är naturligtvis att snabbt kunna komma tillbaka till arbete igen. Den bortre tidsgränsen har inneburit att och Arbetsförmedlingen har fått använda mycket resurser för att underlätta övergången från sjukförsäkringen till arbetsmarknadspolitiken, detta för människor som varit alldeles för sjuka för att kunna tillgodogöra sig några som helst arbetsmarknadspolitiska insatser. När den bortre tidsgränsen avskaffas ges myndigheterna möjlighet att fokusera på de individer som är i behov av och kan tillgodogöra sig arbetsmarknadspolitiska insatser. Genom denna fokusering kan insatser liknande dem som erbjöds inom Arbetslivsintroduktionen ges än . 92 (M): Jag hälsar socialförsäkringsministern välkommen till kammaren. Finn och jag har ställt olika frågor – jag tror att det är sammanlagt sex stycken – till socialförsäkringsministern därför att vi är bekymrade. Jag vill börja med att berätta om en kvinna i som heter . Hon är en av alla de personer som var sjukskriven. Hon hade fastnat i de långa sjukskrivningarna, som vi såg tidigare. Det närmade sig uppåt innan hon själv – jag pratade mycket med henne om detta – tog tag i situationen. Hon kände nämligen: Det är ingen som bryr sig om mig här hemma. Jag är institutionaliserad av min sjukskrivning. Till slut kontaktade hon och Arbetsförmedlingen och sade: Jag vill få till ett samtal. Jag vill komma ut på arbetsträning. När vi senare förändrade sjukförsäkringsreglerna tog sig vidare, inte helt frisk men med mycket arbetsförmåga, till att studera. Hon studerade till socionom. Och , när hon pluggade, började hon på nästan att arbeta heltid. Att gå från den långa sjukskrivningen in i arbete var någonting nytt för . Någon frågade efter henne. Någon såg att hon behövdes. Det här är hela utgångspunkten för den sjukskrivningsreform som alliansregeringen tidigare införde. Jag ser en utmaning i det som är, vad jag kan se, socialförsäkringsministerns enda förslag i budgeten: att helt enkelt ta bort den bortre gränsen. Det finns en väldigt stor risk att människor återigen kommer att gömmas och glömmas i långa sjukskrivningar. Det har ju varit lite av Socialdemokraternas tidigare affärsidé för att lyckas uppnå sina arbetslöshetsmål. Men människor är för viktiga för att glömmas bort. I en budget som regeringen har lagt fram nämner man detta med bara några få meningar. Sedan kan man inte, inte ens i det här svaret, ge besked om vad det här de facto kommer att innebära för människor. Socialförsäkringsministern svarar att regeringen vill återupprätta det grundläggande syftet. Men vad menas med det? Är det tiden som ministern vill tillbaka till? Är det grundläggande syftet med sjukförsäkringen att människor inte ska få rehabilitering? Är det grundläggande syftet att det inte ska finnas tydliga gränser som faktiskt hjälper människor och som tvingar myndigheter att sätta människor i fokus? Är det grundläggande syftet att man ska kunna vara, som , i sjukförsäkringen i princip hur länge som helst utan att någon bryr sig? Jag menar att och de arbetsmarknadspolitiska insatser som personer får som lämnar försäkringen har varit grundläggande och centrala. av dem som har lämnat har gått till jobb. Det är i arbetsmarknadspolitiska insatser. När man möter de här personerna berättar de det som berättar: att de har blivit sedda och att de har kommit vidare. Andra går tillbaka till sjukförsäkringen. Regeringen beskriver detta som ett stort svart hål. Men det händer någonting efter de här två och ett halvt åren.