prot · H10975 · 2014-02-27 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. 2 § Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält Montaser Eneim som suppleant i under ledighet. vice talmannen förklarade vald –till suppleant i Montaser Eneim (M) 3 § Anmälan om subsidiaritetsprövning vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2013/14:22 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från miljö- och jordbruksutskottet. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:303 Till Interpellation 2013/14:303 Arbetsmiljön på landets arbetsförmedlingar av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2013/14:305 Till Interpellation 2013/14:305 Arbetslösheten av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2013/14:309 Till Interpellation 2013/14:309 Regeringens ambitioner för de långtidsarbetslösa i sysselsättningsfasen av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef 5 § Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2013/14:FPM56 Ett ramverk för klimat och energi för perioden KOM(2014) 15, KOM(2014) 20 till näringsutskottet 6 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Propositioner 2013/14:107 till finansutskottet /14:120 och 121 till justitieutskottet /14:142 till civilutskottet /14:146 till justitieutskottet Skrivelser 2013/14:88 till skatteutskottet /14:91 till socialutskottet Redogörelser /14:RS2 och RS6 till 7 § Ungdomars väg till arbete betänkande 2013/14:AU3 Ungdomars väg till arbete (skr. 2013/14:35) föredrogs. 1 (S): Vi ska diskutera betänkandet Ungdomars väg till arbete, som grundar sig på . Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. Jag vill också passa på att välkomna Arbetsförmedlingens nye generaldirektör . Han kommer att få ett spännande jobb, och han kommer att få väldigt många utmaningar. Lycka till, vi håller tummarna! I sin rapport riktar bland annat kritik mot regeringen när det gäller Arbetsförmedlingens arbete för att nå unga, tidpunkten för insatser, det stöd som Arbetsförmedlingen ger och en otydlig arbetsfördelning mellan kommuner och lokala arbetsförmedlingar. anser att statens stöd för ungdomars etablering på arbetsmarknaden kan förbättras och att Arbetsförmedlingens arbete med ungdomar kan bli effektivare. Vi socialdemokrater välkomnar som till stora delar tar upp kritik som vi både delar och har politiska lösningar på. Från socialdemokratiskt håll har vi alltsedan regeringen tillträdde varnat för att den förda arbetsmarknadspolitiken inte kommer att leda till önskat resultat. Med facit i hand kan vi konstatera att de farhågor och varningar som vi hade var befogade. Extra allvarligt är det med den höga ungdomsarbetslösheten. Vi vet, och många experter säger detsamma, att det sätter spår i livet att vara långtidsarbetslös när man är ung och ska in på arbetsmarknaden. Studier visar att ungdomar som blir arbetslösa direkt efter gymnasiet löper en stor risk att vara arbetslösa . Det är inte ovanligt att arbetssökande, speciellt långtidsarbetslösa, får en allt sämre hälsa och sämre självförtroende. Det gör ju inte situationen bättre, tvärtom. Detta är allvarligt. Är det något som de unga behöver är det jobb och framtidstro. De behöver jobb som ger en inkomst när de träder in i vuxenvärlden, kanske tar körkort, flyttar från föräldrahemmet och skaffar eget boende med allt vad det innebär. Ja, det är mycket som står på önskelistan. Det handlar om att förverkliga drömmar. Med jobb kommer också känslan av att man betyder något, gör nytta och får känna stolthet och tillfredställelse över utfört arbete. Det handlar om självförtroende. Och tänk, den där första riktiga semesterledigheten! Det handlar om framtidstro. Vi konstaterar att regeringens politik mot arbetslöshet inte har fungerat. skattesänkningar har inte gett fler nyanställningar. Sänkningen av arbetsgivaravgifter för unga har dömts ut av flera experter och, hör och häpna, även av regeringens egna. Åtgärden har varit ineffektiv, för den har riktats mot de ungdomar som redan har jobb och inte mot dem som saknar det, alltså de som behöver det mest. också har ålagts ett stramt och osmidigt regelverk utan utrymme för flexibilitet, ett regelverk som motverkar individuellt bemötande och professionella bedömningar, är förödande för unga arbetslösa. Ingenting tyder på att ungdomsarbetslösheten, med nuvarande politik, inom en överskådlig framtid kommer att sjunka till de nivåer som rådde när regeringen tillträdde . Vi socialdemokrater anser att ungdomsarbetslösheten ska bekämpas genom att ungdomars kompetens ökar och att steget mellan utbildning och arbete minskar. Det behövs en aktiv näringspolitik som stimulerar framväxten av nya jobb. Vår utgångspunkt är att människor ska jobba eller studera och inte vara långtidsarbetslösa. Ingen ung ska vara arbetslös. Om de behöver stöd ska de få det. Med bättre studievägledning, en förstärkt och förbättrad arbetsförmedling, utbyggd gymnasial och eftergymnasial utbildning, stöd till anställningar genom yrkesintroduktionsavtal och ett brett engagemang från alla offentliga arbetsgivare är det möjligt att sätta stopp för ungdomsarbetslösheten. Vi socialdemokrater har föreslagit en ungdomsgaranti. Den som är ung och utan arbete ska senast erbjudas ett riktigt jobb, en utbildning som leder till jobb eller en kombination av utbildning och praktik. Men vi utfärdar inga kravlösa garantier. Den som är arbetslös ska delta i den utbildning, den praktik eller det arbete som anvisas. Den som inte tar erbjudandet har inte heller rätt till ersättning. Vi socialdemokrater vill utveckla och göra om Arbetsförmedlingen till en matchningsspecialist som samverkar med andra aktörer. Arbetsmarknadspolitiken och Arbetsförmedlingens arbete måste förändras så att fokus blir på jobb. De arbetssökande ska kunna förvänta sig professionellt stöd och engagemang som ska syfta till egen försörjning genom arbete. Kartläggning, praktikplats, validering, utbildning och coachning ska leda till jobb. De ska inte vara sätt att hålla den som är arbetslös sysselsatt. En del arbetssökande står nära arbetsmarknaden och behöver begränsat eller inget stöd från Arbetsförmedlingen. Men tyvärr står allt fler arbetslösa långt från arbetsmarknaden och kan behöva en kedja av olika insatser. Liksom tror vi att bedömningsstödet kan utvecklas, men vi vill framför allt lyfta fram att Arbetsförmedlingens över 1 200 medarbetare måste ha möjlighet att utöva sin profession på ett annat sätt än . De måste tillsammans med de arbetssökande planera och verkställa åtgärder, åtgärder som de facto ger jobb. Det ska inte vara åtgärder för åtgärdernas skull eller för att uppfylla vissa kvoter. De sökande måste också få vara delaktiga under resans gång. Varje människa är unik, och varje situation är unik. Det är bättre för varje individ att kunna skräddarsy olika åtgärder som leder till kompetens som ger jobb. Det måste också vara bättre med några bra, långa möten som ger resultat än flera korta möten bara för att fylla på en pinnstatistik. Pinnstatistikmötena är slöseri med resurser, från alla parters sida. Vi måste tro på handläggarnas kompetens och vilja att på bästa sätt hjälpa en arbetslös på vägen till arbete. Regeringens detaljstyrning, som faktiskt snarare är ett hinder, gör att det finns mindre utrymme för att göra professionella bedömningar, att verkligen stötta den sökande och verkställa de åtgärder som behövs. Dessutom är förmedlarnas dialog och nära kontakt med arbetsgivare ett mycket viktigt inslag. Det har minskat när det borde ha ökat. Arbetsgivarna bör kunna förvänta sig att Arbetsförmedlingen har både tid och resurser att hjälpa till att hitta personal med rätt kompetens. Här finns det stora brister. Det har medverkat till en situation där arbetslösheten är enormt hög som företag har svårt att hitta personal med rätt kompetens. Det verkar snurrigt. Arbetsförmedlingen är en central aktör på svensk arbetsmarknad. Då är det allvarligt att Arbetsförmedlingen har så lågt förtroende hos såväl arbetsgivare som arbetslösa ungdomar men även hos sina egna anställda. Regeringen, som med sin politik har gjort Arbetsförmedlingen till en kontrollmyndighet snarare än jobbförmedlare, har en stor del i detta. Förtroendetappet kan vara ett skäl till att unga avstår från att anmäla sig hos Arbetsförmedlingen. Därför håller vi med när de rekommenderar att Arbetsförmedlingen utvecklar sitt arbete på lokal nivå för att nå ungdomar som är i behov av myndighetens stöd men som inte är inskrivna på Arbetsförmedlingen. Vi socialdemokrater har föreslagit att Arbetsförmedlingen och kommunerna tecknar strategiska samverkansavtal för ungdomsanställningar och praktikplatser. Några kommuner arbetar redan på det sättet och då oftast gentemot unga som har det särskilt svårt. Detta arbetssätt måste utvärderas så att vi lär oss av de goda exemplen. Arbetsförmedlingen ska åläggas att träffa avtal med alla kommuner, enskilt eller i samverkan, för att säkerställa fler praktikplatser till unga långtidsarbetslösa eller ungdomar som har försörjningsstöd. Vi socialdemokrater vill också arbeta för att sociala krav införs i offentliga upphandlingar. Det skulle ge Arbetsförmedlingen möjlighet att erbjuda ungdomar praktikplatser eller ungdomsanställningar i verksamheter som utförs i eller är finansierade av kommuner, landsting och statliga myndigheter. Vi tycker också att det bör tas initiativ till att förmå statliga bolag att teckna avtal med Arbetsförmedlingen för att erbjuda praktikplatser eller anställningar för unga. Avslutningsvis, när det gäller att få unga i arbete kan vi inte, som nuvarande regering, slå oss till ro och säga att det görs tillräckligt. Ungdomsarbetslösheten är inte ett tillfälligt problem . Det är en stor utmaning även inför morgondagen. Det handlar inte bara om ungdomarnas framtid. Det handlar faktiskt om hela framtid. 2 (MP): Det finns mycket att säga om granskning och den kritik som Arbetsförmedlingen har fått, men jag tänker bara fokusera på några punkter . Inledningsvis vill jag vända mig till våra åhörare på läktarna, hemma framför tv:n och på webben, speciellt till våra ungdomar. Jag vill säga att problemet med Arbetsförmedlingen är att regeringen inte ger dem de förutsättningar som behövs för att kunna ge ett bra och individanpassat stöd. Regeringen säger att Arbetsförmedlingen ska ge ett individanpassat stöd, men det regelverk som finns och den budget de har fått går inte ihop. Jag vill illustrera detta med att någon säger till er att ni ska hålla en fest för 50 personer. Ni får för det. Ni måste också förhålla er till vissa regler som vi tycker ska gälla. Dessutom måste ni övervaka era gäster. Det säger sig självt att det inte riktigt går ihop. Jag har som ungdomspolitisk talesperson för och mamma till fyra ungdomar träffat flera hundra ungdomar. Jag har också varit i kontakt med och träffat väldigt många eldsjälar som jobbar med eller för ungdomar. De har verkat som livs levande revisorer för mig. Deras berättelser har fått mig att förstå hur verkligheten ser ut. Det går bra för de allra flesta ungdomar. De som har utbildning och bra kontaktnät behöver inte ens besöka Arbetsförmedlingen. De som har gymnasieutbildning men kanske inte kontaktnät behöver oftast bara en puff, och sedan åker de ut och in på olika arbeten. Och fungerar det. Men de ungdomar som inte har komplett gymnasieutbildning, som har något funktionshinder eller som är nya i får inte den hjälp de behöver på Arbetsförmedlingen. När kom med sin kritik var det alltså ingen överraskning för mig. Det var precis den bilden jag hade av situationen. Granskningen visar att Arbetsförmedlingens insatser är mer inriktade på stora volymer av arbetssökande ungdomar och mindre på individuellt anpassade. Den visar också att regelverket är hindrande. Så ser verkligheten ut. De jobbar utifrån de förutsättningar de får. Jag har träffat många arbetsförmedlare som jobbar med ungdomar. De är förfärade över situationen. Jag tänkte att jag skulle gå och sätta mig på Arbetsförmedlingen och gjorde det , någonstans här i . De hade öppet hus i , och jag satt där med handläggaren när ungdomarna kom in. Det var inte en trevlig upplevelse. Mellan 10 och fick varje ungdom, och det skulle gå ganska snabbt. Det var det sättet som handläggaren kunde fördela sin tid på. Det blir inte lätt att prioritera när man på sin lista har 150 unga att hålla reda på varav 40 är i behov av flera instanser. Då blir det ganska lustigt när regeringen ändock skriver att insatserna ska anpassas efter individens behov. Det går inte att trolla! Finns det inte handläggare som kan träffa ungdomarna finns det inte. Att stå här och förmodligen få höra att stödet ska vara individanpassat kommer inte att hjälpa sanningen. Jag är rätt övertygad om att Alliansens företrädare har varit på många arbetsförmedlingar, men jag undrar var det är ni går och sätter er och vem det är ni talar med. I granskningen framgår också att samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna behöver utvecklas. Kommunerna gör ganska mycket insatser, men Arbetsförmedlingens intresse av att jobba med kommunerna är bristfälligt. Det är inte så konstigt att lyfter fram 50 000 unga som varken jobbar eller studerar; det är ungdomar som oftast inte går till Arbetsförmedlingen och som bollas mellan olika instanser. Som jag till exempel fick veta är väldigt många unga i behov av psykiatrin. Det är klart; vad ska en arbetsförmedlare göra när den känner att ungdomen den talar med kanske inte ens har uppfattat det den säger? Hade de haft en bättre samverkan och hade man vetat hur det ska fungera, genom att kunna skicka ungdomarna till olika instanser, hade det nog gått mycket bättre. Det finns siffror som visar att 77 000 unga mellan 16 och 29 varken har jobbat eller studerat – 77 000 unga! Regeringen säger att man har vidtagit omfattande åtgärder för att öka sysselsättningen bland unga. Ja, det har man. Jag har bett att plocka fram alla åtgärder som görs – och effekterna av åtgärderna. Det är klart att alliansregeringen har en massa åtgärder, men vad är effekterna? Jag har pm:et här, och jag kan skicka det till er om ni vill. Det är bara att skicka ett mejl till mig så får ni se hur effekterna är. De är nämligen väldigt begränsade. De kommer inte de ungdomar som verkligen behöver dem till del. Vad vill då , herr talman? Vi vill öka kommunernas ansvar för unga mellan 16 och 25. Vi vill också att informationsansvaret ska övergå och bli ett aktivitetsansvar. Det gäller alltså ungdomar som inte har en komplett gymnasieutbildning och som varken jobbar eller studerar. Vi vill också ge kommunerna de ekonomiska förutsättningarna för att klara av det här. vill naturligtvis att stödet ska utgå från individens behov. För att det ska fungera måste samverkan finnas mellan kommunerna, Arbetsförmedlingen, psykiatrin och . Vi vill därför ge Arbetsförmedlingen uppdraget att ta kommunernas utsträckta hand och skriva lokala samverkansavtal. Jag var i , där man har börjat skriva ett lokalt samverkansavtal mellan Arbetsförmedlingen och kommunen. Det verkar som att man börjar nysta upp det här och få någon ordning på det. Jag har också fått veta att man i har startat Ung i , och det är precis det vill. Vi kallar det startcentraler, och vi vill att det ska finnas en sådan i varje kommun. Avslutningsvis, herr talman, räcker inte det här. Vi har i våra motioner också skrivit att utbildningsmöjligheterna måste utökas. De ungdomar som inte har en avslutad gymnasieutbildning eller behöver komplettera måste få de förutsättningarna. Det är inte så . Det är väldigt många som vittnar om att de inte får gå någon utbildning. Vi vill utöka komvuxplatserna och yrkesvuxplatserna samt skapa nya folkhögskoleplatser. Vi behöver också nya folkhögskolor, bland annat i förortens miljonprogramområden. Vi behöver utöka och mycket mer när det gäller utbildning via Arbetsförmedlingen. Med det yrkar jag bifall till vår reservation, reservation nr 2. 3 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation, reservation nr 3. Vi diskuterar arbetsmarknadsutskottets betänkande 3. Det är baserat på om ungdomars väg till arbete, och regeringens svar på denna. har granskat om statens insatser genom Arbetsförmedlingen för att stödja ungdomars etablering på arbetsmarknaden är effektiva. Resultatet tyder på betydande brister vad gäller stöd till ungdomars arbetsmarknadsetablering. Det visar bland annat på att Arbetsförmedlingen behöver arbeta mer metodiskt för att nå arbetslösa ungdomar som inte är inskrivna och att otillräcklig tid till arbetsgivarkontakter, till exempel genom stöd från Arbetsförmedlingen, ger bristande förutsättningar för matchning mellan praktik och arbete. Regeringens styrning har även inriktats på jobbgarantin för ungdomar och lämnat andra insatser därhän, med mera. Att få en klar bild av ungdomsarbetslöshetens omfattning är inte alldeles enkelt. Det finns många sätt att räkna, och en uppsjö olika siffror florerar i debatten. Enligt uppgår ungdomsarbetslösheten till eller 152 000 individer. var samma siffra 128 000. Den höga siffran brukar bortförklaras med att en stor andel av de ungdomar som räknas in är studerande som bara söker extraknäck och sommarjobb. Värt att veta i sammanhanget är dock att av de arbetslösa ungdomarna uppger att de har påbörjat eller förlängt studier på grund av att de inte har kunnat finna något arbete. Sammanhangen och förklaringarna är alltså inte fullt så enkla som de först kan verka. En annan indikator av intresse är storleken på den grupp unga som varken arbetar, studerar eller söker jobb. Enligt uppgår denna grupp till 53 000 personer. Ytterligare en intressant siffra i sammanhanget är andelen unga som är beroende av ekonomiskt bistånd – enligt en rapport från uppgick denna grupp till i åldrarna 19–25, och bland utlandsfödda var bidragsberoendet hela större än bland inrikesfödda. Utrikesfödda ungdomar tillsammans med ungdomar i glesbygd tycks också vara de grupper där problemen med ungdomsarbetslöshet är som störst. Oavsett hur man räknar och oavsett vilka siffror man väljer att beakta finns det ett par saker man ganska säkert konstatera: Arbetslösheten bland unga är betydligt högre än bland andra grupper, och regeringen har trots tidigare löften om motsatsen inte lyckats bryta den långsiktigt negativa trenden beträffande ungdomsarbetslösheten och utanförskapet bland unga. Ungdomsarbetslösheten beror inte – om någon nu trodde det – på att unga inte behövs eller inte duger till. Den beror i stället på systemfel som byggts upp . Och systemfel går att rätta till. – – – Men det kommer att krävas politiskt mod för att göra det. – – – Vägra vänja dig vid hög ungdomsarbetslöshet! Låt oss skapa en mer hållbar arbetsmarknad! – – – För som går utan kraftfulla åtgärder växer de långsiktiga konsekvenserna av ungdomsarbetslösheten. De här träffande och välformulerade orden är inte mina. Det jag läste upp var ett citat från en gammal centerpartistisk rapport om ungdomsarbetslöshet, undertecknad av näringsminister . Det är vackra och allvarsamma ord, men med tanke på att väldigt lite har hänt och att väldigt lite ser ut att hända framöver kan jag inte låta bli att fråga mig själv – och framför allt fråga regeringen: Vad hände med kampen mot systemfelen? Vad hände med det politiska modet? Att arbetsmarknadsministern planerar att lägga fram noll propositioner under ett valår säger ganska mycket. Den sista meningen i brandtal tål att upprepas: För som går utan kraftfulla åtgärder växer de långsiktiga konsekvenserna av ungdomsarbetslösheten. synpunkter på hur Arbetsförmedlingens arbete ska kunna förbättras är välkomna. Jag hoppas att regeringen tar till sig av kritiken, även om tonen i regeringens skrivelse ger upphov till en viss oro i det här avseendet. Att både och betänkandet lyfter fram de kommunala arbetsmarknadsinsatserna och behovet av samordning är välkommet. Från sida har vi tidigare pekat på problemet med bristande dokumentation inom de kommunala arbetsmarknadsprojekten och den effektivitetsförlust som detta riskerar att medföra. Vi har även föreslagit lösningar på detta. Vår bedömning är dock att varken Arbetsförmedlingen eller de kommunala arbetsmarknadsprojekten har kapacitet att på ett djupgående plan komma till rätta med ungdomsarbetslösheten. Det finns inga enkla lösningar i den här komplexa frågan. Men från sida har vi identifierat fem områden där vi vill se satsningar och förbättringar som enligt vår bedömning skulle kunna ge en substantiell och positiv inverkan på sysselsättningen bland unga. Först och främst vill vi öka mängden riktiga jobb, förbättra företagsklimatet och öka företagens anställningsbenägenhet. Det vill vi göra genom att bland annat sänka lönekostnaderna, i synnerhet för små och medelstora företag, slopa småföretagens sjuklöneansvar och sänka åldersgränsen och förlänga stödperioden inom starta-eget-bidraget. Vi vill också göra marknadsanpassade infrastruktursatsningar, ge betydande stimulanser till besöksnäringen och de gröna näringarna för att skapa jobb på landsbygden och i glesbygden, där problemen med ungdomsarbetslösheten är som störst, samt göra det mer lönsamt för landsbygdens befolkning att ta jobb på annan ort genom att sänka kostnaderna för arbetspendling. För det andra vill vi sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för landets ungdomar genom att bland annat införa lärlingsjobb som en särskild anställningsform, där företagen helt slipper arbetsgivaravgiften. Vi vill också utöka antalet undantag i turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd. För det tredje vill vi bryta med regeringens extrema utbudspolitik, som i hög grad bidrar till att tränga undan unga på arbetsmarknaden. Villkoren i a-kassan måste förbättras, asyl- och anhöriginvandringen måste minskas till våra grannländers nivåer och arbetskraftsinvandringen måste återigen bli behovsprövad. Att ha en i det närmaste fri arbetskraftsinvandring från hela världen och att fortsätta att ta in tiotusentals nya arbetslösa i ett läge där man står helt utan trovärdiga lösningar på hur man ska komma till rätta med den massarbetslöshet som redan råder i landet är enligt vår mening en djupt oansvarig politik. För det fjärde vill vi försöka råda bot på matchningsproblematiken, bland annat genom betydande resursförstärkningar inom gymnasieskolan, komvux, högskolan och . Hur regeringens aviserade sänkning av studiebidraget ska kunna bidra till en förbättrad matchning och öka anställbarheten för landets unga har jag i sammanhanget svårt att förstå. För det femte vill vi vid sidan av en återinförd värnplikt, som skulle sysselsätta många ungdomar och återge oss en del av vår förlorade försvarsförmåga, se satsningar på nyanställningar inom den offentliga sektorn, i synnerhet inom vården och äldreomsorgen, där underbemanningen på många platser är ohållbar och leder till försämrad vårdkvalitet, stress, uppsägningar och sjukskrivningar. Som sagt: Låt oss skapa en mer hållbar arbetsmarknad! För som går utan kraftfulla åtgärder växer de långsiktiga konsekvenserna av ungdomsarbetslösheten. 4 (M): Det märks att valåret är i gång. Det är ett högt tonläge från oppositionspartierna, åtminstone nu när vi har haft tre av fyra uppe i debatten. Det målas upp en bild av och Arbetsförmedlingen i nattsvarta nyanser. Det är en verklighetsbeskrivning som jag inte håller med om. Över 200 000 fler har ett jobb att gå till jämfört med , och det är inget som kommer av sig självt. Det är ingen tillfällighet, så att säga.