prot · H10987 · 2014-03-20 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:332 Till Interpellation 2013/14:332 Styrningen av demokratiinstitutet av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inplanerade resor. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2013/14:346 Till Interpellation 2013/14:346 Behovet av fler platser för yrkeshögskoleutbildningar av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan tidigare inbokade engagemang och resor. Interpellation 2013/14:357 Till Interpellation 2013/14:357 Jämställdheten i regeringsarbetet av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan tidigare inbokade engagemang och resor. Interpellation 2013/14:360 Till Interpellation 2013/14:360 Utredningen och Jämställdhet av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan tidigare inbokade engagemang och resor. 3 § Anmälan om granskningsrapport vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från : RiR 2014:4 Försvarsmaktens omställning betänkande 2013/14:SkU16 Inkomstskatt föredrogs. 1 (S): Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservation 1 men också säga att jag naturligtvis stöder samtliga reservationer. För att inte skrämma kammaren med en alltför långvarig votering yrkar jag bifall endast till reservation 1. Någonting viktigt håller på att hända i världen. ord Det finns inget samhälle, bara individer och ord Regeringen är inte lösningen, regeringen är problemet håller på att klinga ut. stänger ned sin hemsida, där skattebetalning liknades vid tvångsarbete. Nyliberalismen säckar ihop och efterlämnar ökade klyftor, splittrade samhällen och nyfattigdom. säger en internationell institution som IMF, , genom bland annat sin vicechef : Höga skatter behöver inte vara dåligt för tillväxten. Det är däremot stora inkomstskillnader. Ekonomisk omfördelning via skattsedeln stöttar tillväxten, eftersom den minskar ojämlikheten. Så uttalade sig Lipton . Men socialdemokratin har vetat detta . Vårt reformistiska samhällsbygge har alltid handlat om att steg för steg vidga demokratin och därmed öka människors frihet. Reformer på samhällslivets alla områden har medverkat till detta. Barnbidrag som förstärkte familjers ekonomi, en utbyggd hälso- och sjukvård som gav möjligheter åt alla, en sjukförsäkring som gav trygghet inför det oförutsedda i livet, pensioner som gav frihet på ålderns höst och allas rätt till utbildning är några exempel där målet för politiken varit ökad jämlikhet och minskade klyftor. Jag vill påstå att det har skapat en enorm utveckling av friheten i vårt land. Människor har befriats från tvång och oro och kunnat leva rikare liv. Skatter är ingen politisk målsättning utan egentligen en politisk praktik. Ett skattesystem som omfördelar solidariskt och tillser att vi kan genomföra de politiska målsättningarna för välfärd och reformer måste alltid finansieras. En stark ekonomi och ett ansvar för de offentliga finanserna har alltid varit socialdemokratins . Därför har vi stått emot ofinansierade skattesänkningar och ofinansierade reformer. En stark ekonomi är en grund för att hävda allas möjligheter också i orostider. Enligt min uppfattning har den politiska högern en motsatt hållning i politiken. Man säger att låga eller lägre skatter är ett mål i sig. Skatten är inte ett medel, utan ett mål, och skatten ska vara låg eller lägre. Reformer har därför alltid motarbetats. Det här är den klassiska frihetsdebatten mellan socialdemokrati och höger i svensk politik. Ska alla eller några få njuta av frukterna? Ska vi solidariskt fördela efter behov, eller ska några få köpa sig en bättre livssituation? Vi har haft av skattesänkningar. Det har varit politikens mål. Det har aldrig uttalats några andra mål än just dessa skattesänkningar. har det motiverats utifrån en annan grund . Man har inte längre sagt att det handlar om att banta välfärdsstaten, utan man har talat om att det ska skapa nya jobb. Nära 140 miljarder i skattesänkningar, varav runt 100 miljarder på inkomstskatten, så kallade jobbskatteavdrag, skulle leda till full sysselsättning. Vi kan se resultaten. Arbetslösheten har inte minskat i vårt land. 260 000 arbetslösa har blivit 400 000. Massarbetslösheten biter sig fast. De som främst drabbas av arbetslöshetens plåga är de unga som är på väg in i arbetslivet och ett fritt och eget liv och de som år fastnar i arbetslöshet därför att de inte erbjuds utbildning och möjligheter att komma vidare. Skattesänkningens nit har gått före. Särskilt brukar hävda att politiken inte bara bygger på idéer utan också på vetenskap. Jag har letat inom vetenskapen. är det väl inte så att ekonomi är en precis vetenskap. Den bygger naturligtvis också på värdering. Men finns det inte någon ekonom som sätter mätbara mål för jobbskattesänkningarnas pris? Man säger att det är svårt att hitta någon egentlig effekt. Det finns inga jämförelsetal. Man kan anta att jobbskattesänkningarna har ökat köpkraften och därmed också kunnat påverka sysselsättningen. Men det är också sannolikt så att ekonomin hade stimulerats väsentligt mer om man ökat köpkraften för dem med låga inkomster. betalade en person med inkomst på 25 000 i skatt. Utan jobbskatteavdraget hade man med samma inkomst betalat . Detta visar kolumnerna 1 och 6 i tabell 32. Det senare betalas av pensionären, den sjuke, den föräldraledige. De betalade mer . Jag vill påstå att den moderatledda regeringen har skapat nya orättvisor. Alliansens skattesänkningar är inte bara orättvisa mellan individer, utan de går också i sin tyngd ut över välfärdens kvalitet. Vi har ett söndertrasat skattesystem. Därför behövs det nu en bred parlamentarisk utredning om skattesystemet. Skatt ska betalas efter bärkraft. Det ska främja arbete och tillväxt, god miljö och en hållbar utveckling, för att nämna några viktiga aspekter. Ytterst handlar det om att vi måste orka ha de inkomster som gör att välfärden ska kunna hävdas och byggas ut. Det behövs för att alla barn ska ha lika möjlighet i skolan. Det behövs för att de snart många fler äldre ska känna trygghet i vård och omsorg. Det behövs för att vårt land ska kunna fortsätta att utvecklas mot ett mer jämlikt och solidariskt samhälle. 2 (MP): Vi debatterar nu motioner inkomna angående inkomstskatter. Jag kan instämma med föregående talare om behovet av en översyn av skattesystemet. Det var ett bra tag sedan vi såg över skattesystemet i , och vi lever i en annan värld . Jag vill passa på att yrka bifall till reservationer 1 och 12. Jag står naturligtvis bakom våra övriga yrkanden, men för tids vinnande får det räcka med dessa. Samhället har förändrats, och det behövs en översyn. Men det behövs inte att vi är överens – som vissa partier ibland påstår – om grunderna för översynen från början. Man borde sätta sig ned och med lite större ödmjukhet över blockgränserna diskutera hur en sådan översyn skulle kunna se ut. Det vore väldigt bra för hela om även Alliansens största parti, , kunde anamma en sådan ödmjuk hållning. Tyvärr verkar de vara de enda som jag inte har hört säga att det behövs en översyn. Andra riksdagspartier har åtminstone jag hört i denna kammare i ord tillstyrka en bred skatteöversyn. Man kanske inte vågar rösta för det i kammaren, och det kan vi ha överseende med utifrån den blockpolitik som tyvärr präglar denna kammare. En viktig del i detta vore att se: Hur kan vi skapa mer rättvisa system och även minska skattefusket? Det ryktas att finansminister förtvivlat letar efter nya skatteinkomster. Jag kan passa på att tipsa finansministern om en inkomstkälla. Enligt översyn skulle en förändring av vårt system för reseavdrag kunna ge ökade inkomster med 1,7 miljarder utifrån penningvärde. Det vore någonting att ta till sig nu när har det skralt i kassan och har svårt att finansiera Alliansens valsatsningar. Varför just 1,7 miljarder? Jo, en viktig förklaring är att vårt nuvarande reseavdragssystem domineras av skattefusk. av de inlämnade uppgifterna är felaktiga enligt egen bedömning, nästan hälften! Sådant tillåter alliansregeringen. Alliansregeringen tillåter alltså skattefusk och till och med försvarar skattefusket i det här avseendet. Det tycker jag är mycket märkligt. Jag skulle vilja att alliansregeringen, vid makten, tog initiativ till en översyn av reseavdragssystemet. Vad är det som gör att det är så fuskaktigt? Vad är det som gör att människor fuskar på det här sättet? Jo, vi har ett avståndsbaserat – det är inte helt fel – men ett bilberoendeframkallande avdragssystem. Vi skulle kunna göra som vårt grannland som har mycket glesbygd, egentligen mer eller är i alla fall glesare bebyggt än , och stort bilberoende. De har lagt om sitt system till ett avståndsbaserat men färdmedelsneutralt system. Någonting sådant är huvudalternativet. De har lyckats få bort mycket av fusket. Jag skulle vilja föreslå kammaren att vi tar ett första steg och går vidare med att förändra reseavdragssystemet för att få bort fusket, det där skattefusket som de borgerliga partierna ofta pratar om att de vill ha bort. Det är som sagt inte fel att öka statens inkomster med 1,7 miljarder. Räknat i dagens penningvärde är det antagligen mer, kanske ca 2 miljarder. Det skulle behövas i en statskassa då man får allt svårare att finansiera sina satsningar. Det är därför jag yrkar bifall till reservation 12 från där vi föreslår införande av ett nytt reseavdragssystem som är baserat på avstånd och är färdmedelsneutralt. Det viktiga är att man tar sig fram. Det viktiga är inte att man kör bil. Man kan faktiskt åka kollektivt. Man kanske kan åka motorcykel eller, vad vet jag, vilket färdmedel som helst. Men systemet ska vara färdmedelsneutralt och inte beroende av att man kör bil som enligt dagens system. Det vill jag skicka med, och jag tar gärna under debatten emot synpunkter från er i allianspartierna varför man inte vill få bort skattefusket när fuskar och varför man inte ska ha ett mer rättvist system. Ni kanske har åsikter om och tycker att de har ett felaktigt system. De flesta länder har ett avståndsbaserat färdmedelsneutralt system. Vi behöver en översyn av skattesystemet på bredare bas där man, förutom att modernisera, ser över inkomstskatterna och så vidare, lyfter in klimat- och miljöfrågorna tydligare i vårt skattesystem. Skatter är ett väldigt bra styrmedel för att nå en hållbar värld. Om man gör det på ett klokt sätt och tar in klimat- och miljöaspekter i ett skattesystem på ett annat sätt än tidigare , då man inte lyckades eller kanske inte ens försökte, skulle vi kunna ha en större chans att skapa en hållbar och rättvis värld. En sak som jag kort vill nämna är absurditeten i Alliansens jobbskatteavdrag att skilja på beskattning av arbete och beskattning av pensioner. Jag tror att vi är ganska eniga om att pension är uppskjuten lön. Så har jag alltid trott. Men det verkar inte som att Alliansen har förstått det, i alla fall inte . Det är en viktig aspekt som skulle behöva komma in i skatteöversynen och som skulle kunna göra att vi kunde få ett mer rättvist, mer miljö- och klimatinriktat skattesystem för att bygga framtidens . Det är genom skattesystemet som vi bygger framtiden. På så vis får vi bort skattefusket. Att ha ett system där fuskar borde som sagt inte vara tillåtet i dagens . 3 (SD): är det betänkandet om inkomstskatter som debatteras. En infekterad fråga när det gäller inkomstskatter och sannolikt en fråga som kommer att få utrymme i valdebatten är det som i dagligt tal brukar kallas för pensionärsskatten. Det är en orättvisa som uppkommit genom Alliansens jobblinje och skattesänkningar på inkomst av tjänst. Det är en förändring som skapat ett vi-och-de-tänkande mellan pensionärer och arbetstagare. anser att pension är att betrakta som uppskjuten lön och ska beskattas på samma grunder som inkomst av tjänst. Regeringen har dock valt att se det på ett annat sätt genom att undanta pensionärerna från de skattesänkningar som förvärvsarbetande fått på sina arbetsinkomster. Regeringen har dock höjt grundavdraget , men det uppfattas mer som en symbolisk gest till pensionärerna. Det finns varken logik eller rättvisa i att pensionärer ska straffbeskattas i den omfattning som sker i jämförelse med vanliga löntagare, inte minst med tanke på att vi alltmer talat om begreppet fattigpensionärer. besökte jag min tandläkare då jag bitit sönder en tand. i tandläkarstolen innebar en räkning på . Om jag hade varit en så kallad fattigpensionär hade kanske halva min pension för månaden gått till det tandläkarbesöket. Det är ett faktum som innebär att nästan en halv miljon svenskar avstår från tandvård. När jag sedan betänker att personer som befinner sig illegalt i landet, eller papperslösa som andra föredrar att kalla gruppen, skulle ha fått samma akuta åtgärd hos tandläkaren utförd för blir jag både bekymrad och upprörd. När det gäller pensionärsskatten är det ambition att kraftigt reducera skatteskillnaden mellan inkomstslagen tjänst och pension genom en höjning av det förhöjda grundavdraget för personer . I vår senaste skuggbudget avsatte vi och under hela budgetperioden för att finansiera detta. En helt genomsnittlig pensionär skulle få en höjd nettoinkomst med ca . anser att skatteskillnaden mellan arbetstagare och pensionärer helt bör elimineras. I vår skuggbudget väljer vi även att fokusera på de pensionärer som har det allra sämst ställt ekonomiskt, nämligen garantipensionärerna. Vi satsar på en höjning av garantipensionen, vilket innebär att en pensionär med full garantipension får 700–mer i bruttoinkomst . Att bo och leva på landsbygden eller mindre orter innebär ofta att man har en bit att resa till sitt jobb i någon större tätort. Någon kollektivtrafik finns sällan, och om den finns kanske den inte passar de arbetstider som gäller eller för att livspusslet ska gå ihop för en familj. är bilen enda möjligheten. Många familjer tvingas helt enkelt att ha två bilar för att saker och ting ska fungera då båda arbetar. Beloppsgränsen för reseavdrag höjs i regel under varje mandatperiod och är uppe i . Däremot ligger reseavdragets milersättning relativt stilla om man jämför med de ökade kostnaderna för framför allt bränsle men även totalkostnaden för att köra bil. Vi har i vår skuggbudget föreslagit en höjning med , vilket innebär att milersättningen i så fall höjs från 18:50 till per mil. Det är ett förslag som framför allt gör det något enklare att leva och verka på landsbygden. En viktig del av vårt kulturarv är de byggnader som bedöms vara av kulturhistoriskt värde. De fyller inte minst funktionen av att lyfta fram kulturarvet i det svenska vardagliga samhället. vill införa ett särskilt riktat ROT-avdrag för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde. Till skillnad från det allmänna ROT-avdraget som endast kan sökas av privatpersoner ska detta riktade avdrag beviljas alla som ansvarar för k-märkta byggnader, alltså även kommuner, organisationer och stiftelser. Dock ska statliga förvaltare fortsatt äska stöd genom direkta anslag. Jag vill yrka bifall till reservationerna nr 3 och 9. 4 (V): Detta betänkande heter Inkomstskatt men behandlar inte vilka inkomster som helst som ska beskattas utan mer specifikt förvärvsinkomster samt olika avdrag som kan göras från dessa inkomster före beskattning. I ärendet och som första punkt behandlas dessutom frågan om en översyn av skattesystemet i sin helhet, alltså inte bara systemet för beskattning av förvärvsinkomster. Skattesystemet handlar ju även om momsen, bolagsbeskattning, kapitalskatter, fastighetsbeskattning, alkoholskatter, skatt på energi med mera. Det är alltså hela det system som 2012 enligt Skattestatistisk årsbok inbringade motsvarande av bnp och som är det ekonomiska fundament som vårt gemensamma välfärdssamhälle vilar på. Frågan om vårt skattesystem som helhet och behovet av en översyn av detta är, som jag ser det, egentligen så stor att den förtjänar en egen årlig debatt och ett eget betänkande. Men är den alltså inlagd som en av flera punkter under rubriken , visserligen som första punkt, men egentligen alltså lite malplacerad som jag ser det. Man kan väl i och för sig försvara placeringen under detta betänkande dels med att vi alltid har gjort så tidigare, dels med att eftersom skatter på hushållens förvärvsinkomster uppgår till drygt 500 miljarder eller nästan en tredjedel av de totala skatteintäkterna och väl är den enskilt största skattekällan passar det kanske trots allt bäst här, om man måste ta in frågan om hela skattesystemet under någon del. behöver en översyn av skattesystemet. Tillsammans med Socialdemokraterna och har vi efterlyst detta . Vi är inte direkt ensamma om detta. I stort sett alla ekonomer, de fackliga organisationerna och näringslivets organisationer efterlyser också en översyn. Det är inte så konstigt när det nu har gått den stora skattereformen . Det har hänt en del . Vi har omvärldsfaktorer som den ökade globaliseringen, internets explosion, medlemskap i , klimatfrågan, kampen mot skatteflykt med mera. Dessutom har ju vi själva och inte minst den borgerliga regeringen förändrat det som var avsett att vara ett enhetligt system till något som av ekonomer liknas vid en schweizerost full av kryphål, som man skriver i den utgivna antologin skattereform för 2000-talet – elva röster om hur får ett bättre skattesystem där elva välkända ekonomer och opinionsbildare efterlyser en översyn av skattesystemet. Inte minst har finansminister alla avdrag som jobbskatteavdrag, RUT-avdrag, nedsatta arbetsgivaravgifter för unga, nedsatt krogmoms med mera bidragit till detta. En annan svaghet med dagens system, som dock har funnits , är enligt min uppfattning den olika beskattningen av förvärvsinkomster och kapitalinkomster, alltså det så kallade duala systemet. Den avsevärt lägre beskattningen av kapitalinkomster än förvärvsinkomster är ju tyvärr ett kraftigt incitament, som det heter, för att använda hjälp från konsulter och revisorer för att omvandla det som egentligen är förvärvsinkomster till kapitalinkomster, minska den totala skatten och slippa betala skatt efter bärkraft, vilket jag anser bör vara en av hörnpelarna i ett reformerat skattesystem. I den antologi som jag berörde tidigare tar den förre finansministern upp detta problem och pläderar för lika beskattning, även om hans lösning nog är en annan än den som jag föredrar. En annan före detta finansminister som bidrar i antologin är som utöver att ha åsikter om behovet av översyn av hela skattesystemet förtjänstfullt klart uttalar att skatteuttaget behöver öka för att, som skriver, klara finansieringen av framtidens välfärdsstat. Ytterligare en som uttalat sig är IMF:s vicechef . Även han säger att ökade skatter kan vara positivt. Bland annat säger han att ökad ojämlikhet ger lägre tillväxt, eller omvänt att ökad jämlikhet ger högre tillväxt. Det har varit inne på tidigare. Visserligen hör frågan om skatteuttagets storlek inte direkt ihop med hur skattesystemet ska utformas för att vara enkelt, effektivt och rättvist, men jag och delar här Feldts bedömning att skatteuttaget behöver öka främst just för att klara kvaliteten i välfärden. Här verkar faktiskt stå närmare än till exempel LO-ekonomerna, som i sin rapport för en bred skatteöversyn skriver att framtidens välfärd i första hand ska finansieras genom en politik för full sysselsättning. Jag och delar naturligtvis helt LO:s ambition i det avseendet. Till exempel skulle en halverad arbetslöshet och en avsevärt ökad sysselsättning ge ökade skatteintäkter. Inte desto mindre är det vår bedömning att skatteintäkterna behöver ökas även som andel av bnp. I vår budget föreslår vi ökade skatteintäkter på ca , alltså av bnp. Det framgick bland annat av en intervju med i för någon vecka sedan. Dagens Industris rubriksättning av den intervjun blev en tändvätska för unga moderater som började en Facebookkampanj mot och försökte skrämmas med att vill ta pengar från högavlönade och banker för att finansiera välfärden motsvarande, tror jag att Muf hade räknat ut, per svensk och år. blev kampanjen knappast den framgång som Muf hade tänkt sig. Det rasade in en massa kommentarer i stil med: Kostar det inte mer för att få en bra välfärd? Jag har utvecklat min syn på frågan om hela skattesystemet och behovet av en översyn av detta eftersom jag anser det vara en mycket viktig fråga och egentligen värd en egen debatt. Jag passar här på att yrka bifall till reservation 1. När det gäller övriga frågor i betänkandet ska jag kort kommentera några punkter. I reservation 2 utvecklar vi tillsammans med S och MP vår kritik av att pensioner, arbetslöshetsersättningar, sjukersättningar och föräldraförsäkring beskattas hårdare än förvärvsinkomster. Man måste i debatten komma ihåg att dessa inkomster redan är lägre än de förvärvsinkomster som de grundas på. Pensionen är till exempel numera av lönen för många. uppmärksammar särskilt de grupper som betalar högst skatt på samma inkomst, nämligen de arbetslösa och sjuka. Vi avsatte därför 4 miljarder i vår budget till sänkt skatt för dessa grupper, motsvarande ca för långtidsarbetslösa och långtidssjuka. I reservation 10 om HUS-avdrag utvecklar vi vår kritik av RUT-avdraget, som vi anser ska avskaffas. Det kostar alltmer som går och används främst av högavlönade. Det blir en hög skattesubvention för ett fåtal lågproduktiva arbetstillfällen med ofta djupt problematiska arbetsvillkor. Vi vill använda dessa 2 miljarder till att stärka vår gemensamma välfärd genom satsningar på förskolan i form av minskade barngrupper och barnomsorg , och nätter. Avslutningsvis, herr talman, yrkar jag bifall också till reservation 11 där jag tillsammans med S och MP argumenterar för avdragsrätt för fackföreningsavgift och a-kasseavgift. Vi gör det för att slå vakt om en väl fungerande, frivillig och solidariskt finansierad arbetslöshetsförsäkring och för att arbetstagare, precis som arbetsgivare, ska kunna dra av kostnader för tillhörighet i sin intresseorganisation. Det är ett försvar för den svenska kollektivavtalsmodellen. 5 (M): Vi debatterar, som sagt, inkomstskatter. Oavsett partitillhörighet, möjligen med undantag av , är vi överens om att det är frågor som ligger i hjärtat av politiken. Det är i stor utsträckning det som valet kommer att handla om. När Alliansen vann valet lovade vi att minska utanförskapet. Vi lovade se till att fler människor skulle komma i jobb, att fler människor skulle komma till sin rätt, inte leva på bidrag och fastna i bidragsberoende. Debatten fram till valet kommer att handla om i vilken utsträckning vi har lyckats med den agendan. Har vi varit framgångsrika? Ska vi fortsätta i samma riktning eller ska vi gå tillbaka till den politik som man förde tidigare, som oppositionen föreslår? När man tar ställning till den frågan måste man se till historien. talar jag inte om att gå i historien, utan vi måste titta på vad som har hänt med den svenska arbetsmarknaden under de senaste 20–25 åren. Vad har utvecklingen varit? Vi känner alla till hur det var , hur drabbades av en kris i princip i paritet med den som drabbas av . Vi hade en skenande arbetslöshet. Vi hade fallande tillväxt. Det var helt enkelt mycket tuffa tider. Resultatet blev att när man tvingades sanera ekonomin, tvingades genomföra en rad tuffa åtgärder, skapades en arbetsmarknad som var ganska tuff och alla fick inte plats. Många människor fastnade permanent i utanförskap och arbetslöshet. När vi fick makten var det 100 000 färre som jobbade än 1990. Trots det hade det gått ganska bra för . Åren efter den akuta krisen hade vi haft en god tillväxt, men vi hade också haft en jobblös tillväxt. Vi hade haft en tillväxt som innebar att i stället för att få fler människor i jobb slussades de aktivt ut från arbetsmarknaden. Under sämsta år förtidspensionerades fler än hundra människor per dag.