prot · H109124 · 2014-06-12 00:00:00 — har patienternas valfrihet i hälso- och sjukvården stärkts. är alla landsting skyldiga att införa vårdvalssystem i primärvården, med den bärande principen att patienten fritt kan välja utförare av hälso- och sjukvårdstjänster. I och med vårdvalets införande i primärvården har tillgängligheten förbättrats betydligt. Sedan införandet har antalet vårdcentraler ökat , och 2012 fanns det 1 172 vårdcentraler. De flesta invånare kan dessutom välja mellan minst två vårdcentraler inom ett nära avstånd. Åtta av tio invånare i har en annan vårdcentral än den närmaste på högst fem minuters bilväg därifrån. Den ökade tillgängligheten är något vi inom Alliansen är väldigt stolta över. De flesta remissinstanser stöder nu förslaget till en ny patientlag med hänvisning till att det kommer att stärka patientens ställning i hälso- och sjukvården. Till dessa hör exempelvis , , och , Smer. Regeringen anser att patientens ställning i vården behöver stärkas ytterligare och att patientens möjligheter att själv välja utförare både inom och utom det egna därför bör utökas. Utredningen fick som sagt i uppdrag att föreslå ett fritt val över hela . Jag ska kommentera en av de två följdmotionerna, nämligen den från . Denna motion tar upp partiets negativa syn på att patienter ska få välja utförare i den öppna vården. Utskottet och remissinstanserna har lämnat sin åsikt. Man anser att förslaget ger valfrihet till den enskilde och inflytande över vården. Genom att patienter får möjlighet att utifrån egna behov och önskemål välja utförare stärks deras ställning. Utskottet anser att patientens ställning i vården behöver stärkas ytterligare och att patientens möjlighet att själv välja utförare både inom och utom det egna därför bör utökas ytterligare. Jag vill i detta sammanhang även erinra om att berörda myndigheter enligt regeringens bedömning ska ges i uppdrag att följa upp genomförandet och självklart också konsekvenserna av regeringens förslag. motstånd mot att något företag ska få göra vinst inom sjukvården utgör nu en verklig riskfaktor för de 160 000 anställda inom den privata sektorn. Av 11 000 företag är 10 400 småföretag med färre än 19 anställda. Det är alltså inte riskkapitalbolag vi talar om. Oron delas av de företag som investerar stora pengar i sin verksamhet. Lägg därtill att företagen ofta drivs av kvinnor som väldigt länge har arbetat i den kommunala eller landstingsdrivna sektorn och äntligen har fått en möjlighet att påverka sin lön och sina arbetsvillkor på ett betydligt bättre sätt. Det här är alltså ett hårt slag mot jämställdheten. I stort sett samtliga remissinstanser välkomnar förslaget om en ny patientlag och är överlag positiva till förslagets utformning. Vi anser att det är ett viktigt verktyg för att stärka och tydliggöra patientens ställning. Vi i Alliansen är medvetna om att det precis som med alla andra reformer är viktigt att följa och utvärdera resultatet. Patientlagen innebär ett förbättrat skydd för individen och ökar valfriheten, vilket regeringen anser är ytterst positivt. 28 (FP): är det den sista debatten vi har i socialutskottet den här mandatperioden. Det är fint att den kröns av att vi nu fattar beslut om patientlagen. Den har samma vikt och betydelse som hälso- och sjukvårdslagen som denna riksdag fattade beslut om 1982. Med patientlagen blir vi av med den paternalism som fortfarande finns kvar i hälso- och sjukvården och som vi ville bli av med när vi antog hälso- och sjukvårdslagen för så länge sedan. var det revolutionerande att vi gick från detaljstyrning till ramlag. De flesta länder har detaljstyrning av hälso- och sjukvården, vilket gör att det är svårt att ändra systemen med nya vetenskapliga landvinningar och nya sätt att organisera vården. Då måste man gå till sitt parlament , och det tar tid. Hälso- och sjukvårdslagens 2 § var också internationellt sensationell med självbestämmande, integritet och att vården ska utformas i samråd med patienten. Det har visat sig viktigt. har vi till exempel i läkemedelsbehandlingen aktiviteten på läkemedel där patienter får en lista över läkemedel som man inte bör använda om man är ålderstigen, årsrik. Man kan då ställa frågan till sin doktor: skriver doktorn ut detta, som är kontraindicerat för behandling av människor i min ålder? När jag har berättat det för fransmän säger de: Så kan man bara inte göra, ställa en fråga till sin doktor som är ett ifrågasättande av behandlingen! Vi har i börjat bra med hälso- och sjukvårdslagen. Med patientlagen får vi ett förtydligande av människors rätt att vid besök i hälso- och sjukvården få en fullödig information. Flera talare här har talat om vad den ska innefatta. Vad är det för hälsotillstånd jag befinner mig i? Vad beror det på, om man nu vet det? Hur ska det behandlas? Vad har behandlingen för för- och nackdelar? Vad kan jag förvänta mig tidsmässigt? Vad ska jag göra för att förebygga att det blir värre? Det gäller att kanske förebygga andra hälsoproblem som man vid besöket upptäcker att patienten löper risk att få. Patienten får också möjlighet att välja mellan olika behandlingsalternativ och att söka ytterligare en läkare för att få en så kallad second opinion. Det bör kunna fungera väl för alla som är mentalt friska. När det gäller människor som inte har beslutsförmögenhet, som är beslutsoförmögna, har vi ännu inte kommit i mål. Det pågår en utredning om det. Där skulle vi i vilja ha med hur man ska ställa sig till livsslutsdirektiv eller vårddirektiv i livets slutskede. Sådana har utvecklats av pensionärsorganisationerna. Det finns också andra som har satt upp blanketter och förslag som man kan fylla i. Det används en hel del. Men vad har de för status när de visas upp i vården i en akut situation? Det gäller hur vederbörande har sett på behandling när ett livshotande tillstånd eller svårt tillstånd har inträffat. Det väntar vi på. Delaktigheten och all informationen måste ges utan tidspress. Det är en utmaning för landsting men även kommuner att organisera vården så att tiden finns för att ge informationen och också betänketid. Om det nu finns flera behandlingsalternativ vill nog patienten i fråga – jag vägrar att kalla människor som söker hälso- och sjukvård för kunder – kunna gå hem och kanske diskutera med make, maka, dotter eller son eller annan, gå in på nätet och se vad som skrivs där. I det sammanhanget är det viktigt att det finns evidensbaserad information som är lättillgänglig på nätet och som har en kvalitetsmärkning. Det finns så mycket skräp på nätet som människor riskerar att bli lurade av. Detta kräver tid. Det är väsentligt att landsting och kommuner nu lägger upp en plan för hur vi ska leva efter lagen, som jag och välkomnar med stora bokstäver. Informationen är också viktig av ett annat skäl. Vi kan se på studier över läkemedelsbehandling hur man lyckas väl med den och får människor att använda de läkemedel som har ordinerats. Det är när det finns samstämd uppfattning – på engelska kallar man det concordance – mellan förskrivande läkare och patient om vilka förväntningar man har beträffande behandlingen, resultaten och hur man följer upp resultaten. Har man bara envägskommunikation från läkare till patient går det inte lika bra. Det finns bara två reservationer. Den första gäller att tandvården inte är integrerad. Tandvården har i princip samma tänkesätt genom sin lagstiftning och de lagändringar som är på väg om dialogen med patienten, självbestämmande och så vidare. Vad jag kan se arbetar tandläkarna efter principen mycket beroende på att de måste berätta för patienterna vilka kostnader som insatserna kommer att dra med sig för patienterna. Det andra är att det blir ett friare vårdvalssystem. Jag ser det som en möjlighet att få en mer jämlik vård. Landstingen stimuleras till att bli allt bättre för att patienterna inte ska vilja söka sig till andra vårdinrättningar än dem som finns inom det egna . Patienterna vill också själva helst ha kortare resvägar. Däremot kan jag se en fördel för människor med sällsynta diagnoser att vi kommer att få en ökad rörlighet till de ställen som är bäst på att tillgodose de patienternas problem. Jag vill avsluta anförandet med att ställa mig bakom majoritetens förslag i betänkandet, och jag yrkar avslag på reservationerna. Jag vill tacka och för väldigt fina diskussioner vi haft . Det är när politiken är som bäst. Vi tycker olika, men vi kan respektfullt diskutera våra olika inställningar i frågor av verkligt svår art som det sociala och hälso- och sjukvårdsområdet inrymmer. Tack ska ni ha! 29 (C): Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet och avslag på reservationerna. Är det någon som kommer ihåg hur det såg ut i ? Man blev tilldelad en vårdcentral. Om man inte tyckte om personalen eller vårdcentralens placering var det bara att bita ihop eller stanna hemma. Min mormor kunde inte välja vem som skulle komma innanför hennes dörr för att hjälpa henne med mat och annan hemtjänst. När jag nu fram och fick pollenbesvär fick jag ta mig till närmaste apotek, som låg långt bort och ofta var stängt. Jag visste också att vård fanns, till exempel när jag skadade mitt knä. Men jag hade ingen aning om hur länge jag skulle vänta och exakt hur vården skulle se ut. Ingen mätte köerna, och ingen hade övergripande kontroll. Under Alliansens tid har vi sjösatt flera stora reformer för att råda bot på de problem vi upplevde. Vårdvalet har gjort att jag kan välja den vårdcentral som passar mig bäst, inte bara den som ligger närmast mitt hem. Jag går till den där jag känner mig nöjdast och har lättast att få tider. Genom lagen om valfrihet kan min mormor nu välja om hon vill att kommunen ska utföra hemtjänst eller om någon annan ska få det uppdraget. När gräspollensäsongen nu är i gång behöver jag inte bekymra mig om att jag ska få med mina allergipiller när jag åker hemifrån på scoutläger, för jag kan ta mig till närmaste mack och få hjälp. Om jag skulle skada mitt knä igen vet jag att jag genom kömiljarden och andra tillgänglighetssatsningar inte skulle behöva vänta . lägger regeringen ytterligare en pusselbit i arbetet med att göra sjukvården mer tillgänglig, mer effektiv och ännu bättre. När jag skadar mitt knä vet jag inte bara hur det kommer att ta att få vård, utan jag kan också själv välja det ställe där jag tror att jag får bäst vård och där köerna är kortast. Jag kan till och med välja den plats i som de facto ligger närmast mig. Det finns människor som har nära till ett sjukhus, men det har legat på fel sida om en landstingsgräns och därför har man inte fått välja vården där. tillbaka har man också kunnat söka sig till ett annat land för att få vård, men inte till ett annat landsting. Det är en helt absurd situation som regeringen nu rättar till. Det här är ett viktigt steg för en bättre och effektivare vård. Det ger möjligheter för specialister att bli just specialiserade. Den som ska få en planerad operation vill självfallet bli opererad av den bästa personal som finns att tillgå. Det sjukhus som utför 300 likadana operationer kommer att vara bättre än det sjukhus som utför tre operationer av samma sort. Specialisering driver kvalitet. Övning ger färdighet. Kvalitet minskar samhällskostnader och mänskligt lidande. Det är en nödvändig utveckling för att möta utmaningen med en åldrande befolkning och en ökad efterfrågan på välfärdstjänster generellt i befolkningen. Det gör också att mindre vårdcentraler och sjukhus, inte minst på landsbygden, får en möjlighet att överleva nedläggningshot och nedskärningar när deras upptagningsområde stämmer bättre överens med verkligheten och möjligheten att specialisera sig ökar. I den nya patientlagen blir också patienternas ställning väsentligt bättre. Det blir möjligt att säga nej till behandlingar, och rätten till ny medicinsk bedömning utvidgas. Rätten till information och delaktighet blir bättre för både patienten och anhöriga, och därmed blir det lättare för den som vill överblicka sin situation. Allt det här har en gemensam nämnare. Det ökar möjligheterna för den enskilda människan, och det sätter individen, i det här fallet patienten, i centrum. Det samhälle vi i bygger handlar om att ge människor makt att bestämma lite mer själva. Det offentliga i stat, kommun och landsting ska vara en servicegivare, inte en regelivrare. Systemen ska byggas för att underlätta människors vardag och inte för att stänga dem ute eller inne med landstingsgränser, i organisationsstrukturer och i stelbenta system. Med detta vill också jag tacka för en trevlig debatt i socialutskottet under den gångna mandatperioden och hoppas att de flesta av oss ses igen efter valet. Er andra önskar jag lycka till framöver. 30 (KD): är vi framme vid behandling av ett lagförslag som har varit efterlängtat. Inför denna debatt reflekterade jag något över att jag själv hade förmånen att leda en av allianspartiernas arbetsgrupper – den som handlade om hälso- och sjukvårdsfrågor. Det rörde sig om ett arbete med att ta fram underlag till de fyra allianspartiernas ledare som sedan skulle presentera valmanifestet . Bland de förslag som vi i arbetsgruppen redovisade fanns ett förslag som låg högt på listan, nämligen en ny patientlag. Vi såg behovet av att tydliggöra patientens rättigheter och på det sättet också göra det hela tillgängligt för allmänheten. Äntligen har vi nu lagförslaget på bordet. Jag välkomnar att vi på punkt efter punkt i Alliansens manifest prickade av och gjorde satsningar på patientsäkerhet, ökad tillgänglighet, kömiljard, psykiatrisatsning och det som gäller de kroniska sjukdomarna. har vi också en patientlag. Propositionen har nummer 106. , vår socialminister, skriver inledningsvis: Syftet med lagen är att stärka och tydliggöra patientens ställning samt att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet. Det är alltså syftet med lagen, och det är syftet med alliansregeringens arbete inom hälso- och sjukvården, att ha ett tydligt fokus på patienten och patientens rättigheter. Vi vill alla ha en hälso- och sjukvård med hög kvalitet och stor tillgänglighet som ger trygghet och som är likvärdig i hela landet. Detta markeras verkligen i dagens proposition från socialminister när vi får en ny patientlag. Det har hänt mycket inom hälso- och sjukvården och sedan alliansregeringen tog över när Socialdemokraterna fick släppa regeringsmakten. Vi har gått från då det var dålig tillgänglighet och långa köer till att nu ha korta vårdköer och bra tillgänglighet i sjukvården. Vi har gått från då vi hade stora kunskapsluckor när det gäller vad vårdens resultat innebar till att vi nu mäter på punkt efter punkt och redovisar både framsteg och bekymmer. Vi har gått från en nästan obefintlig valfrihet, vilket flera av mina kolleger har beskrivit, till att patienten nu lever i en värld där han eller hon verkligen finns i centrum och där patientens inflytande har betydelse. Det markeras inte minst i dagens förslag till en ny patientlag. Det är valår, och som flera har antytt har vi nog just nu denna mandatperiods sista sjukvårdsdebatt. Jag tvekar därför inte att markera, tydliggöra och lyfta fram de tydliga reformer som alliansregeringen har varit med och lagt grunden till . Det handlar om lagstadgad vårdgaranti och kömiljard. Det handlar om valfrihet i primärvården. Det handlar inte minst om satsningen på de mest sjuka äldre, där vi har avsatt 4,3 miljarder. Det handlar om en strategi för bättre patientsäkerhet, där landstingen har fått nya resurser. Det handlar om en strategi för jämlik vård. Vi har varit beredda att ta en apoteksomreglering, vilket har ökat tillgängligheten. Vi har ökat utbildningsvolymerna när det gäller sjuksköterskor och även när det gäller läkare. Vi har sett till att det finns en nationell strategi för cancervården. Vi har gjort myndighetsförändringar med den nya tillsynsmyndigheten . Tandvårdsreformen har tillförts nya miljarder. Psykiatrisatsningen har tillförts resurser. Vi har en strategi för patienter med kroniska sjukdomar, vilket jag personligen tycker är en av de absolut viktigaste delarna att lyfta fram och att aldrig sätta i skuggan. Vi har också från alliansregeringen kunnat se en fortsatt satsning på öppna jämförelser och kvalitetsregister. Det ska vara möjligt att jämföra och se. Patienten ska inte leva i ett vakuum. Utöver alliansregeringens tydliga reformer har också resurserna till hälso- och sjukvården varit prioriterade. Vi vet alla att de flesta europeiska länder hade en ekonomisk kris 2008. Det innebar att nivåerna sänktes, vilket ledde till att man inte hade möjlighet att upprätthålla det vi vill kalla välfärd. I har vi däremot lyckats med att på välfärdsområdet öka resurserna med i fasta priser; när vi räknar bort inflation är det ändå 45 miljarder. För hälso- och sjukvården och patientlagen som vi nu diskuterar handlar det om en ökning med 22 miljarder i fasta priser sedan den nuvarande alliansregeringen med som socialminister tog över ansvaret. Detta är ett sätt att ta ansvar för framtiden, att visa respekt för patienter och även att garantera att resurserna finns. Det ärende som vi nu diskuterar är förslag om en ny patientlag. Syftet med lagen är att stärka och tydliggöra patientens ställning och att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet. Det är ett stort förslag med en lång rad förändringar men också förtydliganden om vad som är rättigheter och vilka förväntningar patienter kan ha på sjukvården. Ett av förslagen är att patienten ska få ökade möjligheter att välja utförare av offentligt finansierad primärvård och öppen specialistvård i hela landet. Äntligen, säger många som har försökt men inte lyckats. I och med den här lagen får landstingen skyldighet att erbjuda också personer som bor i ett annat landsting öppenvård och primärvård. Jag vet att det kommer att underlätta livet för många som bor på en ort och jobbar på en annan ort i ett annat landsting. Det underlättar också för patienter som bor i ett landsting med långa väntetider att söka sig till grannlandstinget som kanske har kortare köer. Precis som belyste är det också extra viktigt för de sjukvårdsgrupper som vi ofta kallar sällsynta diagnoser. Även de behöver möjligheten att söka sjukvård på annan ort än där de bor. Den nya patientlagen är tänkt att träda i kraft . Den innebär för det första att den nuvarande informationsplikten gentemot patienten utvidgas och förtydligas. Det blir till exempel tydligare vad patienten ska få information om och hur det ska ske, till exempel att den också ska vara anpassad till mottagarens förutsättningar. För det andra kommer även den viktiga möjligheten att få en ny medicinsk bedömning att utvidgas i lagen. Inte minst blir barns inflytande över sin vård tydligare i och med den nya patientlagen. Barnens inställning till den aktuella vården ska så långt möjligt klarläggas och även respekteras. vill jag markera att mycket har gjorts och hänt under de snart åtta åren som alliansregeringen har styrt . Som kristdemokrat är jag glad över utvecklingsarbetet. Det har funnits ett tydligt fokus på patienten och patientens situation. Men det finns mer att göra. Som kristdemokrat vill jag särskilt peka på arbetet med jämlik vård. Visst har vi nått framgångar och har hög medicinsk kvalitet. Men fortfarande finns det skillnader i vårt land som inte är acceptabla mellan olika sjukvårdsgrupper, mellan olika landsändar och mellan olika vårdinrättningar. Arbetet med jämlik vård har varit och kommer också att vara en viktig och prioriterad fråga. Och vi kristdemokrater är beredda att under nästa mandatperiod lyfta på alla stenar. Vi är till och med beredda att pröva ett ökat statligt ansvar för att varje patient oavsett var man bor ska känna att man har rätt till en jämlik hälso- och sjukvård. Jag är också övertygad om att det finns ett brett stöd hos allmänheten för denna prioritering som har gett uttryck för. Jag yrkar bifall till förslaget i propositionen om ny patientlag och till förslaget i betänkandet SoU24 från socialutskottet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) 6 § Förbättrad informationshantering avseende vissa patienter inom hälso- och sjukvården betänkande 2013/14:SoU20 Förbättrad informationshantering avseende vissa patienter inom hälso- och sjukvården (prop. 2013/14:202) föredrogs. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 17 §.) 7 § om statens satsningar på betänkande 2013/14:SoU28 om statens satsningar på (skr. 2013/14:204) föredrogs. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 17 §.) 8 § Gränsöverskridande förvaltning och marknadsföring av alternativa investeringsfonder betänkande 2013/14:FiU30 Gränsöverskridande förvaltning och marknadsföring av alternativa investeringsfonder (prop. 2013/14:113) föredrogs. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 17 §.) 9 § Redogörelse för behandlingen av skrivelser betänkande 2013/14:KU21 Redogörelse för behandlingen av skrivelser (redog. 2013/14:RS6 och skr. 2013/14:75) föredrogs. 31 (S): Jag är inte ledamot av men som vice ordförande i skatteutskottet känner jag mig med anledning av skrivelsen föranlåten att begära ordet här i kammaren. I skrivelsen redogörs för vilka beslut kammaren har fattat och på vilka sätt regeringen har verkställt de besluten. har tagit en lång rad initiativ för att motarbeta den illojala konkurrens som skattebrott innebär i näringslivet. Denna typ av illegal verksamhet är också parad med vidriga och otrygga anställningsvillkor för dem som arbetar i företagen. I olika branscher har vi sett hur fusk med F-skatt och svartarbete har utvecklats till branscher där organiserad kriminalitet köper sig in, frivilligt eller under tvång, för att tvätta pengar. Enligt finanspolisen är utbytet av brottslig verksamhet numera större genom skattefusk än genom direkta tillgreppsbrott och olika former av egendomsbrott. Det handlar om 50–60 miljarder . Under bara har de snabbt försämrade anställningsvillkoren i både flygtrafiken och tågtrafiken kommit upp i den allmänna debatten. Låt mig vara tydlig: Det behövs rejäla krafttag för att återställa ordning och reda på arbetsmarknaden, så att företag kan konkurrera på lika villkor och så att löntagare får trygga anställningar. Krafttagen för att värna svenska jobb – stoppa utflaggningen av sjöfartsjobben, åkerijobben och flygjobben – har redan krävt av regeringen. Men av dagens skrivelse framgår ett tydligt motsträvigt agerande. Jag skulle vilja kalla det en maskande regering. Vi socialdemokrater har, förutom de tillkännagivanden vi talar om , en lång rad ytterligare krav för att komplettera kampen mot skattefusk. Det handlar om anmälningsplikt för utländska företag som agerar i och en skärpning av F-skattregler och liknande. Låt mig presentera en lista på de beslut som har tagit och som inte finns på plats. Det handlar om införande av tonnageskatt skyndsamt införa personalliggare och närvarokontroll i byggbranschen enkel månadsredovisning av skatter och arbetsgivaravgifter på individnivå till krav på kassaregister för utländska torg- och marknadshandlare nationell samordnare för att se till att reglerna i åkeribranschen följs stopp för fusket med cabotagetrafiken pröva den holländska modellen om krav på anställning vid åkerier skyndsamt införa redovisningscentraler i taxinäringen skyndsamt ratificera 94. Det är tio raka, ordentliga beslut som har tagits här i kammaren och som än så länge inte är genomförda. Månadsredovisning av inkomster, skatter och arbetsgivaravgifter må låta som en liten fråga, men den är helt avgörande. Vi fick återigen reda på vilket alldeles ypperligt redskap månadsredovisning skulle kunna vara för att bekämpa illegal kriminell företagsverksamhet och stödja de företag som är seriösa, eller som vd:n för i sade: Med det här skulle vi faktiskt kunna se till att det inte är banditerna som får jobben. Vad har hänt?