prot · H109130 · 2014-06-24 00:00:00 — Vi föreslog också 1 000 fler platser på folkhögskolan än regeringen. Folkbildningen är en angelägenhet för hela samhället, och ansvaret för det ekonomiska stödet till folkbildningen delas mellan stat, landsting och kommuner. Vi kan konstatera att det ekonomiska ansvarstagandet på nivå inte har levat upp till intentioner. En sammanställning över kommunernas bidragsgivning till studieförbunden visar på en mycket negativ utveckling. Statens andel av bidragen till studieförbunden har ökat från till . har kommunernas andel minskat från till , och landstingens och regionernas andel har minskat från till . Flera kommuner – 2012 var de 16 – budgeterade inga bidrag alls till folkbildningen. Med tanke på den förda borgerliga politiken förstår jag att många kommuner har det ekonomiskt tufft. Kostnader för sjuka och arbetslösa belastar kommunernas kassor då försörjningsstöden ökat lavinartat. Vi anser att en dialog mellan regeringen och Kommuner och Landsting är nödvändig. Staten kan självklart inte kommendera vare sig landsting eller kommuner att öka sitt ekonomiska stöd till folkbildningen, men regeringen kan tydliggöra ambition med ett delat ansvar för stödet. Regeringen bör också återkomma till med en redogörelse för hur det offentligas gemensamma ansvarstagande för finansieringen kan säkerställas. Vi anser att regeringen ska ta initiativ till årliga överläggningar med Kommuner och Landsting om bidragen till folkbildningen. I propositionen gör regeringen bedömningen att Statskontoret bör få i uppdrag att ansvara för den sammanhållna statliga utvärderingen, med underlag från Myndigheten för kulturanalys och utvärdering, förkortat IFAU. IFAU ska, som vi tolkar det, koncentrera sitt uppdrag på folkhögskolorna. Enligt vår uppfattning bidrar förslaget till en splittring av utvärderingen av folkbildningen. Det blir en uppdelning på studieförbund och folkhögskolor avseende utvärdering, både när det gäller vem som står för den och vilka utvärderingsmodeller som används. kan detta leda till en försvagning av en sammanhållen folkbildning. Det finns också en uppenbar risk för att enbart två syften blir utvärderade, nämligen minskade utbildningsklyftor samt kultur. Vi föreslår därför att Statskontoret som ansvarigt för en samlad utvärdering av folkbildningen får mandat att inhämta underlag, såsom forskarrapporter, utvärderingar med mera från de myndigheter som anses nödvändiga, utan att regeringen i förväg avgör vilka myndigheter som ska tillfrågas. Det finns så mycket att tala om när det gäller vikten av folkbildning, men tiden räcker inte till. Bildning och kultur är för oss människor nödvändigt om vi ska förstå vår samtid och ges möjlighet till reflexion och fördjupning. Det handlar om ett vara delaktig och se sammanhang och mening, att förstå sin egen viktiga del i att forma ett samhälle som står på en demokratisk grund, där det inte finns vi och de, utan man bygger på människors lika värde. Folkbildningens unika position mellan det formella och informella kunskapssystemet måste värnas. Det är fortsatt viktigt att slå fast och värna folkbildningens fria och oberoende ställning från staten. Vi ser studieförbundens och folkhögskolornas olika verksamheter som grenar på samma folkbildningsträd. En alltför ensidig fokusering på vikten och värdet av folkhögskolornas arbete och synen på att studieförbunden i huvudsak är en kulturverksamhet kan göra att man missar de stora värden ur bildnings- och utbildningssynpunkt som studieförbundens verksamhet utgör. Studieförbundens verksamhet är för många ett första steg i en bildningstrappa. Studieförbunden möter på ett flexibelt sätt bildningsbehov och leder människor vidare till andra utbildningsformer. Jag vet att jag har överskridit min anmälda talartid, men jag vill ändå ägna en halv minut åt att säga att detta är sista gången jag står i den här talarstolen, för jag lämnar nu efter valet. Då vill jag passa på att tacka. Jag vill tacka talmannen och talmanskansliet. Jag vill också tacka alla anställda här på som har gett mig hjälp under alla år och som gör det möjligt för oss ledamöter att verka här. Så vill jag naturligtvis också tacka mina kolleger för de här åren och önska alla en jättehärlig sommar. blir den kort för oss ledamöter, för det är ju snart valrörelse igen, men passa på att njuta! Er som blir kvar vill jag önska lycka till i det fortsatta arbetet. Det är ett viktigt och förtroendefullt arbete som ni alla gör. Tack för mig! 97 Statsrådet (FP): Jag vill börja med att tacka för möjligheten att tala i den här debatten trots att jag inte har möjlighet att vara med när jag egentligen var uppsatt på talarlistan. Jag ber om ursäkt för de bristande möjligheter till replik som detta innebär och för de förseningar som det blir för er andra. Jag ska försöka utnyttja mina väl. har människor i frivilligt samlats för att på egna villkor tillsammans studera, ta del av föreläsningar eller delta i olika kulturaktiviteter. Med hjälp av folkbildningen kunde man starta kampen för att genom kunskap och bildning möjliggöra för fler att vara med och påverka sin egen situation men även påverka samhället i stort. Än har folkbildningen med sin pedagogik och förmåga att möta människor en unik möjlighet att bidra till att komma till rätta med det demokratiska underskottet. Folkbildningen kan bidra till att minska kunskaps- och klassklyftorna. Folkbildningen har alltid varit en kraft för att motverka klassamhället. Med de här orden inledde den rödgröna majoritetens anförande när man i denna kammare diskuterade den förra folkbildningspropositionen , . Jag väljer att citera dig, , för att du på ett väldigt bra sätt i din inledning fångar vad som är kärnan i folkbildningen, på samma sätt som din partivän gjorde det när hon inledde debatten . De allra flesta i denna kammare och dess två föregångare har slutit upp bakom de här diskussionerna, vare sig man har varit i regering eller riksdag. Jag tycker att det är en bra startpunkt för diskussionen. Vi är överens om kärnan i folkbildningens betydelse och enorma kraft i det svenska samhället. En folkpartist kan citera en socialdemokrat, och jag tror att en socialdemokrat kan citera en hel del av vad en folkpartist säger i den här frågan. För mig personligen handlar det om – var inne på det – det vackraste och viktigaste jag vet: den enskilda människans möjlighet att växa. Det är den ständiga berättelsen om hur en individ får möjligheten att växa till sitt bästa jag. Det handlar om att hjälpa sig själv och därigenom också kunna hjälpa andra och att bygga ett demokratiskt samhälle med växande resurser och växande frihet. Det är en förmån att få vara minister för civilsamhället och för folkbildningsfrågorna. som jag har haft det förtroendet har jag rest runt i och besökt folkhögskolor, studieförbund och dessa olika organisationer. En del av de fördomar som jag kanske har odlat utanför politiken har kommit på skam. Jag har verkligen kunnat se att folkbildningen lever och frodas och att man gör fantastiska insatser i också 2014. Folkbildningen utgör en del av det svenska civilsamhället. Dess koppling till landets folkrörelser är alltså stark. Relationen mellan staten och civilsamhället i har präglats av en ömsesidig respekt, vilket även gäller relationen mellan staten och folkbildningen. Även om den är nära och samförståndsinriktad kan den också vara lite komplicerad. Folkbildningsorganisationerna lever i en dubbel roll. De är skattefinansierade och förväntas bevara oberoende och självständighet i förhållande till statsmakten. Vi i den här kammaren har lite samma dubbla roll. Vi finansierar med skattebetalarnas pengar huvuddelen av folkbildningens verksamhet som vi önskar slå fast en inriktning där man håller en armlängds avstånd till en fri och fristående folkbildning. Vi gör alla den här avvägningen. kanske det skiljer sig lite åt, men jag tror att vi alla inser att det är den här balansgången vi måste gå. Det statliga anslaget till folkbildningen uppgår till . Det gör anslagsposten till en av överlägset största. Storleken på anslaget för stöd till folkbildningen kan naturligtvis motiveras utifrån ett folkrörelseperspektiv men också utifrån det jämlikhets- och demokratiperspektiv som jag redan har nämnt. Studieförbundens och folkhögskolornas pedagogik och metodik är andra motiv till regeringens satsningar. Det arbete som studieförbund och folkhögskolor gör – har redan pratat vältaligt om det från talarstolen – är viktigt för människor som vill komma vidare och komma igen. Alla behövs verkligen i vårt samhällsbygge, som underströk, och alla kan bidra. Då behöver det finnas många olika utbildningsformer, och det behöver finnas flexibilitet. Utan sådana olika chanser att komma igen en första, en andra och en tredje gång glider vårt samhälle isär. Jag ska säga något kort om propositionens innehåll. Vi har föreslagit ett nytt mål för folkbildningspolitiken, ett eget mål för folkbildningspolitiken. Då är det väldigt viktigt att vara övertydlig. Folkbildningen är fri och frivillig och bestämmer själv målet för sin verksamhet, men det är rimligt att ha ett mål för den folkbildningspolitik som regeringen vill bedriva. Vi föreslår ett mål som lyder: Folkbildningen ska ge alla möjlighet att tillsammans med andra öka sin kunskap och bildning för personlig utveckling och delaktighet i samhället. Det här målet åtföljs av fyra syften, och vi har i propositionen föreslagit att de sju verksamhetsområden som har pekats ut ska tas bort för att ytterligare understryka att folkbildningen är fri och själv ska fylla målet och syftena med sitt innehåll. Vi har också föreslagit att det ska vara en, , fri och oberoende utvärdering av folkbildningen. Jag tycker att det känns rimligt som ett viktigt och bra steg framåt. Jag har diskuterat det här mycket med folkbildningsorganisationer. Jag tror att många av dem också ser fram emot att bli utvärderade. De kan då med stolthet visa vad de bidrar med och hur de positivt skiljer sig från andra delar av utbildningssystemet. Vi har föreslagit att Statskontoret ska ha huvudansvaret för den här utvärderingen. Till sin hjälp ska de ta IFAU och Myndigheten för kulturanalys. De ska också ha all frihet att plocka in underlag från andra delar i . Tyvärr har Socialdemokraterna valt att tolka den här nyordningen som ett första steg mot att man delar upp folkbildningen, som att IFAU ska utvärdera det ena och Myndigheten för kulturanalys det andra, och sedan ska de skiljas åt. Det kan bottna i tankar som fanns i utredningen. Men i propositionen står det väldigt tydligt att utvärderingen i första hand ska ske tillsammans. Där så behövs kan man välja att utvärdera var och en för sig, men i grunden ska det vara tillsammans. Vi har pekat ut två viktiga myndigheter som kan hjälpa till med detta, men vi har också sagt att det är fullt möjligt, och kanske till och med önskvärt, att ta in underlag från andra som man finner lämpliga. Jag ser med tillförsikt fram emot den första utvärderingen. Detta ska hjälpa till att utveckla folkbildningen men också de andra utbildningssystem som vi har i . Jag vill också som jämställdhetsminister framhålla det som står i propositionen om ett särskilt uppdrag. Också inom folkbildningen ska man jobba särskilt med att titta på det man gör ur ett jämställdhetsperspektiv. Jag ska inte orda mer om det. Jag hoppas att folkbildningens aktörer , trots att det är mitt och statsministerns namn som står i propositionen, ska känna ett delägarskap i den produkt som ska besluta om. Vi har på olika sätt haft nära dialoger och diskussioner med folkbildningsorganisationer . Avslutningsvis hade vi ett antal hearingar innan propositionen slogs fast och skickades in. Jag upplever det som att den har mottagits med stora famnen. Så sammanfattade reaktionerna på propositionen . Jag skulle, känner jag, i stort sett kunna säga samma sak . 98 (S) replik: Det känns skönt att du kan citera från oss och att hon kan citera dig. och Socialdemokraterna verkar ha en gemensam grundsyn på folkbildningen. Det är vi glada för. Tyvärr kan vi ibland fundera lite på om du har hela regeringen med dig när det gäller den synen, . Jag tänker på de debatter vi tidigare haft med vår kulturminister. Jag är inte säker på att du alltid har med dig i den synen. Men som sagt, det är bra, för det behövs att vi har en gemensam syn på detta. Jag skulle vilja ha ett klargörande. I propositionens inledning står det: Folkbildningen har spelat en viktig roll i utformningen av det moderna samhället. Vi menar att folkbildningen fortfarande spelar en viktig roll och kommer att spela en viktig roll . Jag vet inte om detta är en medveten formulering, men om det är det vill jag gärna ha en förklaring om hur ministern tänker. Jag skulle även vilja återkomma till det jag tog upp i mitt anförande angående det ekonomiska stödet till folkbildningen. Vi vill gärna att regeringen har årliga samtal med kommuner och landsting och kommer tillbaka till och redovisar hur man ska kunna säkerställa finansieringen till folkbildningen. Jag undrar vad som hindrar regeringen från att åta sig ett sådant uppdrag som vi beskriver i vår reservation. 99 Statsrådet (FP) replik: Det är roligt att jag förmodligen får vara den sista minister som har ett replikskifte med under denna omgång i . Jag kan försäkra att jag har hela regeringen med mig. Jag känner mig väldigt trygg i min folkbildningsiver och i att jag sitter i ett bra gäng som stöttar propositionen och att 3,5 miljarder i statsbudgeten går till folkbildningen. Det är en regering som satsar 2 miljarder mer på vuxenutbildningen än vad man gjorde 2006. Självklart är det oroväckande att kommuner och landsting inte längre tar samma ansvar för dessa frågor. Att det behöver ske någon typ av dialog med dem i denna fråga tycker jag är helt självklart. Det kommer vi säkert att se till att vi gör på något sätt. Det är klart att vi har ett gemensamt ansvar, och vi har också gemensamma forum där vi kan träffas och diskutera de här sakerna. 100 (S) replik: Inledningen på propositionen kan du återkomma till i din nästa replik, . När det gäller att formalisera det mer och att det står att man ska komma tillbaka med en redogörelse för samtalen till så är det vad vi efterlyser. Jag förstår att man har en dialog, men vi vill ha det mer formellt och att det ska finnas en skyldighet för regeringen att komma tillbaka till . Jag vill ställa en fråga om utvärderingen. Ministern sade från talarstolen att man självklart ska kunna ta in uppgifter från andra myndigheter. I propositionen står det att det är regeringen som utser vilka myndigheter det är, men vi anser att det är Statskontoret som ska kunna hämta upplysningar eller underlag från de myndigheter där de tycker att det behövs. Min fråga är , än en gång: Kan Statskontoret själva hämta uppgifter från de myndigheter där de anser att det behövs? 101 Statsrådet (FP) replik: Jag tackar , som är mycket mer erfaren. Jag glömde bort det viktigaste. Självklart ser regeringen folkbildningen som en mycket viktig del i det svenska utbildningssystemet. Det tycker jag att hela propositionen vittnar om. Det är därför vi fortsätter att satsa dessa pengar, det är därför vi vill ha ett mål för vår folkbildningspolitik och det är därför vi tycker att det är viktigt att utvärdera folkbildningen. Det är möjligt att man kan lyfta ut en mening som man, om man misstror våra intentioner, kan tolka som att vi bara beskriver historia och inte syftar framåt, men jag tänker att resten av propositionen talar sitt tydliga språk. Om den inte gör det kan jag här för kammarens protokoll försäkra att vi från hela alliansregeringen – alla fyra partier – tycker att detta är en mycket viktig och angelägen fråga . Ja, Statskontoret kan bestämma själva. Vi har i första hand pekat ut två myndigheter som vi ser som självklara och ligger nära till hands, men självklart kan de själva vända sig till andra för att på bästa sätt kunna utvärdera folkbildningen. Det är mitt besked på den punkten. Vi har ansett att vi sköter kontakterna med kommuner och landsting och att vi ska se till att göra vad vi kan, men vi har valt att inte ställa oss bakom idén att vi ska återrapportera hit till kammaren . Jag hinner lyssna nu innan det slutar och ser fram emot att höra vad ni andra har att säga. 102 (MP): När det gäller kulturutskottets betänkande om folkbildningsfrågor är folkbildning att på ett demokratiskt och jämlikt sätt som medborgare i samhället kunna ta till sig nya kunskaper och värderingar. inledde väldigt fint och talade mycket om gemenskap och demokrati. Jag kan nog inte upprepa allt det fina som sades. Det var också trevligt att höra jämställdhetsministerns anförande. I dagens betänkande föreslås att ska godkänna regeringens förslag om att ett särskilt mål för folkbildningspolitiken ska införas och att de sju verksamhetsområdena för statsbidrag till folkbildningen ska upphävas. De sju verksamhetsområdena ska enligt förslaget ändras till fyra syften. I ser vi positivt på att statsbidraget till folkbildningen bör baseras på de fyra syftena tillsammans med det mål som det föreslås att ska fastställa. Därmed kan dessa verksamhetsområden tas bort, anser vi. Men vi delar oro för att det finns en risk att de grupper av deltagare som har störst behov kan komma att marginaliseras. Det behöver man följa noga. Regeringen föreslår att man ska göra ett tillägg i det andra syftet för att inte tappa bort mångfaldsbegreppet och för att förstärka folkbildningen, som behöver nå ut till bredare grupper än . Det är ett bra tillägg. På samma sätt anser vi i att det behövs ytterligare tillägg, om hållbar utveckling. Det ryms inom de sju verksamhetsområdena men inte i de fyra syftena, tycker vi. Det är viktigt att lyfta fram och säkra att folkbildningen verkligen behåller och utvecklar sitt internationella uppdrag. Folkbildningen har särskilt goda förutsättningar för att kunna utveckla uppdraget i enlighet med den mångfald och den frihet som präglar folkbildningen, med demokrati och solidaritet som ledande principer. På flera håll har man inom folkbildningen jobbat med att knyta ihop det lokala och det globala omställningsarbetet. Det måste få fortsätta, och vi tycker att man behöver lyfta in hållbar utveckling i något av de fyra syftena. Det handlar vår reservation 2 om. Mer saker som vi i lyfter fram i denna debatt och i detta betänkande är teckentolkar och kontakttolkar. Den framtida tillgången på tolkar för döva, dövblinda och hörselskadade personer är en viktig fråga. Det är positivt att teckenspråkstolkutbildningen på högskolenivå kan genomföras. Det ökar teckenspråkstolkutbildningens forskningsanknytning och möjlighet till internationellt samarbete inom området. Men när en sådan utbildning nu flyttas från folkhögskolorna till den högre utbildningen minskar antalet utbildningsplatser. Utbildningen vid finansieras delvis genom medel från det statliga bidraget för teckenspråkstolkutbildning som lämnas till folkhögskolorna. Det innebär att det bidrag som kan lämnas för folkhögskolornas teckenspråkstolkutbildning successivt minskar som utbildningen centreras i . Det ser vi i så fall som en olycklig konsekvens av förslaget. Enligt kommer det nuvarande och framtida behovet av teckenspråkstolkar inte att kunna tillgodoses, eftersom betydligt färre tolkar kommer att utbildas framöver. menar att den minskade dimensioneringen av teckenspråkstolksutbildningen kommer att leda till att brukarnas tillgång till utbildade tolkar blir tydligt försämrad. Det måste regeringen ha stor uppmärksamhet på, och man måste vidta åtgärder som krävs för att så inte ska ske. Kontakttolkar behöver nämnas särskilt i det här sammanhanget. Det finns ett växande behov av kontakttolkar. Därför behöver Myndigheten för få i uppdrag att utöver pågående översyn av kontakttolksutbildningens innehåll se över kontakttolksutbildningens omfattning. Det handlar våra reservationer 8 och 9 om. När vi här i kammaren debatterar folkbildningsfrågor och politik framkommer det sannerligen en stor skillnad mellan hur vissa partier ser på hur man skapar ett sammanhållet samhälle. Det som skiljer ut sig oerhört i det här betänkandet är reservationerna från . De säger att de vill ha en politik där det centrala är att skattemedel ska användas för att stärka vårt lands interna sammanhållning och nationella gemenskap, inte för att stödja samhällssplittrande projekt eller idéer som leder till motsättningar och utanförskap. Så står det i motion. Det uppfattar jag som att man vill stänga ute människor, splittra människor och ställa grupper av människor mot varandra. Om man inte faller inom nålsögat för vad som är svenskt är det svårt att anpassa sig. När det gäller synen på kontakttolkar ser jag i motions- och reservationstexten att man anser att kontakttolkar är ytterligare en av regeringens integrationspolitiska åtgärder som omöjligen kan ställa sig bakom. I stället önskar man att pengarna läggs på teckentolkar. använder väldigt märkliga argument. Jag är glad att jag tillhör , som vill att alla människor ska välkomnas i ett samhällsbygge med öppenhet, solidaritet och medmänsklighet som grund, att vi ska vara ett samhälle som är öppet för omvärlden och ser alla människors olikheter och möjligheter som en förutsättning för vårt gemensamma samhälle. Avslutningsvis ställer jag mig bakom alla reservationer men yrkar bara bifall till reservation 2. 103 (SD): Vi debatterar folkbildningsfrågor, ett värdefullt arv från vår tidigare demokratiprocess, framför allt för de mindre välbeställda, så att de ska få chans till bildning och personlig utveckling. Folkbildning har fortfarande en mycket viktig roll som komplement till andra utbildningsalternativ. Just därför anser vi att det är rimligt att stat och samhälle via skattemedel ger stöd till folkbildningen. Vad vi däremot har oroat oss för är den bristande kontroll som har uppvisats på många vis. Därför välkomnar vi regeringens ansats att komma till rätta med utvärdering av folkbildningen. Vidare vore det enligt oss på sin plats att lägga till en skrivning om att syftet med folkbildningen även ska vara att främja förståelsen för det svenska samhället och hur vår historik har format oss. Det är centralt i politik att skattemedel ska användas för att stärka en nationell gemenskap i samhället. Det är alldeles riktigt som sade tidigare: Vi är olika partier och har olika syn på hur vi i samhället kan få en gemenskap att fungera. Vi har sett hur alla partier har kört sin modell när det gäller integrationspolitik. Det har hjälpt föga. Vi vill inte stödja samhällssplittrande projekt som riskerar att leda till kommunikationssvårigheter och utanförskap, vilket har skett . Med begreppet mångkulturalistisk menar vi i första hand sådana verksamheter som syftar till att bejaka och förstärka kulturella, religiösa och identitetsmässiga skillnader mellan invånare. Det är då vi får ett vi-och-de-samhälle, , en sorts klicksamhälle där vissa bor för sig och lever för sig och vissa lever på andra ställen. Mot bakgrund av det anser att statligt stöd till mångkulturalistiska verksamheter, även inom ramen för folkbildningen, ska dras in. I stället är det vår mening att bör besluta om att de medel som tillskjuts folkbildningen ska riktas till väl genomtänkta kunskapssatsningar, framför allt inom de områden där det finns brist. I propositionen bedömer regeringen att Myndigheten för bör få i uppdrag att utöver pågående översyn av kontakttolksutbildningens innehåll även se över kontakttolksutbildningens omfattning. Kontakttolkar är ytterligare en av regeringens integrationspolitiska åtgärder som inte ställer sig bakom. Det är inte särskilt hög kvalitet på kontakttolkarna, som det ser ut . I stället prioriterar vi att medel i större grad läggs på åtgärder för teckentolkar. Låt mig nu gå över till jämställdhet. I propositionen diskuteras åtgärder för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Regeringen bedömer att bör genomföra en studie om jämställdhet inom folkbildningen.