prot · H109132 · 2014-06-26 00:00:00 — Härefter har varit ledamot i flera utskott och bland annat även varit ledamot i svenska delegation. var gruppledare för riksdagsgrupp. Hon har även varit en av partiets kvittningspersoner. var infrastrukturminister och främsta företrädare i dessa frågor. Sedan 2010 kom tillbaka till har hon varit en mycket god rådgivare till flera av partiets ledamöter. har som ledamot även haft flera uppdrag, bland annat vallagskommitté och med uppdrag att utreda grundläggande frågor om statens verksamhet och regional indelning och organisering. har engagerat sig mot kärnkraft, för de förnybara och hållbara alternativa energikällorna, och hon har varit aktiv i avvecklandet av reaktorerna i . Hon har även haft tunga uppdrag inom sitt parti, bland annat genom att hon har varit med och utvecklat miljö- och energipolitik. Tack, , för dina insatser i , för demokratin och för det svenska samhället! (Applåder) valdes in som riksdagsledamot för 1998 i valkrets. Som riksdagsledamot har profilerat sig inom utrikespolitiken. I har varit ledamot i kulturutskottet, , utrikesnämnden och OSSE-delegationen. har varit en tongivande profil inom svensk politik under sin politiska bana, och han har haft tunga uppdrag inom sitt parti. var han partisekreterare, och var han partiets ordförande. Som ordförande hade en central roll i att göra till ett parti med regeringsambitioner. Genom att vara kulturpolitisk talesperson för visade också sitt stora engagemang för bland annat kulturarbetarnas villkor. Därtill har han varit starkt drivande i tillgänglighetsfrågor. är en mycket uppskattad och respekterad debattör. Men han är väl den enda politikern som öppet håller på både det röda och det blåa laget – han är nämligen en hängiven djurgårdare. Tack, , för dina insatser i , för demokratin och för det svenska samhället! (Applåder) kom in i för och läns västra valkrets. Innan hon påbörjade sin politiska bana var hon operationssköterska och sedan även vårdlärare och företagssköterska. blev snabbt en av ledande politiker i socialutskottet. Äldrefrågorna var några av de frågor som engagerade henne allra mest. Förutom utskottsarbete har hon i också varit vice ordförande i svenska delegation. blev socialförsäkringsminister, och det låg på henne att genomföra ett antal mycket tuffa och krävande reformer. befann hon sig ofta i hetluften, men behöll sitt lugn i de flesta situationer trots att trycket var hårt, ofta från flera olika håll. är alltid väldigt påläst. Medarbetare vittnar om att man som föredragande aldrig chansade och bara redogjorde för sammanfattningen av en text, då alltid hade läst allt och givetvis ställde frågor på allt. beskrivs som en ledare och chef som med genuint intresse och engagemang möter och ser varje individ och som aldrig tvekar att komma till undsättning varhelst hjälpen behövs – inom politiken, professionen eller privat. Tack, , för dina insatser i , för demokratin och för det svenska samhället! (Applåder) Kommunalråd, utskottsordförande och framför allt språkrör är några av uppdragen som har haft. blev invald i första gången för i valkrets. Men /99 lämnade han för att bli kommunalråd i . Efter valet återvände han till , då som nyvalt språkrör tillsammans med . började sin bana som ledamot i . Efter valet återvände han som ordförande i nämnda utskott. Han har som ordförande drivit att den viktigaste delen i utskottets granskningsverksamhet är själva processen, snarare än det betänkande som granskningen leder fram till. har varit med om att leda sitt parti till stora framgångar, som tredje största parti i riksdagsvalet och som näst största parti i EU-valet . Efter att ha blivit invald i lämnar nu . har ett mycket starkt engagemang för demokrati och folkstyre. Han var också ledamot av –2008. Folkomröstningar och folkinitiativ ligger honom särskilt varmt om hjärtat, vilket han också arbetade aktivt med inte minst som kommunalråd i . Tack, , för dina insatser i , för demokratin och för det svenska samhället! (Applåder) Följande ledamöter har tillhört . kom in i 1998 för och . Hon hade redan tjänstgjort som ersättare 1995. har haft flera uppdrag i , bland annat som ledamot i trafikutskottet. Men det var framför allt i kulturutskottet som fick möjlighet att ägna sig åt en av sina hjärtefrågor och vara med och forma svensk kulturpolitik. var hon kulturutskottets ordförande. har varit en stark profil inom , och hon har varit viktig för partiets ekonomiska och feministiska politik. Hon spelade en central roll i det rödgröna samarbetet , där hon bland annat hade rollen som partiets budgetförhandlare. Hon har också varit ledamot i partistyrelsen. har varit en tydlig röst för frågor i allmänhet och i synnerhet, och hon brinner särskilt för nationella minoritetsfrågor. Som politiker är energisk och drivande och har en förmåga att lyfta in nya perspektiv. Tack, , för dina insatser i , för demokratin och för det svenska samhället! (Applåder) har suttit i i flera omgångar för Socialdemokraterna, första gången som ersättare och därefter . Åren 1995–1998 var han ledamot i och tillhörde den första gruppen av svenska Europaparlamentariker. , när kom in i för tredje gången, har han haft många uppdrag. Han har varit ledamot i finansutskottet, och – den sistnämnda har han också varit ordförande i. Han har också varit vice ordförande i och parlamentariska råd. har varit vice ordförande i finansutskottet och ledamot i utrikesutskottet. Men en av de tyngsta rollerna som har haft är kanske den som ekonomisk-politisk talesperson för sitt parti . Tommys politiska hjärtefrågor är rättvisa, mångfald, social rörlighet och urban tillväxt – allt i den globaliserade ekonomins perspektiv. Han har drivit dessa frågor såväl i som i . är brevbäraren i som blev europé och internationalist. Han är den sanne diplomaten – språkbegåvad och världsvan. Han har ett stort internationellt nätverk och är mycket uppskattad utanför rikets gränser. Tack, , för dina insatser i , för demokratin och för det svenska samhället! (Applåder) valdes in i 1995 för Socialdemokraterna och . har en diger meritlista från , och hon har bland annat varit ledamot i utrikesutskottet och socialutskottet. har varit en stark röst för rättvisa och framför allt för kvinnors rättigheter. Hennes engagemang för frågor som rör jämställdhet, kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, utbildning för flickor och våld mot kvinnor går inte att ta miste på. Hennes arbete har också sträckt sig långt utanför gränser. har varit ledamot i flera internationella parlamentariska delegationer, och inte minst är hennes arbete på mycket uppskattat. Partikamraterna vittnar om att är en arbetsmyra – noggrann och samvetsgrann. Hon har aldrig tvekat att ta tag i svåra frågor. Hon är en orädd person, och med energi har hon gett sig i kast med utmaningar som andra backar för. är varm och medkännande som få. Tack, , för dina insatser i , för demokratin och för det svenska samhället! (Applåder) kom in i 1994 och har representerat Socialdemokraterna och . har haft många och varierande uppdrag i . Hon har bland annat varit ledamot i miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet. Därtill har hon varit ledamot i svenska delegation. Hemma i är ordförande för . har berättat om sin resa från att jobba som avbytare till att bli en driven riksdagsledamot med många strängar på sin lyra. Jordbrukspolitik, regionalpolitik, rovdjursfrågor och senast energipolitik är bara några av de politiska ämnen som behärskar. Hon är en kompromisslös försvarare av skogens och glesbygdens rätt att leva och utvecklas. Hennes mångåriga engagemang i och frågor kring gränsproblematik är känt. sociala kompetens är hög, och hennes övernattningsbostad har varit en träffpunkt där många intressanta och spännande möten har ägt rum. När nu väljer att gå vidare gör hon det för att leda ett eget företag. Tack, , för dina insatser i , för demokratin och för det svenska samhället! (Applåder) kom in i 1994 och har i representerat och . Detta har synts tydligt i hennes motioner , som i många fall haft ett tydligt Göteborgsperspektiv. har huvudsakligen sysslat med företagspolitik och energipolitik i . Hon har en bakgrund som ekonom och har ett betydande antal förtroendeuppdrag i bagaget. var hon representant i näringsutskottet, men hon har också hunnit med att vara ledamot i arbetsmarknadsutskottet. I har också blivit känd för att hon var med och tog initiativ till , öppen för både ledamöter och tjänstemän. i lär vara världsunik. är en politiker som alltid är påläst och som med stor entusiasm är villig att förvärva ny kunskap. Hon har genom sin sakkunskap varit en uppskattad ledamot som vunnit mycket stor respekt bland kolleger och allmänhet. Tack, , för dina insatser i , för demokratin och för det svenska samhället! (Applåder) Följande ledamot har tillhört . var KD-veteran redan innan han kom in i 1991. Han hade då redan prövat på ledamotsuppdraget under en månad 1988, då han tjänstgjorde som ersättare åt dåvarande partiledaren – egentligen innan partiet riktigt kommit in i . var gruppledare för . Utskottsuppdragen har varierat . Bland annat var finansutskottets vice ordförande 1998–2002, och under den innevarande mandatperioden har han varit ordförande i näringsutskott, där han med sitt uppskattade sätt har bidragit stort till den goda stämningen i utskottet. har varit statsråd i två regeringar, kommunikationsminister och finansmarknadsminister . Under den första statsrådsperioden märks bland annat engagemanget för och och det faktum att han banade väg för höghastighetståg mellan landets tre största städer. Under andra statsrådsperiod ansvarade han för de statliga bolagen, där han åstadkom betydelsefulla skiften i ett antal centrala frågor. Bland annat förändrade han rekryteringsprocesser med fokus på kompetensrekrytering och utnämnande av fler kvinnor till chefspositioner. har gjort sig känd som en lyhörd politiker och en person med starkt engagemang för utsatta i samhället. Inte minst hans insatser som ordförande i mot barnpornografi vittnar om detta. Röster om säger att han är kvicktänkt, varm, generös och en bra ledare som lyfter människor omkring sig. Tack, , för dina insatser i , för demokratin och för det svenska samhället! (Applåder) vill jag tacka mina avgående kolleger i talmanspresidiet. kom in i 2002 för och läns valkrets och tog plats i lagutskottet. blev vice ordförande i civilutskottet, ett uppdrag han behöll då han utsågs till tredje vice talman. är advokat och har länge varit engagerad i och arbetat med civilrättsliga frågor, såväl inom sin profession som i uppdraget som riksdagsledamot. Han är kanske mest förknippad med sitt arbete inom frågor som rör skuldsättning, skuldsanering och olika former av förmyndarskap. Mycket tack vare arbete kan barn inte längre skuldsättas och hamna hos kronofogden. var även regeringens utredare i . Då han är en sann socialliberal har de sociala frågorna legat honom varmt om hjärtat, vilket de också fortsättningsvis kommer att göra. Naturligtvis kommer även föreningslivet och, har jag förstått, tennisen och golfen att få ett stort utrymme i kalender. Ja, , du utnämndes som sagt till tredje vice talman . När man tillträder ett nytt ämbete är det viktigt att man känner att man är välkommen och att det märks hur nödvändig man är. Det hoppas jag att du har känt från vår sida. Du har i kraft av din långa erfarenhet kunnat bidra med viktiga kunskaper om både och livet på ett mycket förtjänstfullt sätt. Du har utmärkt dig som den balanserade diplomaten i talmanspresidiet, och det har varit väldigt givande att få samarbeta med dig. Tack, , för dina insatser i , för demokratin och för det svenska samhället! (Applåder) blev invald i 2002 för och läns södra valkrets. var ledamot i . var ledamot i arbetsmarknadsutskottet. Han var också gruppledare för under sista halvan av förra mandatperioden. har han varit andre vice talman – den första miljöpartisten i talmanspresidiet. är brett respekterad över partigränserna som en ledamot med stor integritet. Han har gjort sig känd som en ledamot som värnar ordning och reda och som står upp mot alla former av fiffel och maktmissbruk. Ändå har kanske gjort störst intryck i , där han har varit aktiv . Han har där gjort sig känd som påläst, ambitiös granskare av regeringens EU-politik, oavsett om den företrätts av socialdemokratiska eller borgerliga regeringar. Det är ingen enkel uppgift att summera gott kollegialt samarbete. Men i talmanspresidiet har du, , varit en handlingskraftig person som med din mycket positiva natur presenterat idéer och tankar som du är engagerad i. Dina förtjänstfulla insatser som andre vice talman och politiker har gjort avtryck i talmanskorridoren och kommer sannolikt att fortsätta göra avtryck i din fortsatta karriär. Tack, , för dina insatser i , för demokratin och för det svenska samhället! (Applåder) Vi önskar våra avgående kolleger lycka till med deras nya uppdrag! kommer det att läggas upp ett antal bilder på hemsidan och på Intranätet som det går alldeles utmärkt att ladda ned om man vill – så länge man inte använder dem i kommersiellt syfte, ska jag dock säga. Ett stort tack för era energiska och entusiastiska insatser under den här mandatperioden! Jag är personligen mycket stolt över det arbete som vi har uträttat här i kammaren, och som alltid är jag väldigt stolt över våra långvariga, konstruktiva demokratiska traditioner. Jag vill också ta tillfället i akt att tacka särskilt förste vice talmannen , gruppledarna och övriga ledamöter i riksdagsstyrelsen som jag har haft äran att samarbeta väl med . Jag vill även rikta ett stort tack till förvaltningen och riksdagsdirektör för allt ert hängivna arbete och stöd den här mandatperioden. Tack ska ni ha! (Applåder) vill jag önska alla, var och en, lycka till i valrörelsen! 94 Tjänstgörande ålderspresident (KD): är det nog bara en person i den här kammaren som inte har blivit vederbörligen avtackad, och det är talmannen själv. Vi började lära känna varandra på European Youth and Student on Disarmament 1978 i , när vi delade rum på . Det betyder ungdom. Det goda intrycket av den fina person som han är har bara förstärkts och i samarbetet här i . Per är som vi alla vet en korrekt men också, skulle jag vilja säga, en i ordets bästa mening cool talman. Han har stil. Han har humor. vill vi rikta ett varmt och djupt känt tack till dig, Per, för att du på ett imponerande tryggt, tålmodigt och trevligt sätt har lotsat oss genom den här mandatperiodens debatter, frågestunder och voteringar men också i praktiken varit chef för hela det här huset. Vi önskar också dig och din familj en riktigt skön sommar innan valrörelsen drar i gång på allvar. Nyss önskade du oss alla framgång i valrörelsen. är det ju bara 349 mandat som ska fördelas, så det är ett nollsummespel. Men jag tror att jag har med mig alla ledamöter här när jag säger att vi önskar också dig framgång i valrörelsen. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 7 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken Punkt 1 (Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken) 1. utskottet 2. res. 1 (S) 3. res. 2 (MP) 4. res. 3 (SD) 5. res. 4 (V) Förberedande votering 1: 17 för res. 3 19 för res. 4 285 avstod 28 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 24 för res. 2 17 för res. 4 280 avstod 28 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 105 för res. 1 24 för res. 2 193 avstod 27 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 161 för utskottet 103 för res. 1 58 avstod 27 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 M, 23 FP, 21 C, 15 KD För res. 1: 103 S Avstod: 24 MP, 17 SD, 17 V Frånvarande: 9 S, 5 M, 1 MP, 1 FP, 2 C, 3 SD, 2 V, 4 KD Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. SkU33 Redovisning av skatteutgifter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU36 Uppskov till 2014/med behandlingen av vissa ärenden Kammaren biföll utskottets förslag. 8 § Svar på interpellation 2013/14:537 om myndigheters placering och nedläggning av skattekontor runt om i landet 95 Statsrådet (KD): har frågat mig på vilket sätt jag kan säkerställa att en grundläggande service för människor och företag finns tillgänglig även på mindre orter. har vidare frågat mig på vilket sätt jag avser att se till att myndigheterna lever upp till de principer som riksdag är enig om. har slutligen frågat om jag avser att påverka hur många lokalkontor en myndighet kan lägga ned samt var dessa i så fall bör placeras. Alla beslut om hur förvaltningen ska organiseras vägleds av att förvaltningens organisation ska vara tydlig, ändamålsenlig och kostnadseffektiv. Myndigheterna ska ha goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet på ett effektivt och rättssäkert sätt. Detta ska återspeglas även i valet av lokaliseringsort. En myndighets lokaliseringsort omprövas inte kontinuerligt, utan fastställs i allmänhet genom beslut i samband med nybildande eller större ombildningar av myndigheter. Regeringen har i budgetpropositionen uttalat vikten av att överväga om statliga myndigheters lokalisering i ökad utsträckning kan få en spridning över landet. Det handlar om att noga pröva om myndigheterna kan lokaliseras utanför storstäderna, i första hand till länscentrum eller andra större orter. Regeringens förvaltningspolitik bygger på att myndigheterna i stor utsträckning själva, utifrån de mål för verksamheten som och regeringen fastställer, avgör hur den egna verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose medborgares och företags behov. Det innebär att regeringens styrning av statsförvaltningen bygger på en långtgående delegering. Myndigheterna har ett stort ansvar att utifrån tilldelade uppgifter och resurser utforma sina verksamheter och sin organisation på det sätt som är mest ändamålsenligt. I den förvaltningspolitiska propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt har regeringen angett att utgångspunkten för de statliga myndigheternas service ska vara en så långt som möjligt likvärdig tillgång till service för alla. Det är dock den enskilda myndigheten som, inom ramen för de generella styrinstrumenten, avgör hur dess tjänster utvecklas, genom vilka kanaler de finns tillgängliga och hur samverkan sker med andra myndigheter. Varje myndighet ansvarar också för att medborgarkontakter och service inom myndighetens område uppfyller behoven hos medborgare och företag i hela landet. Regeringens övergripande mål för utvecklingen av medborgarkontakter och service är vidare att kontakterna sker via de kanaler som, med beaktande av rättssäkerhet och kvalitet, mest effektivt tillgodoser medborgares och företags behov. Utvecklingen av lokala servicekontor och annan kontorsnärvaro bör präglas av balans mellan möjligheter till samordning, lokala förutsättningar samt möjligheter till och utveckling av service genom andra kanaler. 96 (MP): Jag får tacka så mycket för svaret. Jag har ställt tre frågor till statsrådet. Sedan maktskiftet i har 55 statliga myndigheter kommit till, men hälften av dem har hamnat i huvudstaden, enligt en granskning som tidningen gjorde. har uttalat att varje beslut om lokalisering av statlig verksamhet bör föregås av noggranna överväganden om möjligheter att i första hand välja länscentrum eller vissa orter i eller i anslutning till nationella regionalpolitiska stödområden. Det är i mångt och mycket i det regionalpolitiska perspektivet som jag lyfter den här frågan. Det finns flera principer. I arbetsmarknadsutskottets betänkande står det att annan lokaliseringsort än regelmässigt bör övervägas. Det är principer som näringsutskottet sedan har ställt sig bakom. pågår det centralisering av myndigheter på flera platser runt om i landet. Det har lagts ned och slagits ihop ungefär hundra skattekontor bara , . I min interpellation skriver jag: är det igen. Jag tar upp frågan om lokalkontoren i och . Åmåls skattekontor har man sagt ska flytta till och skattekontor till . Jag kommer själv från , så jag har tittat på vad man har sagt från politiken där. Från har man reagerat genom en skrivelse via till Kommuner och Landsting. Med anledning av den här frågan och många andra frågor, inte minst frågan om nedläggning av skattekontoret i , har man efterlyst en regionalpolitisk analys av den statliga lokaliseringspolitiken. Det finns mycket att säga runt detta. Å ena sidan försvinner det arbetsplatser från en ort när man flyttar eller lägger ned kontoren. Å andra sidan försvinner det också akademiska platser, eftersom det krävs akademisk utbildning. Dessutom försvinner det service till många verksamheter. Man minskar ett företags möjligheter till stöd från de lokala skattekontoren. Det är en utveckling som går stick i stäv med det engagemang som finns för små orter att öka sin attraktivitet, där man jobbar hårt för att öka besöksnäringen och få företag att etablera sig. Men sedan drar staten undan möjligheter eller bryr sig kanske inte om att detta pågår på något sätt. Jag tycker inte att vi ska bestämma och i detalj säga var olika lokalkontor och myndigheter ska ligga. Men när vi ser den utveckling som pågår tycker jag att vi har principer som vi har kommit överens om som vi på något sätt kanske behöver följa upp. Vi behöver förstå att det kommer att leda till effekter som jag inte tror att någon av oss vill ha. Jag har en fråga. Vi har alla de principer som vi har uttalat och det som finns skrivet i den regionalpolitiska propositionen , där man tryckte på större regionala hänsyn när skattemyndigheter placeras. Jag tycker inte att frågan har fått ett fullödigt svar, utan jag tycker att det finns mycket som fattas. 97 Statsrådet (KD): Principerna för hur vi styr statlig förvaltning är kanske unika utifrån ett internationellt perspektiv, eftersom vi har en mycket långtgående delegering. Myndigheterna har stor självständighet för att själva bestämma hur den uppgift ska verkställas som regeringen lägger på en myndighet och som beslutar om. Det gäller hur bemanningen ska se ut, hur organisationen ska se ut, hur man ska arbeta och hur ska man uppnå målen. Det styrinstrument som vi har är egentligen, när myndigheten bildas, att fastställa huvudort, sätesort, att utse generaldirektör och genom budget, instruktioner och uppdrag ge myndigheten olika roller. Men själv bestämmer myndigheten bemanning, organisation och liknande saker. Vi har också ett kostnadstryck på alla myndigheter. Vi vill hushålla med skattebetalarnas pengar. Det innebär att de måste bli lite effektivare. De principerna finns det ett brett stöd för i riksdag, och jag hoppas också att ställer upp bakom de principerna. Det innebär att vi får lite olika uttryck runt om i landet. Jag kan inte svara för de enskilda myndigheterna, särskilt inte de som inte ligger under mitt ansvarsområde. Men generellt sett gäller att det kan ta sig lite olika utryck. Då måste man fråga sig: Vad är det viktigaste? Det är väl att ge bra service till medborgarna och företagen. Man kan ta som ett exempel. Då kan man säga att de har gjort en fantastisk resa. Från att vara en mycket utskälld myndighet som upplevdes oerhört otillgänglig och svår att ha att göra med har de till och med fått pris för att vara årets myndighet och liknande, eftersom de har förbättrat sin service radikalt genom exempelvis tjänster på hemsidan, telefon och liknande. De har använt nya tekniska metoder för att öka servicegraden. De kanske också har varit tvungna att titta på andra organisationsformer. Då har de mött upp behovet av att finnas lokalt runt om i genom att ha servicekontor. Det är ett drygt hundratal runt om i , vilket har möjliggjort att finns på en del orter där de inte fanns förut. Som exempel kan vi ta att tidigare inte har haft service men har det via så kallade lokala servicekontor på orter som , , , , , och .