prot · H109101 · 2014-04-15 00:00:00 — Jag håller med om allt man säger i det första stycket om industrins betydelse. Men regeringen har sagt att industrin har minskat kraftigt i betydelse, att den inte betyder lika mycket som den har gjort tidigare och så vidare. Detta har sagts inte minst av statsministern i ett fabulöst uttalande vid något internationellt möte. Jag kommer inte ihåg exakt vad han sade, men i stora drag var det att industrin i princip är på väg att försvinna från . Vi vet alla att det inte är sant. Jag kan alltså hålla med om det första stycket. Nästa stycke kan jag också hålla med om. Låt mig bara erinra om en sak. Så här uttryckte regeringen sig i samband med överläggningarna: Man ville inte att industrin skulle få en större betydelse på bekostnad av andra sektorer, till exempel tjänstesektorn. Det var ungefär så regeringen uttryckte sig. Om man inte hade gjort det skulle jag aldrig ha skrivit interpellationen. Det var på exakt detta sätt regeringen sade när man hade överläggningarna. Det är det jag tycker är så konstigt, och det är det som är det mest motsägelsefulla. Jag tror ärligt talat inte att vare sig statsrådet eller jag, som tillhör två tillväxtvänliga partier, över huvud taget skulle uttrycka oss på det sättet av den enkla anledningen att vi vet att det ena inte stöter bort det andra. Det är tvärtom: Tjänstesektorn och industrin är beroende av varandra. Det kan man på enkla sätt redovisa genom att man ser att till exempel i samband med att det kommer en industri till en ort växer också tjänstesektorn, och tjänstesektorn har stor betydelse för att industrin över huvud taget ska fungera. De hänger ihop i den meningen. Vi vet också av det underlag vi har att av all tjänsteexport har direkt anknytning till varuexporten. Vi tycker att industripolitiken måste vara modern. Den ska vara kreativ och innovativ, och den ska ta till sig nya moderna tekniker. Det är någonting man gör. Man ska ta till sig gröna tekniker. Industrin ska också vara en viktig – kanske den viktigaste – beståndsdelen för att vi ska kunna utveckla och få en stark tillväxt för och för . Den kommer att betyda mycket för både den europeiska utvecklingen och den svenska utvecklingen även . Då blir det lite famöst att påstå att den skulle stå tillbaka till förmån för något annat. Det är precis så näringsministern och statsministern uttryckte sig inför mötena. Jag tycker att det är jättebra att ni har ändrat er, för det var det som var den stora poängen i det här. kan man konstatera något annat. Vi ska diskutera här . Jag kollade upp hur stor andel av ekonomin som består av industri bara i . Det kanske inte direkt är industri man tänker på när man åker in till . Men ungefär 10–av hela samlade produktionsvärde kommer direkt från industrin. Man ser annars bara att industrin finns längst nere i söder och längst uppe i norr. Vi menar därför att detta är en sak som regeringen har missuppfattat. 105 Näringsminister (C): Jag skulle vilja inleda med att säga att jag är glad att som näringsminister få möjlighet att tala om den viktiga industrin. Jag kommer själv från en region, Gnosjöregionen, som är präglad just av industrin och dess förutsättningar att skapa jobb. Det handlar också om möjligheten till innovation, förnyelse och förändring. Om det är något som man kan se tydligt är det inte bara att vi har en tjänstesektor och en industrisektor som är ömsesidigt beroende av varandra utan att även tillverkningsindustrin och industrisektorn har ett högre tjänsteinnehåll än . Bland annat berättade för mig under mina samtal med industrin att tjänsterna står för av deras totala försäljning. har de stått för mellan , men de räknar med att tjänsteinnehållet i deras verksamhet kommer att öka . Tjänsteinnehållet i den tillverkande delen och varuproduktionen ökar markant. Det är av den anledningen som jag i inför konkurrenskraftsrådet, då var med, beskrev varför regeringen var emot ett kvantitativt mål om som industrins andel. Det är ett alltför smalt sätt att se på det. Industrin är inte enbart den tillverkande och producerande delen. Det finns också ett tjänsteinnehåll i detta. Det är därför det är svårt att sätta upp en andel av bnp. Vårt mål är att alla sektorer ska växa. Det gäller industrin som är renodlad produktion, den industri som har ett högt tjänsteinnehåll och tjänstesektorn. Vi behöver skapa jobb i alla sektorer; de är alla jätteviktiga. Industrin är dessutom en hörnpelare i svensk ekonomi, inte minst för dess stora betydelse för vår svenska export. av svensk export kommer från de tillverkande delarna, vilket gör det hela unikt. Detta gjorde att jag tillsammans med ordförande tog initiativ till nationella industrisamtal som jag har haft tillsammans med , det vill säga de fackliga förbunden och industriarbetsgivarna, för att diskutera ett antal utmaningar. Vi har haft gemensamma seminarier och workshoppar för att stärka som industrination och tekniknation. Vi har behandlat vikten av goda ramvillkor – att vi ska fortsätta ha låga skatter och god tillgång till finansiering, till exempel, och bra inremarknadsregler i EU. Vi har tagit upp vikten av forskning och innovation för att industrin ska fortsätta att ligga i framkant. tog vi upp internationalisering, möjligheten till handel och att både små och stora företag ska kunna få stöd för möjligheten att hitta nya marknader. Det kommer att landa i en gemensam strategi framöver för att på det sättet peka ut hur vi ska stärka svensk industri framåt. Jag tycker att industrin är otroligt viktig, och jag är glad över att den här frågan lyfts upp. Vi vill stärka industrin. Vi tror däremot att ett 20-procentsmål som andel av bnp är ett lite trubbigt verktyg att använda. Det är lätt att manipulera. Det kan bli en 20-procentig andel av bnp bara för att en annan minskar, vilket var vad jag sade i , och då har vi inte lyckats. Vi vill ju att industrin ska växa och också att tjänstesektorn ska göra det. Det var det som vi konstaterade, och det var därför som vi i stället påpekade alla sektorers betydelse och möjlighet att växa i den svenska ekonomin. 106 (S): Det är bra att man ändrar sig i regeringen, tycker jag. Så här har tongångarna inte gått någon annan gång när vi har diskuterat dessa frågor, utan då har man lyft fram tjänstesektorn som någonting som kommer att växa mycket på bekostnad av industrin, eller tvärtom att om man låter industrin växa sker det på bekostnad av tjänstesektorn. Jag tror inte på ett sådant resonemang, och det är med den utgångspunkten som jag har ställt den här interpellationen. säger regeringen att man inte heller har den uppfattningen, så på den punkten är vi överens. När det gäller det kvantitativa målet däremot är det så att för att vi ska kunna utveckla och stärka tillväxten i och i EU har vi konstaterat att industriprodukter har ett högre tjänsteinnehåll än vad de hade tidigare. Det tror jag att alla som har någonting med industri att göra är överens om. Då ter det sig ännu mer obegripligt att regeringen inte kan stödja det här kvantitativa målet om att industrins betydelse får växa, för det stärker tjänstesektorn. Vi pratade inte bara om tillverkningsindustrin, utan det här handlade om att industrisektorn skulle växa. Det var inte att varuproduktionen skulle växa, utan det stod att industrin skulle växa, som var det som var poängen i hela det meddelandet. Jag kan inte se att det går att läsa på annat sätt än att det var just industrins betydelse som skulle öka. En återindustrialisering vill jag minnas att det stod om i meddelandet. Jag tycker fortfarande att regeringen säger: Nej, vi tycker inte att industrin ska växa, utan det ska vara andra sektorer som växer. Det är fortfarande det resonemanget som präglar statsrådets resonemang kring de här frågorna. Det andra som jag skulle vilja ta upp i det här sammanhanget är vilken syn regeringen har på industrins roll när det gäller tillväxten i . Kommer den att växa eller minska i betydelse? Regeringen har trots allt uttalat, framför allt statsministern, att industrins betydelse i svensk ekonomi kommer att minska. Är det någonting som statsrådet tror på, eller har hon uppfattningen att industrin kommer att vara en viktig del av den svenska tillväxten och ekonomin även ? 107 Näringsminister (C): Regeringen anser att industrin är viktig. Regeringen anser att den är en hörnpelare i vår ekonomi. Regeringen anser att tillverkningsindustrin är en avgörande och viktig del för svensk export, vilket är en angelägen värdemätare, då svensk export är viktig för svensk bnp och för svenska jobb, inte minst på landsbygden. Regeringen kommer att fortsätta att driva på för en aktiv industripolitik och en aktiv näringspolitik för att alla sektorer ska växa i vårt samhälle. Vi behöver fler jobb, och därför kommer vi att fortsätta att stärka möjligheterna för goda ramvillkor i . Det sker genom att man öppnar den inre marknaden i EU för digitala tjänster. Det handlar om ett frihandelsavtal med som kommer att betyda mycket för vår svenska industri, och det handlar också om vad vi gör hemma i . Vi har exempelvis sänkt bolagsskatten från ned till . Vi har infört ett FoU-avdrag, alltså ett avdrag för forskning och utveckling, och ett investeraravdrag för möjlighet till tillgång till kapital för mindre företag. Vi återinförde lärlingsutbildningen under förra mandatperioden, och den hade då varit borta från svensk utbildningspolitik . Det är någonting som industrin har välkomnat. Vi har stärkt yrkesutbildningarnas koppling till arbetsmarknaden, vilket industrin också har lyft fram. Det är alltså en rad olika delar som är viktiga för att industrin ska växa och vara stark i . Det är inte regeringen som genom planekonomi bestämmer exakt vilka företag som ska stanna i , vilka företag som ska komma tillbaka och vad företagen ska fatta för investeringsbeslut. Däremot är det viktigt att vi har en bra jordmån för att företag ska vilja flytta hem till igen. Vi har sett ett par exempel på att man har gjort det . Det är också vår skyldighet att skapa en god jordmån för företag att växa här i . Det kan vi också se prov på. Vi befinner oss på en global marknad, och det tävlar med andra länder om handlar just om goda ramvillkor. På fråga om industrin kommer att växa eller minska är svaret att det beror på om alliansregeringen får sitta kvar eller inte. Får vi sitta kvar vid makten kommer vi att fortsätta stärka svensk industri med goda ramvillkor, sänkta kostnader och liknande, och vi kommer att betona betydelsen av frihandel. Hur en rödgrön regering ser på till exempel frihandel, den inre marknaden i EU och kostnader för att ha unga anställda får svara på. Vi kommer att fortsätta att stärka möjligheten för svensk industri och svenska jobb i den sektorn. 108 (S): Jag tänker inte ge mig in i den debatten, men vi kan väl konstatera att när det gäller synen på EU:s inre marknad och synen på frihandel finns det ganska liknande uppfattningar. Eftersom jag i huvudsak ansvarar för handelspolitiken i min partigrupp kan jag säga att jag understundom kan tycka att den typen av diskussioner blir ganska tråkiga här i kammaren. Man vet vilken typ av debatt som pågår där ute, utanför kammaren, men här inne kan den bli ganska tråkig. Här dunkar vi bara varandra i ryggen och tycker att alla ska ha samma uppfattning. Det kan bli lite tråkigt. Just den delen är jag alltså inte ett dugg orolig för. Det kommer att finnas många andra problem som kommer att växa för alliansregeringen, om den mot förmodan skulle få vara kvar. Det får vi väl se efter valet. Jag tror inte heller att man genom något slags planekonomi kan få fram fler eller färre jobb, men det kan man få genom att driva en gynnande politik, till exempel genom att ge förutsättningar för att ha en bra industriverksamhet. Då är jag inte säker på att det alltid handlar om vilken typ av skattesystem det finns eller vilken typ av villkor som råder i övrigt, utan det kanske kan handla om andra saker, till exempel om det är möjligt att etablera sig på ett visst ställe där industrin vill finnas. En annan sak som jag vill säga, och som vi väl kan glädja oss åt i största allmänhet, är att det faktiskt finns företag som flyttar från till exempel tillbaka till . Man kan se det ur två perspektiv. Prisnivåerna börjar komma i kapp de prisnivåer som råder i , och det är en utveckling som är bra för . Men det är också bra för , för då får vi tillbaka fler arbeten. 109 Näringsminister (C): Jag vill tacka för en bra och angelägen debatt om hur vi ska skapa fler jobb inom den svenska industrin och hur vi ska få en fortsatt stark och aktiv industri- och näringspolitik från regeringens sida. Jag tycker också att det var bra att här i sitt sista anförande gick ifrån det planekonomiska tänket om att ha kvantitativa mått som andel av bnp och i stället pratar om goda ramvillkor och förutsättningar för att vi ska ha en industri som växer. Vi kommer att fortsätta att verka för en stark tillverkningsindustri i . Både fack och arbetsgivare informerar mig om det här ömsesidiga beroendet som tjänstesektorn och industrin har och det alltmer ökade tjänsteinnehållet i tillverkningsindustrin. Det är en modern industripolitik som vi måste forma framåt, och den bygger på just den vetskapen. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellation 2013/14:380 om rymdturism 110 Näringsminister (C): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att bemannade rymdresor ska kunna förverkligas. Inom regeringen är arbetet fördelat så att utbildningsminister har huvudansvar för rymden, forskning och utbildning och jag som näringsminister har ansvar för turism. behöver fler hållbara turistdestinationer som är internationellt konkurrenskraftiga för att attrahera fler utländska besökare. Regeringen gav därför 2012 i uppdrag att genomföra insatser för att stärka och utveckla hållbara turistdestinationer. var en av de fem pilotdestinationer som valdes ut för att ta del av insatserna, bland annat utifrån engagemang och satsningar på rymden. Totalt har regeringen satsat på destinationsutveckling, och arbetet pågår nu ute i landet. Utvecklingen av bemannad rymdfart och rymdturism utgör en viktig potential för som destination, och jag ser framför mig att det arbete som genomförs i destinationen kommer att bidra till en positiv utveckling för rymdturism. 111 (S): Jag har frågat näringsministern vad hon tänker vidta för åtgärder för att ska kunna genomföra bemannade rymdresor och se till att vi får en rymdhamn i . På det har ministern svarat att man satsar på turism. Den delen av svaret är gott och väl, att man har satsat 60 miljoner på fem olika destinationer och där är en del. Men det är inte svaret på min fråga om vilka åtgärder näringsministern vill vidta för att bemannade rymdresor ska kunna genomföras. Det ligger ju i det som är kopplat till att detta inte bara handlar om turism utan också handlar om att man i samband med bemannade farkoster eller rymdraketer ska kunna syssla med både utbildning och forskning. Den delen finns det inget svar på, utan ministern hänvisar till en annan minister. Jag trodde att vi hade en samlad regering och att när en minister uttalar sig gör man det för . Därför kan jag konstatera att jag känner stor besvikelse över svaret. I den förra debatten talades det om industrin, och ministern sade att industrin är en viktig del. Där kan vi nog vara helt överens. Men som jag ser det är detta en industri som ligger i sin linda – det här är morgondagens industri. Om ligger på och ligger i framkant, och om rätt beslut tas, kan vi kanske bli världsledande på bemannade rymdfarkoster och syssla med forskning och utveckling. Vi är väl, och har varit, bäst på många olika tekniska saker. Det tycker jag att vi ska vara även . Därför känns det lite märkligt att regeringen inte kan komma till skott och få till ett ramverk, det vill säga det som saknas för att man ska kunna genomföra bemannade rymdresor. Det är själva ramverket som jag efterlyser i min interpellation, och det är just det svaret som saknas. Med tanke på möjligheten till forskning, och att vi i så fall ska knyta forskare till oss här i , måste vi beakta den konkurrens som finns på det här området. I har man löst det och kommit en bit på vägen. En annan stark konkurrent är , och där är de på gång. Om de kommer före kommer vi att konkurrera om forskarna. Det vore väl lite olyckligt om vi nu skulle förlora på upploppet på grund av att den inte kan sätta sig ned tillsammans och ta ett beslut, mellan minister och näringsministern, som är här i kammaren och säger sig vara positiv. Jag väntar fortfarande på besked om vad ministern avser att vidta för åtgärder. 112 Näringsminister (C): Jag välkomnar generellt planerna på en hållbar svensk rymdturism. Vi har haft en snabb tillväxt inom besöksnäringen under framför allt . Det gäller både hur destinationerna har utvecklats, till att bli mer exportmogna och mer internationellt intressanta, och den jobbtillväxt som vi ser i besöksnäringen, inte minst på landsbygden. Vi behöver nu fylla på i förråden med fler attraktiva besöksmål. Det jobbar såväl regeringen som destinationerna och Visit med. Om vi går in specifikt på rymdverksamheten krävs det tillstånd för att bedriva rymdverksamhet, och det regleras i lagen om rymdverksamhet och förordningen om rymdverksamhet. Specifika frågor som rör just detta lagstiftningskomplex är statsrådet ansvarig för. Specifika frågor som rör till exempel Rymdstyrelsen och förordningen om rymdverksamhet är ansvarig för. Jag tar upp detta just för att interpellanten ska förstå att dessa frågor är uppdelade på olika områden beroende på om det gäller lagar om rymdverksamhet eller Rymdstyrelsen, det vill säga forskningsdelen, som av naturliga skäl är knuten till forskningsminister . Vi följer dessa frågor väldigt nära från håll. , , aviserade och regeringen en ny nationell rymdstrategi för att svensk forskning och industri ska kunna utvecklas och bidra till svensk tillväxt. Syftet med utredningen och den breda översynen är att de ska resultera i mål och prioriteringar för hur som land ska kunna få ut mesta möjliga av investeringarna på rymdområdet. I utredningsdirektiven omnämns kommersiellt bemannad rymdfart. I går såg jag till exempel att just den nationella rymdstrategin välkomnas av dem som arbetar med Spaceport uppe i . En viktig del som är en bra och angelägen bas för att utveckla rymdturism, förutom de tillstånd som måste till och som man nu tittar på i rymdstrategin, är att destinationen själv behöver utvecklas och samla förstudier och material för detta. I fokuserar destinationsbolaget på att öka attraktionskraften för destinationen med bland annat satsningar på rymdturism. Exempel på insatser som destinationerna jobbat med är att man har tagit fram en förstudie och ett koncept för ett med inriktning på rymden. Utöver det jobbar man med andra frågor som är viktiga för att stärka som turistdestination. I ljuset av både det vi gör för att stärka som turistdestination och det regeringen så sent som aviserade med en nationell rymdstrategi, och som har välkomnats av de aktörer som arbetar med detta, är det tydligt att regeringen gör en hel del för att stärka denna del både för forskning och för industri framåt. 113 (S): Det som möjligtvis är lite förvånande är väl att de som finns uppe i bara står och väntar. De behöver ju bara besked. Det är i grund och botten det som hela frågan handlar om. De är inte hjälpta av en nationell rymdstrategi med en bred översyn, för det tar tid. De behöver tillstånd och besked . Den här industrin tror jag kan vara en framtidsindustri, med hundratals jobb uppe i . Jag är inte säker på att det räcker, utan det kan handla om ännu fler. De behöver bara besked om tillstånd. De behöver inte mer översyn. De har kunskapen. Men de konkurrerar med och med . har ett ramverk, och är på gång. Där är ministern med på banan. Och de har sagt att de ska bli mer eller mindre världsbäst på detta. Det är det konkurrerar med, och det är om det vi behöver få besked om vi vill gå vidare. Vi kan inte vänta på en utredning – framför allt inte investerarna. Det står ju investerare beredda att sätta in pengar omgående om man bara får tillståndet. Det blir ett moment 22. Det måste väl ändå vara bättre att ministrarna talar med varandra och ser till att lösa detta oavsett vems ansvarsområde det är. som den uttalar sig i en fråga utgår jag nämligen från att det är en regering som uttalar sig, inte fyra olika partier som har olika viljeuttryck. Det handlar om . Då måste väl näringsministern kunna göra en viljeinriktning och säga att vi ska lösa detta och att vi ska lösa det innan vi blir utkonkurrerade. Om kommer före blir det naturligtvis konkurrens om forskarna. Har britterna då knutit till sig ett visst antal forskare blir det svårare för att knyta till sig forskare. Då ska vi konkurrera där. Därtill ska det byggas rymdraketer, och det blir också en konkurrensfråga när man ligger steget efter. Jag hoppas verkligen att ministern i sitt nästa inlägg kan se att detta kan vara en framtida industri för som kan skapa massor av arbetstillfällen, framför allt uppe i , men som också kommer att skapa ringar på vattnet till annan industri. Det kommer att handla om att upptäcka och se nya saker, sådant som vi faktiskt inte känner till , som man kan få del av. Ur ett långsiktigt perspektiv är turismen som jag ser det bara en liten bit. Det är forskningen och utbildningen som kan bli den stora industrin och som kan generera både exportpengar och tillväxt till . 114 (S): Talmannen har kanske liksom jag legat och tittat upp mot rymden en vinternatt, fascinerats av det oändliga och ofattbara och tänkt att det kanske finns möjlighet att själv få sväva tyngdlöst och se jorden från ovan. Idén om rymdresor har ju funnits , men det är den har övergått från en idé till en konkret verksamhet för att förverkliga rymdturismen. Det går allt snabbare med den teknikutveckling vi har. har man genomfört ytterligare en lyckad testflygning. Allting pekar på att de första passagerarna kommer en bit ut i rymden innan det här året är slut. För oss svenskar är det en intressant fråga om man ser detta som en besöksnäring med potential men också om man förstår den unika möjligheten vi har att etablera en rymdhamn i och vad det kan innebära som en katalysator för tillväxt, vilket den föregående talaren och interpellanten tydligt pekade på – en katalysator som skapar jobb och kopplar akademi och forskning till ett område som växer . Erfarenheten av raketuppskjutning har vi i regionen. Vi har infrastrukturen. Vi har förutsättningar rent fysiskt men också en omgivning som drar tusentals människor från hela världen. Som flygplatschefen säger i januarinumret av : Vi har polarnatt och midnattssol, norrsken och ishotell och så rymden ovanpå allt det. Ministern var inne på att har gjort en förstudie där man pekar på potentialen i att etablera rymdhamnen och få i gång rymdturismen. Man bedömer att det handlar om 145 000 besökare, en omsättning på över 1 miljard i regionen och en mängd nya arbetstillfällen. Men när jag lyssnar på näringsministern i debatten stärks också min övertygelse om att vi måste ta ett samlat grepp om frågan när det gäller rymden. Det handlar om att ta det breda greppet, men det handlar också om att säkerställa att de lagar vi måste stifta och de beslut vi måste ta inte bakas in i det stora hela så att det rinner oss ur händerna. Satsningen på rymden berör så mycket. Det är besöksnäring, forskning, utbildning, infrastruktur, transport och utveckling av helt nya produkter. Det är helt enkelt en färd där jag inte tror att har råd att inte säkra att vi finns med i täten. De potentiella vinsterna för som nation är stora, och intresset för den svenska rymdindustrin är stort. och konkurrerar med omvärlden. Det handlar om en handfull orter som kan bidra till att förverkliga den här nya industrin. Då vore det väldigt tråkigt om vi snubblar eller stannar på slutet, om vi blir förbisprungna för att vi inte springer fort nog. Det behövs en tydlig politisk vilja.