prot · H109108 · 2014-05-07 00:00:00 — När länder som ser EU som en väg framåt, som ett samarbete som kan bygga deras land starkt, då säger och att de vill splittra EU. De tänker dra och bygga en egen klubb – oklart vad, oklart hur och oklart på vilket sätt det skulle bli bättre. När man frågar svenskarna vad som är viktigast med EU svarar de ungefär som jag, nämligen att ta ansvar för miljön och klimatet, fixa fler jobb men inte införa euron samt minska regelkrånglet och detaljstyrningen. Med andra ord är många som säger som vi, statistiskt sett, centerpartister. Oavsett partifärg och åsikter hoppas jag att många som lyssnar på den här debatten går och röstar. Faktum är att du kan göra det . Det tänker jag göra. Vi behöver ett EU som möter de stora utmaningarna men som låter bli de små, ett smalare men vassare EU. 86 (MP) replik: Precis i början av mitt politiska engagemang hade vi folkomröstningen om EU. Då var det en stor debatt inom miljörörelsen om huruvida EU var bra för miljön eller om ett svenskt EU-inträde skulle vara förödande för de svenska miljöreglerna. När man ser på det i efterhand tror jag att man då hade stora förhoppningar om , som låg långt före de andra EU-länderna. Debatten handlade om ifall vi skulle använda det försprånget för att visa exempel och driva på utvecklingen i EU eller om vi skulle påtvingas de lägre standarderna i EU. I efterhand kan vi konstatera att ingen av dem fick rätt. Det som hänt är i stället att de svenska miljöreglerna stått stilla och inte förändrats medan EU-reglerna rört sig marginellt framåt. kommer EU med stark miljökritik mot . Det har till stora delar skett under alliansregeringens två mandatperioder. är inte längre känt som ett föregångsland i EU utan snarare som ett av de länder som har problem med flera av EU:s tuffa miljöregler. Vi kan vara glada åt de tuffa miljöreglerna, men vi kan inte vara särskilt glada åt den svenska hållningen. Det gäller rätten till ren luft i våra städer, skyddet för livsdugliga stammar av rovdjur i våra skogar, möjligheten för fisk att vandra upp i våra vattendrag, kontrollen av industriutsläpp och halten av gifter i fisk. På alla dessa områden tycker alliansregeringen att det finns problem med de stränga miljöreglerna i EU. Jag och tycker att ska vara en pådrivande kraft för miljö- och klimatarbetet i EU, att behövs i EU för att driva just de frågorna. Jag är ledsen för att vi inte gör det med den emfas som vi skulle kunna göra. Därför behöver vi både en ny regering och fler engagerade parlamentariker i . Min fråga till är varför centerpartisterna i tyckte att den bästa positionen i klimat- och energipakten, som är det viktigaste klimatbeslutet som just nu föreligger, var den gröna gruppens förslag om minskade utsläppsrätter, bindande höga mål för förnybar energi samt energieffektivisering medan i regeringen lägger sig platt för . 87 Näringsminister (C) replik: Om man lyssnar på riskerar man att få en felaktig bild av verkligheten. har inte bara höga målsättningar utan vi levererar också. Det stämmer att ligger långt framme i EU. Vi är det mest ambitiösa landet i arbetet med 2030-målen. Inget annat land har sammantaget högre ambitioner på klimatområdet än . Om vi ska klara av att fixa tvågradersmålet måste vi ha ett utsläppsmål på . Från både och regeringens sida lägger vi oss högre när det gäller dessa ambitioner än vad kommissionen har föreslagit. Det är allt annat än låga ambitioner. Det bör inte råda några tvivel om vad har gjort för avtryck. Vi har sett en femtondubbling av miljöbilar i . Vi ser att vi når EU:s 2020-mål på det förnybara – före utsatt tid. Vi är alltså bäst i klassen både vad gäller utsläppsminskningar och andelen förnybar energi. Det är så vi arbetar. Vi sätter upp tuffa mål och levererar efter dem. Sedan stämmer det att har stora utmaningar bland annat vad gäller luftkvaliteten. Det har gjort att vår miljöminister rest runt i de kommuner som inte sköter sig på det området. Men det stämmer också att den är pådrivande i kommissionen. Vi har gått ut med att vi förmodligen kommer att stämma kommissionen för att den inte har kommit längre vad gäller definitionen av hormonstörande ämnen och en giftfri vardag. Det är en tuff ambition som regeringen har både genom att sätta upp mål och leverera. Kommissionen har påpekat att har vissa brister bland annat gällande luftkvaliteten och det jobbar vi med, men vi levererar också gentemot kommissionen och säger att det är dags att EU rycker upp sig vad gäller giftfri vardag, inte minst riktat mot våra barn. 88 (MP) replik: Jag noterar de goda ambitioner man har när det gäller giftfri vardag för barn, vilket antogs i EU. Det var efter en samförhandling i Miljömålsberedningen. Det är mycket bra. Du svarade inte, , på frågan varför dina partikamrater i tyckte att den gröna gruppens position i parlamentet, med oerhört tydliga klimatmål riktade både mot förnybar energi och mot energieffektivisering, var en bättre position, en tydlig klimatposition, än den som accepterat i regeringssamarbetet. Du svarade inte heller på hur det kommer sig att är involverat i så många tvister vad gäller EU-reglerna. Det handlar om biologisk mångfald. Ska vi inte säkra en grundläggande trygghet för den biologiska mångfalden i de svenska skogarna? Ska vi inte säkerställa att fisk kan vandra upp i de svenska vattendragen? Ska svenska kvinnor och barn riskera att äta giftig fisk från för att ni vill ha undantag från EU-reglerna? 89 Näringsminister (C) replik: Jag kan konstatera att genom och regeringens arbete har nått vårt mål om förnybart. Vi har förnybart i . Vi ligger långt framme och har redan nått de målsättningar vi hade till 2020. I regeringens överenskommelse om det förnybara talar vi om . Det är långt under det redan ligger på, . Vi vill alltså i förbehålla oss rätten att sätta våra tuffa mål om förnybart här hemma. Vi tycker att det är rimligt att den trycker på för en ökad andel förnybart. Vi ligger längst fram i EU vad gäller förnybart, och vi tänker fortsätta att göra detta. går till val på att kraftigt öka det förnybara, men det är en fråga för riksdagsvalet, inte EU-valet. Här driver vi på för att EU ska vara en aktiv aktör vad gäller utsläppsminskningar. Både och alliansregeringen föreslår mycket mer långtgående ambitioner än vad kommissionen gör beträffande utsläppsminskningar. 90 (SD) replik: säger att jag drar när det börjar bli jobbigt. Jag har inga ambitioner att dra någonstans. Vi tycker att det är EU:s klåfingrighet och maktambitioner som ska dra från . Det är vår utgångspunkt. Smalare man vassare – det har vi hört . Det är en gammal centerpartistisk slogan. Jag gissar att det måste vara lanserade den. Och det låter ju lite klatschigt. Jag roade mig med att läsa lite gamla riksdagsprotokoll , när vi – eller snarare ni; jag satt inte i då – diskuterade Lissabonfördraget här i kammaren. Jag noterade hur talade sig varmt för Lissabonfördraget. Lissabonfördraget, , innebar att vi gav EU makt på 68 nya politikområden: rättspolitik, migration, offentlig service, samhällsplanering, energi, transporter, turism, idrott, hälsa, utbildning, forskning, EU:s budget, utrikes- och säkerhetspolitik med mera. Det innebar en väldig maktöverföring från till . , som då hette , sade så här i debatten: står Lissabonfördraget för dörren. Det är en text som behöver, inte minst på grund av att antalet medlemsländer växer. Då är min enkla fråga till : På vilket sätt gjorde Lissabonfördraget EU smalare? 91 Näringsminister (C) replik: Debatten mellan och oss som i grunden gillar EU blir ganska tydlig. vill genom en tidsmaskin föra och föra en debatt om ja eller nej till EU. Vi andra har lämnat den matchen, gått vidare och frågat oss hur vi ska göra EU bättre och hur vi ska få ett EU som jobbar med färre frågor men gör det bättre. En väldigt tydlig kritik består i att jag inte tycker att EU ska lägga sig i den svenska arbetsrätten, som Socialdemokraterna vill. Jag tycker för den delen heller inte att EU ska ha hand om den sociala politiken eller rovdjurspolitiken, utan den politik man har på EU-nivå ska flyttas ned till nationell nivå eller kanske ännu lägre. Det är ingången i detta. Lissabonfördraget var en förutsättning för att EU skulle funka med så många nya medlemsstater. Det är möjligt att vill ha någon form av anarki, men jag tror på att regler är en ganska bra grundbult för ett samarbete. Därför välkomnade jag Lissabonfördraget. Det innebar vissa innehållsförändringar, men det innehöll framför allt en möjlighet för nationerna och de nationella parlamenten att få större inflytande. Det blev också en annorlunda situation mellan de olika institutionerna i Europeiska unionen. Av den anledningen var vi väldigt aktiva förespråkare för Lissabonfördraget. Vi ville få ett bättre fördrag på plats. Men kritiken kvarstår från sida. Vi vill fortsätta att flytta ned makt. Vi vill göra EU smalare. Det handlar delvis om att säga nej till EU-skatter, EU-arbetsrätt och annat som Socialdemokraterna föreslår. Men det handlar också om att konkret plocka saker som kulturpolitik, rovdjurspolitik, socialpolitik och arbetsmarknadspolitik hem hit till . 92 (SD) replik: Min fråga var på vilket sätt Lissabonfördraget gjorde EU smalare, vilket är det genomgående här. Det har haft som utgångspunkt för Europapolitiken i , säger man. Men man väljer ändå att rösta för den här fördragsförändringen. Man väljer att rösta för , som ger EU massor med mer makt på bekostnad av de nationella parlamenten. Då måste rimligen frågan vara på vilket sätt Lissabonfördraget gjorde EU smalare. Vi ska absolut samarbeta i . Jag är alldeles övertygad om att det är väldigt bra att vi gör det. Jag är alldeles övertygad om att vi ska ha goda handelsförbindelser med övriga . Jag är också alldeles övertygad om att vi behöver samarbeta för att komma åt internationell brottslighet och nå gemensamma miljömål och liknande. Jag förstår att det måste ske på en internationell arena. Men vi behöver inte flytta makten över vår vardag till för att kunna samarbeta. Min fråga kvarstår. På vilket sätt gjorde stöd för Lissabonfördraget EU smalare men vassare? 93 Näringsminister (C) replik: Det här blir nästan lite roligt. vill lämna EU. Han vill dra därifrån. Han föreslår till och med en folkomröstning om huruvida vi ska vara kvar eller inte. Vi andra, som är i EU och har fokuset där, jobbar för att EU ska bli smalare men vassare. Lissabonfördraget kanske inte gjorde EU smalare på så många sätt, men det gav en bättre maktbalans. Framför allt gav det ett bättre ramverk för de nya medlemsstaterna när EU växte. Vad som blir väldigt tydligt är att snackar och har visioner om ett EU som han vill lämna. Det är som att börja snickra på ett hus och sedan ta fram storsläggan och riva ned det. Det är inte trovärdigt. Vi vill ha en närodlad politik i EU där makten finns så nära väljarna och medborgarna som möjligt. Därför driver vi en offensiv EU-vänlig linje där vi plockar ned makt till och de nationella parlamenten inom exempelvis rovdjurspolitik, socialpolitik och arbetsmarknadspolitik. 94 (V) replik: Jag vill att ska vara en pådrivare i det europeiska och globala klimatarbetet. Det kräver att vi är aktiva i internationella sammanhang och att vi är en föregångare på hemmaplan. Trovärdighet hemma hänger ihop med att tas på allvar där borta. Här har vi en stor plump i protokollet som gör att vår trovärdighet brister. Jag tänker på , det företag som vi äger tillsammans och som regeringen har ansvar för. ensamt släpper ut mer koldioxid än hela nationen . gör huvudlösa affärer med gaskraft med Nuon och öppnar nya kolgruvor i . Det här gör att vi tappar trovärdighet i det globala miljöarbetet. Jag vill ställa en fråga om något väldigt specifikt. har stämt den tyska staten för att man i fattat ett demokratiskt beslut om att avveckla kärnkraften. vill ha ett enormt skadestånd därför att den tyska demokratin vill använda rätten att gå mot förnybara energislag. Vad tycker du om det, ? Är det rimligt att vi överprövar demokratiska beslut i val av energislag? Det är min första fråga. Min andra fråga handlar om frihandelsavtalet mellan och , som jag förstår att är för i de delar som ska förhandlas. I de här delarna ingår det som kallas investeringsskydd. Det skulle ge amerikanska företag rätten att stämma oss som demokrati om vi tar demokratiska beslut som minskar deras vinster, till exempel om vi tar bort de privata vinsterna i välfärden. Delstaten har med ett liknande investeringsskydd som grund blivit stämd därför att de vill förbjuda frackning, en väldigt miljöfarlig metod för att ta fram olja. Är detta verkligen rimligt? Ska våra demokratiska beslut kunna överprövas av företag i ett nytt avtal som gör att vi tappar inflytande över vår egen utveckling? Varför ska stämma ? Och varför ska vi låta fler kunna stämma oss? 95 Näringsminister (C) replik: skräms med spöken som inte finns. mellan och är inte i hamn . Men det kommer att innebära väldigt mycket för våra småföretag och jobb. Det kommer att innebära en ökning av vår export med och en tillväxtökning. På många olika parametrar kommer det att innebära mycket gott för och företagen. Men det handlar inte om att underminera svensk och europeisk lagstiftning. Det handlar om att förenkla och förbättra standarder och regelverk som gör det möjligt att öppna marknader. Det inte gillar med detta är just orden fri handel. Han gillar inte handel – knappt företag, faktiskt. I det här fallet kommer vi att se till att det blir ett handelsavtal som funkar, ett handelsavtal som är lika rimligt som alla andra handelsavtal vi har med många andra länder i världen. Vi tror på fri handel eftersom det skapar jobb i , inte minst för den exporttunga basindustrin som är viktig bland annat för inland. Låt oss se på . är ett statligt företag som ska gå före och peka ut vägen mot ett mer hållbart samhälle. Regeringen lade fram bland annat ett nytt ägardirektiv. Vi har nya mål för att just hållbarhet ska vara i fokus. ska vara ledande i omställningen mot grön energi. Det är viktigt att och vd följer de ägardirektiv som finns. Brunkol i blir inte bättre bara för att den finns i . Det är lika dåligt i såväl som i . Här är det viktigt att följa de ägardirektiv som finns om att vara ledande i omställningen mot förnybar energi. 96 (V) replik: Min konkreta fråga gällde vad tycker om att har stämts av för att landet vill avveckla kärnkraften. Ett företag som vi alla äger och som du har ansvar för överprövar den tyska demokratins beslut. För en kärnkraftsmotståndare måste detta vara upprörande – tycker i alla fall jag. Någon sorts åsikt eller någon sorts viljeyttring vore intressant att höra. säger att ni vet nästan ingenting om avtalet med , men det kommer att ge exakt ökad tillväxt, handel eller vad det nu var. Det är väl det man kallar contradiction in terms på engelska. Faktum är att det finns ett utkast till ram för avtalet. Där ingår en klausul som heter ISDS. Det innebär bolags rätt att stämma stater. Det är vad jag är ute efter. Jag har röstat för massor av handelsavtal som tar bort handelshinder i , men jag tänker inte rösta för ett avtal som ger företag rätt att stämma demokratier. Det är just den specifika delen, ISDS, som jag frågar dig om: Varför vill ni ge andra länders företag rätt att stämma vår demokrati om vi fattar beslut som minskar deras vinst? Det är en direkt parallell till den fråga du inte vill svara på om och . 97 Näringsminister (C) replik: Det här är möjlighet att driva sin enkelspåriga linje om vinster i välfärden eller inte. Jag kan konstatera att avtalet inte är färdigförhandlat. Det är mycket som ligger på bordet, men syftet med ett frihandelsavtal är att skapa jobb och tillväxt, att förenkla och förbättra de regelverk och standarder som finns för att möjliggöra ett ökat utbyte som i förlängningen leder till ökad tillväxt och fler jobb hemma i . Det är emot, och det är jag för. Det är en viktig skiljelinje. är, återigen, ett statligt bolag med tydliga ägardirektiv från regeringen. Jag förutsätter att följer dem. ska vara ledande i den gröna omställningen. 98 (SD): Då är det för den första stora händelsen under supervalåret. Just valet till brukar inte väcka så stort intresse bland svenska väljare. Det finns ett utbrett missnöje i med EU:s utveckling mot mer och mer av överstatlighet och federalism. Det är många som är oerhört kritiska till utvecklingen, och det finns många som är i allmänhet motståndare till just överstatlighet och federalism som inte vill legitimera dem genom att rösta. Även jag som delar den uppfattningen menar att det här är ett mycket viktigt val. Det är särskilt viktigt för oss som är kritiska. Om vi inte röstar ger vi de federalister som vill fortsätta att bygga monsterstaten i fritt spelrum att fullfölja den utvecklingen. Det ska vi inte ge dem. Tvärtom, fru talman, ser jag som ett ypperligt tillfälle för kritiker av monsterstaten och den federala utvecklingen i att sända en signal. Det ska vara en kraftfull signal om att det nu räcker. är det nog. vill vi ha tillbaka makten över vår egen vardag. Det är vad EU-valet handlar om. EU-valet handlar om makt. EU-valet handlar om i vilken riktning som det europeiska samarbetet ska fortsätta utvecklas. Ska vi fortsätta i samma riktning, flytta mer och mer makt från och de övriga nationella parlamenten till , fortsätta att bygga en federalistisk monsterstat i ? Eller ska vi stoppa den utvecklingen och ta några steg tillbaka? Ska vi gå tillbaka till det mellanstatliga samarbete som tidigare fanns mellan fria, självständiga demokratier i ? Det är den stora politiska konflikten i inför valet. I den här församlingen finns åtminstone sex partier som vill fortsätta på den inslagna vägen. De vill fortsätta att flytta makten från oss i kammaren, från oss folkvalda, till , till andra länders politiker. Det är politiker som vi svenska väljare inte kan rösta på eller kan avsätta när de sköter sig dåligt. Sex partier vill fortsätta byggandet av ett federalt . I det här sammanhanget menar jag, fru talman, att det spelar ingen roll om man röstar på eller Socialdemokraterna. De vill ungefär samma sak, nämligen fortsätta att flytta makt till – om än i lite olika grad. Om vi ska titta på detta lite krasst gäller det för , , och . har länge hävdat att det är kritiskt till utvecklingen. Men även vacklar i sitt motstånd när man har intagit ett slags pragmatisk hållning till överstatligheten och är för överstatlighet när den passar de egna intressena. Kvar finns egentligen ett parti i församlingen som har en konsekvent position mot mer av överstatlighet och federalism, som vägrar acceptera att vi fortsätter att flytta makt till , som vägrar att se det som rimligt att ett svenskt medlemskap i en överstatlig politisk union finns inskrivet i den svenska grundlagen. Det partiet, fru talman, är . (Applåder) Jag vill ändå i det här sammanhanget framhålla vikten av samarbete i . är ett litet exportberoende land. är en liten öppen ekonomi. Det är klart att det är helt avgörande för oss att vi har goda handelsförbindelser med övriga länder i vårt närområde, inte minst inom det som vi kallar EU. Det är självklart. Lika rimligt och lika självklart är det att vi samarbetar för att lösa gemensamma problem, till exempel internationellt organiserad brottslighet eller globala miljöproblem, med hjälp av samarbete på en global arena. Det är självklarheter. Samarbete är avgörande på många sätt. Men för att samarbeta, fru talman, behöver vi inte ha en gemensam utrikespolitik med en gemensam utrikesminister. Vi behöver inte ha en särskild EU-president. Vi behöver inte harmonisera skattepolitiken. Vi behöver inte harmonisera den ekonomiska politiken. Vi behöver inte ha en gemensam valuta som alldeles uppenbart inte fungerar. Vi behöver inte ha en gemensam modell för arbetsmarknaden. Det går inte att ha en gemensam modell för arbetsmarknaden därför att förutsättningarna är så olika i de olika länderna. Vi har dessutom i en modell som har tjänat oss väl . Vi behöver inte en särskild EU-armé. Vi behöver inte ha ett gemensamt lagstiftande parlament. Vi behöver inte ha en gemensam flagga, och vi behöver ingen gemensam nationalsång. Ingenting av det där har över huvud taget någonting med samarbete att göra utan är bara uttryck för den politiska elitens stormaktsambitioner. Vi, fru talman, som är motståndare till utvecklingen tror på samarbete. Vi tror på ett mellanstatligt samarbete mellan fria, självständiga demokratier i . Det är vad valet handlar om. Den fria rörligheten är ett av fundamenten för Europeiska unionen. Det är klart att det finns en del positivt med att har öppnats. Vi kan i princip sätta oss i en bil i och färdas genom nästan hela kontinenten. Vi behöver inte på något sätt meddela oss eller visa pass. Det är naturligtvis bekvämt – det ska tillstås. Men då måste vi i sammanhanget betänka att när vi kan passera gräns efter gräns, land efter land, utan att någon ber oss att meddela oss, att visa ett pass eller kontrollerar vilka vi är eller vad vi har med oss, betyder det att det ser likadant ut vid vår gräns. Där sitter det inte heller någon och kontrollerar vem och vad som ska färdas in i vårt land. Vad får det för konsekvenser i vårt samhälle? Vad får det för konsekvenser för tryggheten i vårt land, vapensmuggling, drogsmuggling, människosmuggling, illegal invandring och kriminella ligor? Det här måste man väga. Man måste å ena sidan se de bekvämlighetsvinster som vi kan göra med det här och å andra sidan se den minskade trygghet som det innebär att vi har öppnat på ett sätt som kan utnyttjas av kriminella. För mig är det valet inte särskilt svårt. Jag tycker inte att det är någon större uppoffring att visa ett pass när jag ska passera ett annat lands gräns. Jag tycker inte att det är någon uppoffring över huvud taget. Det är inte ens obekvämt, särskilt inte om det får den följden att jag kan sova lite bättre och att jag känner mig lite tryggare i mitt eget land. Då har jag inga som helst problem med att visa mitt pass. Jag menar att insikten om att bristen på trygghet begränsar frihetens värde måste vara vägledande för synen på den fria rörligheten i . Därför, fru talman, vill vi återupprätta gränsskyddet. Vi vill stärka resurserna till tullen. Vi vill begränsa den fria vistelsetiden för EU-medborgare i andra europeiska länder. När det gäller vissa länder vill vi dessutom ha visumtvång. Medborgare från vissa länder utnyttjar nämligen den fria rörligheten på ett otillbörligt sätt. Det har inte minst koppling till det masstiggeri som finns i snart sagt varje svensk stad. Det finns mycket att säga om det. Det finns mycket att säga om den sociala utsatthet som det är ett tecken på. Det finns också mycket att säga om de effekter som det får på och i det svenska samhället. Men jag tycker att det viktigaste i det här sammanhanget är att framhålla att inte kan och ska ta ansvar för hela befolkning. Alla européer som lever i social utsatthet är inte vårt ansvar. Det varken kan eller ska vara vårt ansvar. Det måste anses grundläggande att så länge fri rörlighet råder i måste varje enskilt land ta eget ansvar för sin egen befolkning. Allt annat är ohållbart, fru talman. EU-medlemskapet och den fria rörligheten innebär också ett reellt och allvarligt hot mot svenska löntagare, mot svenska kollektivavtal och mot den svenska modellen. Vi ser det i byggbranschen. Vi ser det i skogsnäringen. Vi ser det i transportbranschen. Det är en total brist på kontroll, en urholkning av avtal och villkor, en lönedumpning och olagliga transporter. försöker inte minst Socialdemokraterna locka väljare med löften om att skapa ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden. Jag menar, fru talman, att det är falska löften. Man har helt enkelt ingen som helst trovärdighet kvar när man själv bär skulden för att en gång ha gett bort makten till och Europeiska unionen. Arbetsmarknaden ska betraktas som en nationell angelägenhet. Vi ska slå vakt om den svenska modellen, svenska kollektivavtal och svenska löntagares intressen.