prot · H10965 · 2014-02-05 00:00:00 — Vi måste dock försöka hålla oss till sanningen när vi diskuterar vilka medel vi ska titta på, vad vi har för medel och hur vi har använt dessa medel. Jag och säkert många bönder i skärgårdar och runt sjöar väntar med stor spänning på vad ni i alliansregeringen tillsammans med , så att ni får i kammaren, ska göra för dem som ni drar undan stödet för . Många av dem ringer mig och säkert dig, , och oss allihop här eftersom de mår mycket dåligt. För att inte tala om hur dåligt miljön kommer att må! 166 (FP) replik: Jag tror att vi tillsammans kan konstatera att koncentration, utpekande av ett område och kraftsamling ger effekt. Utspretning ger inte effekt. Vi kan hålla på att dribbla med siffror, men 2006 var första gången som det blev ett speciellt konto och en tydlighet i satsningar på havs- och vattenfrågor. Vi jobbar fortfarande med frågan om miljöersättningar. Faktum är att det är en neddragning i landsbygdsprogrammets pelare 2. Det handlar om tak och om att det har minskat med runt 200 miljoner. Totalt handlar det om gigantiska belopp. Jag förstår att det är jobbigt för dem det drabbar. kommer vi i ett annat läge, men blir det en del av dessa åtgärder. Jag har dock en tilltro till att många av satsningarna kommer att fortsätta även om man inte får just denna ersättning. Det vi måste göra är att arbeta intensivt för att bönderna ska få betalt för sina produkter och känna att de har en konkurrenssituation så att de klarar sig. Det vilar inte enbart på detta utan på andra saker också. Men det vore en lögn om jag stod här och sade att det inte är några problem, för det är det. 167 (C): Herr talman, riksdagskolleger och åhörare! Vi debatterar miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 8 om vattenvård. Det är 48 motionsyrkanden från allmänna motionstiden och 2013. Samtliga motioner avstyrks, men inte för att vattenfrågor är oviktiga. Tvärtom är det ett otroligt viktigt område. Avstyrkandena görs eftersom arbete redan pågår, vilket framgår i betänkandet. Ett exempel är havsmiljöfrågorna. är åtgärderna för havs- och vattenmiljö samlade under ett anslag. var det utspritt på olika anslag, precis som beskrev. Alliansregeringen valde att prioritera och koncentrera anslagen för havsmiljöfrågorna. har beslutat att anslaget för havs- och vattenmiljö ska ligga på . I detta ökade anslag ligger bland annat en satsning på lokala vattenvårdsprojekt, så kallade LOVA-projekt, med 75 miljoner . Det är en permanent höjning som har gjorts. Bakom denna satsning ligger vetskapen att lokala och nationella åtgärder i havs- och vattenmiljöarbetet är ett betydelsefullt komplement till det viktiga internationella arbetet i havsmiljöfrågorna. I svenska kommuner växer sig engagemanget för att delta i internationella projekt liksom för att vidta lokala åtgärder allt starkare. Satsningen på LOVA-stöd svarar upp mot detta lokala engagemang, för syftet med LOVA är att stärka det lokala engagemanget och på så sätt nå resultat i miljöarbetet. Det är ett exempel på vad som görs. Ett annat exempel som lyfts upp här i debatten är Greppa näringen. Mycket görs alltså, men man ska vara ödmjuk och säga att mycket återstår att göra. Därför sitter Miljömålsberedningen på regeringens uppdrag nu och jobbar med en sammanhållen och hållbar vattenpolitik för att komma med ytterligare åtgärdsförslag. En annan fråga som behandlas i betänkandet och där arbetet redan pågår är läkemedelsrester i vatten. Det är en fråga som engagerar mig, och vi har behandlat den i Miljömålsberedningen. Därefter har den blivit föremål för regeringsbeslut, etappmål och anslagshöjningar här i . Läkemedelsrester i vatten är en form av diffus spridning av kemikalier som är viktig att komma till rätta med. Läkemedelssubstanser passerar genom kroppen, hamnar i avloppsvattnet och når därifrån ut till miljön, dels via vattnet i sig, dels via avloppsslam eller rötslam. Arbetet för att komma till rätta med spridningen av läkemedelsrester sker på två sätt. Det första är via satsningar på avancerad teknik för att rena läkemedelssubstanser och andra svårnedbrytbara kemikalier i avloppsvatten – man kan prata om en end of pipe-lösning. Detta har regeringen i senaste budgeten anslagit 32 miljoner för . Det andra sker parallellt, och där är det viktigt att jobba uppströms och kunna väga in miljöaspekter vid bedömning av risker och nytta i samband med godkännande av läkemedel. måste man ta fram miljödata för ett läkemedel. Det får dock inte vägas in vid godkännande av humanläkemedel, men däremot om det är veterinärläkemedel. Intellektuellt kan jag förstå att läkemedels syfte är att rädda liv. Om man har en läkemedelssubstans som kan rädda liv ska inget få stå i vägen för det, utan det ska gå i första hand. Praktiskt innebär dock spridning av läkemedelssubstanser dels att man kan få skadliga effekter på organismer, vilket i sin tur kan utgöra ett hot mot den biologiska mångfalden och ekosystem, dels att läkemedelssubstanser som sprids som föroreningar i naturen kan utgöra ett hot mot människans hälsa. De kan hamna i dricksvatten som förorenas men också, om det är riktigt skadliga ämnen som sprids, bli både ett ekologiskt hot och ett hot mot människor. Därför är det viktigt att kunna väga in miljöaspekter. Detta rör internationella regler. Det etappmål regeringen beslutade om är: har beslut fattats inom EU eller internationellt som innebär att befintliga och eventuella nya regelverk för human- och veterinärmedicinska läkemedel i ökad utsträckning väger in miljöaspekter. Ingen har tagit upp detta tidigare, men det är otroligt viktigt. Det är ett jungfruligt arbete. Mistrapharma har jobbat med effekter i miljön, men vi behöver jobba både med uppströmsarbetet och med att kunna rena avloppsvattnet från de rester som finns. Jag slutar där, herr talman, och yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. 168 (KD): Det är en spännande debatt och ett spännande sätt att lyfta fram frågor som berör oss alla. Vad betänkandet som heter Vattenvård innehåller har flera nämnt tidigare. Det är ett antal motioner som vi nu traditionsenligt yrkar avslag på. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i dess helhet. Jag vill passa på att fortsätta där slutade och lyfta fram vikten av att vi ser att vattenfrågorna kommer att vara det mest väsentliga vi kan jobba med ur ett nationellt, internationellt och globalt perspektiv. Mycket av det som har sagts av tidigare allianskolleger här i talarstolen instämmer jag till fullo i. Det viktiga är att se att regeringen har gjort oerhört stora satsningar under de två mandatperioder som dessa budgetar omfattar. som övriga talare sifferexercerade roade jag mig med att titta lite på siffrorna. Jag kunde konstatera att det har gått från ungefär 360 till 670–680 miljoner , som är prognosen . Det är mycket pengar. Det betyder att det blir oerhörda summor om man lägger ihop vad vi satsar på detta. Då kan man tycka att 75 miljoner till exempelvis LOVA-bidrag – vad är det? Det är oerhört väsentliga resurser när de satsas på rätt ställe och avvägs på rätt sätt. Flera talare har varit inne på det kommande landsbygdsprogrammet. Det är lite intressant att jag inte har sett någon tydlighet i oppositionens förslag mer än det som har sagts i talarstolen om hur de resurser som finns ska omfördelas. Först ska vi ha hem så lite pengar som möjligt från EU, eftersom vi ska minska EU:s budget. Sedan ska vi satsa så mycket som möjligt här hemma. Jag får inte ihop den ekvationen, herr talman. Vi är realistiska och säger att EU:s budget ska användas till det den ska, det vill säga att vi ska satsa på forskning, utveckling och miljösatsningar. Detta ska göras på ett så neutralt sätt att vår näring får förutsättningar att göra sitt jobb. Jobbet, herr talman, gör vi nämligen inte i detta rum. Vi kan lagstifta, men vi gör de facto inte jobbet. Det gör våra lantbrukare och naturvårdare ute i landet på olika sätt. De gör det med god vilja, gott uppsåt och gott resultat. Det, herr talman, gör att jag vet att båda våra ministrar på detta område – både landsbygdsministern och miljöministern – med stolthet kan åka ut i och konstatera vad vi har uppnått på frivillig basis i utan att behöva lagstifta. Det är en oerhört god utveckling som naturligtvis ska fortsätta. Jag känner att jag kan få ta ut svängarna lite grann eftersom tidigare talare har gjort det. Miljömålsberedningen kartlägger och konstaterar nu att vi, eftersom vi har så många lagstiftningar och myndigheter som berör detta område, måste bringa ordning och reda i systemet. Det är väsentligt för att få en tydlighet i vad som kan och ska göras. Vi har EU-gemensamma regelverk och globala regelverk att förhålla oss till när det gäller vatten och exempelvis transporter på vatten. Vi har naturligtvis också nationell lagstiftning. Det berör oss var och en till slut. De måste harmoniseras och vara tydliga, och vi måste få en tydlig myndighetsstruktur. Regeringen tog ett kardinalgrepp för och skapade Havs- och vattenmyndigheten, som visar de goda resultat som kan göras i detta arbete. Det finns också en acceptans hos deras medspelare eller partner, som har sagt att det är en myndighet som är på god väg framåt när det gäller att jobba med detta. har tagit sig an uppgiften att vara en mer helhetsövergripande myndighet och forma sig på ett sätt som gör att vi kan få en tydlighet i de här frågorna. var som sagt inne på vad jag tror kommer att vara en av de viktigaste frågor som betänkandet berör och som vi kommer att ha en särskild debatt om , nämligen vad våra läkemedel och kemikalier innehåller. hänvisade till ett frukostmöte. Jag kan hänvisa till det frukostmöte som hölls . Jag hoppas att det som då sades om våra skogsresurser möjliggör att vi får en mindre kemikalieanvändning. Om jag förstod rätt, herr talman, producerar vi tillräckligt med massa för att vi skulle kunna göra alla våra kläder som vi konsumerar i av svensk massa – om nu mitt minne står mig bi, så här på kvällskvisten. Det är oerhört centralt. Det är också centralt att säga att vi har tydliga miljömål som ska uppnås. Vi når inte dit. Vi satsar resurser – kompetens och utvecklingsresurser – på att nå så långt vi kan, med de resurser som vi har till vårt förfogande. De företrädare som vi har jobbar internationellt mycket effektivt med de här frågorna, för det här är globala frågor. Vårt vatten, herr talman, är en global resurs som inte känner några nationsgränser. Därmed får jag väl sluta där började: Same procedure as every time. Jag är sist, och du är först, . Men vi får väl ändra på det . (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 20 § Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2013/14:269 Praktik på tågförarutbildningen av (S) till utbildningsminister (FP) 2013/14:270 Botniska korridoren av (S) till statsrådet (M) 2013/14:271 Väg E10 av (S) till statsrådet (M) 2013/14:272 Nya jobb och företag med av (S) till näringsminister (C) 2013/14:273 Effektiviteten i den statliga riskkapitalförsörjningen av (S) till näringsminister (C) 21 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2013/14:387 Nykterhetskontroll och beslag i av (S) till finansminister (M) 2013/14:388 Utglesat gränsskydd och narkotikabeslag av (S) till finansminister (M) 2013/14:389 Miljökonsekvenser av stängd tullklarering i av (S) till miljöminister (C) 2013/14:390 Försvarsjobb av (S) till försvarsminister (M) 2013/14:391 Generell välfärdspolitik eller utpekande hjälp av (S) till finansminister (M) 2013/14:392 NSA och det svenska EU-ordförandeskapet av (V) till statsminister (M) 2013/14:393 Alkoholbom och trafiksäkerhetsfrågor i av (S) till statsrådet (M) 22 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2013/14:357 Fastighetsbox i flerfamiljshus av (S) till statsrådet (C) 2013/14:344 SJ:s varsel av 400 personer av i (S) till statsrådet (M) 2013/14:345 Försämringarna för tågresenärer av (S) till statsrådet (M) 2013/14:347 Kontroll av utlåningsföretag av (S) till statsrådet (M) 2013/14:348 Stängningen av resebutiken i av (S) till statsrådet (M) 2013/14:355 Stöd till kvinnojourer av (MP) till statsminister (M) 2013/14:358 Konflikt mellan skollagen och lagen om offentlig upphandling av (MP) till utbildningsminister (FP) 2013/14:361 i av (S) till försvarsminister (M) 2013/14:362 189 och rekommendation 201 om hushållsanställdas rättigheter av (V) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:363 Kartläggning av habiliteringsersättning av (S) till statsrådet (KD) 2013/14:367 Avdragsbegränsning för betalning till person i utlandet av (S) till finansminister (M) 2013/14:369 Inställningen till kontanter av (S) till statsrådet (M) 2013/14:370 Minskad bankservice trots bolagsskattegåva av (S) till statsrådet (M) 2013/14:375 Asylsökanden från av (V) till statsrådet (M) 2013/14:376 och av (V) till statsrådet (M) 2013/14:377 och förnybar energi av (V) till statsrådet (C) 2013/14:378 Specialidrott på entreprenad av (S) till utbildningsminister (FP) 2013/14:379 Värdet av utbildningssatsningar av (S) till finansminister (M) 23 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf. 27 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 11 § anf. 54 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 13 § anf. 90 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 17 § anf. 127 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 19 § anf. 148 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.