prot · H109102 · 2014-04-16 00:00:00 — Jag kunde på plats i bilda mig en uppfattning om den bristande respekten för mänskliga rättigheter generellt i landet, men i synnerhet när det gällde urfolken. utrikesminister gick tidigare till frontalangrepp mot det svenska biståndet, som han menade uppviglade terrorister, det vill säga urfolk som försökte skydda sina marker, moder jord, från exploatering av stora utländska bolag. I besökte han både före detta biståndsminister och flera av våra frivilligorganisationer. Det svenska svaret blev ett förslag att fasa ut biståndet till , hur det nu kunde vara möjligt. Det borde ha varit tvärtom, i synnerhet efter det besök som med all tydlighet visade hur det står till med respekten för de mänskliga rättigheterna i landet. borde ha förstått att stödet till mänskliga rättigheter är lika nödvändigt framöver även om landets ekonomi är bättre nu än förut. Efter många protester, även från allianskolleger i utskottet, drogs förslaget tillbaka, men vi vet inte för hur . Orsaken till att jag skrev denna motion om både och var just för att uppmärksamma ledamöterna och regeringen på att det är helt fel tajmning, om man ska använda sig av regeringens språkbruk, att dra tillbaka det bistånd som är så oerhört betydelsefullt för skyddet av de mänskliga rättigheterna i länder där regeringarna inte lägger många strån i kors själva för att garantera människors lika värde. Då lägger jag extra betoning på regeringen i eftersom den colombianska presidenten åtminstone utåt sett vill ge ett intryck av att är på rätt väg. Alla länders bistånd har inte det fokus på mänskliga rättigheter som vi har i svenskt bistånd. När drar sig ur ett land finns det ingen som naturligt tar vid där vi slutade. Utifrån vad jag har sett under mina år i biståndspolitiken förs det inte heller några sådana samtal med andra aktörer trots att tanken med landfokuseringen bland annat var att alla inte ska vara överallt och att insatser skulle samordnas. Jag ser att jag har överskridit min talartid rätt så ordentligt. Jag hoppar därför över en del. står självklart bakom alla de reservationer som vi har i betänkandet. Men jag väljer att lägga fokus på och yrkar bifall till reservation 12. Jag trodde att skulle vara här och tala om situationen i och den reservation som vi har om det. Men det är de inte. Därför yrkar jag bifall även till reservation 4. 73 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 7 om och 13 om . Vi debatterar , som sagt, ett betänkande om mänskliga rättigheter som behandlar ett stort antal motioner och har en inriktning på särskilda regioner. har ett antal motionsyrkanden i detta betänkande som har behandlats tidigare och därför behandlas under så kallad förenklad motionshantering. Vi ställer oss fortfarande bakom innebörden i dessa motionsyrkanden, men vi har inga reservationer knutna till dem eftersom de inte behandlas specifikt i just detta betänkande. Man skulle kunna tro att detta är den första utrikespolitiska debatt som vi har i utskottet . Men flera av oss har faktiskt varit och debatterat både i och i . Det är roligt att det finns ett stort intresse för utrikespolitik och mänskliga rättigheter. Det är kul att utrikesutskottet inte bara debatterar inom väggar utan även finns ute i samhället. Generellt vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter finns det en stor samsyn i utrikesutskottet, även om det såklart finns synpunkter från oppositionen på områden där vi anser att regeringen borde engagera sig mer. Vi ställer oss alla bakom den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna som generalförsamling antog 1948. Förklaringen gav det internationella samfundet en gemensam värdegrund i synen på människan och förhållandet mellan stat och individ och slog fast grundläggande normer för de mänskliga rättigheterna som är överordnade politiska, ekonomiska, kulturella och religiösa skillnader. De grundläggande normer som anges i den allmänna förklaringen är universella och bindande för alla världens stater. Alla stater har en skyldighet att värna alla människors lika värde och rättigheter. Det finns många saker i betänkandet där vi instämmer med utskottsmajoriteten, men jag väljer att inte fokusera på det . Jag skulle i stället vilja lyfta fram de motionsyrkanden från som behandlas i detta betänkande. anser att det finns en grupp som regeringen, FN och EU uppmärksammar alldeles för lite med tanke på deras utsatthet, och det är förföljda kristna. Låt mig säga: Ja, det är självklart att alla minoriteters rättigheter är viktiga. Mitt syfte med att lyfta fram just kristna i dagens anförande är inte att vi ska glömma bort andra grupper eller på något sätt anse dem vara mindre viktiga, men när man anser att något behöver uppmärksammas mer blir det lite otydligt att bara prata generellt om mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter. Därför vill jag lyfta fram just de kristnas situation. I andra sammanhang är det inte konstigt att prata om till exempel kvinnors situation, barns situation eller hbtq-personers rättigheter – dessa grupper kan vara väldigt utsatta – men ibland när vill lyfta fram just kristnas rättigheter kan vi få kritik för det. Jag tycker att det är lite märkligt. Jag vill alltså bara inledningsvis vara tydlig. Vi har en motion som lyfter fram kristnas situation i flera delar av världen. Det handlar bland annat om och om de fruktansvärda övergrepp som pågår i . Det handlar också om , där det nästan pågår en etnisk rensning av kristna – men där det nu finns lite hopp om en autonom region för kristna. I detta betänkande behandlar vi dock särskilt situationen för kristna i och . I finns terroristgruppen som har dödat ett stort antal människor, både kristna och moderata muslimer som inte vill följa sharialagar. Enligt ett sydafrikanskt forskningsinstitut beräknades Boko Haram dittills ha dödat närmare 4 000 människor och skadat många tusen fler. I vissa delstater i har det tagits beslut som har lett till att kristna blivit utsatta för begränsningar i skolorna, hotade med kidnappning, utsatta för tvångsäktenskap samt nekade anställning, rent vatten och hälsovård. Det är förenat med stora risker att konvertera till kristendom, och det är farligt för kyrkor att ta emot nyomvända. samlades 45 kristna till veckomöte. var kyrkan fylld av döda och sårade. styrde två självmordsbombare sin bil rakt in i i mitt under pågående gudstjänst. Minst fyra personer dödades och över 40 skadades, bland dem en ung flicka. Nära 300 kyrkor i är förstörda. Jag anser att dessa grymheter måste få ett slut. Jag menar att tydligare bör visa sitt stöd för dessa utsatta kristna i som systematiskt diskrimineras. Vi bör tydligare fördöma Boko Harams våldsamma attacker, som skördar alltför många människoliv från olika grupper. Inom ramen för FN och EU bör verka för att de kristnas säkerhet garanteras och våldsamheterna upphör. Det är bra att utskottet i det här betänkandet lyfter upp problematiken, men jag anser att är alldeles för tyst när attacker av det här slaget sker i . Jag anser att borde kunna göra mer i frågan. För att gå vidare till finns det flera rapporter om hur landets strikta antihädelselagar har slagit hårt mot kristna. kom rapporter om att en flicka, i , fängslades och anklagades för hädelse. Flickan, som har Downs syndrom, påstås ha bränt upp sidor ur . Detta orsakade stor uppståndelse och ledde till att hundratals kristna fick fly från byn där den lilla flickan bodde. Fallet ledde till att FN kritiserade landets hårda antihädelselagar, vilket i sin tur kan ha påverkat att personen som antagligen fabricerat de brända sidorna ur blev gripen. Han blev dock inte fälld, och fallet är nu nedlagt. var 600 personer på väg hem från kyrkan när två självmordsbombare dödade runt 89 personer och skadade runt 150 personer. – väldigt – har ett kristet par blivit anklagade för att ha sänt hädelse-sms. Gojras distriktsdomare, som ansvarade för rättegången, dömde dem till döden för detta. Ett överklagande är nu planerat. Parets advokat berättar för en människorättsorganisation som bevakar situationen i att polisen var oförmögen att komma med verkliga bevis i rättegången och att domaren blivit pressad och påverkad att fälla domen om dödsstraff. Det är bra att man i betänkandet lyfter fram vad EU gör för att generellt verka för respekt för mänskliga rättigheter i , men i motionen tar vi särskilt upp antihädelselagarna och vilka fruktansvärda domar de bidrar till. Jag anser det beklagligt att utskottet inte kan vara tydligare i kritiken mot dessa. Jag hade också gärna sett fler exempel på vad vår egen utrikesminister har gjort i denna fråga och inte bara vad EU gör – om det nu finns några sådana exempel. Jag hoppas det. Jag anser det vara viktigt att självständigt visar sitt tydliga stöd för utsatta kristna i och tydligt tar avstånd från de strikta antihädelselagar och de människorättsbrott som pågår mot både kristna och andra minoriteter i . Vi ska inom FN och EU verka för en fortsatt skarp kritik mot de övergrepp som pågår. Detta är inget vi tar upp i betänkandet, men när vi talar om utsatta kristna kan jag inte heller låta bli att nämna de fruktansvärda övergrepp som pågår i . FN lämnade en rapport om detta. Låt oss fortsätta fästa omvärldens uppmärksamhet på de fruktansvärda fångläger som finns där och dit både kristna och andra, som har en annan politisk uppfattning, kan skickas. Det är en viktig fråga jag anser att vi bör lyfta fram mer. 74 (M): Vi debatterar betänkandet 2013/14:UU15, som behandlar ett antal motionsyrkanden om mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik. Arbetet med att främja demokrati, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling genomsyrar den svenska utrikespolitiken. ska vara en tydlig röst i världen för de mänskliga rättigheterna, och vi ska agera bilateralt och multilateralt genom Europeiska unionen, det nordiska samarbetet, FN och andra samarbetspartner. Omsorgen om och försvaret av de mänskliga rättigheterna är en integrerad och central del av den svenska utrikespolitiken. I utrikesdeklarationen lyfter utrikesminister upp att EU och arbetar sida vid sida för det öppna samhällets värden och principer. stora engagemang för de mänskliga rättigheterna, vår utrikespolitik och vårt utvecklingssamarbete speglar våra förhoppningar om en värld där människor kan leva fria, utan fruktan och nöd. Demokrati och respekt för politiska och medborgerliga rättigheter är viktiga förutsättningar för att förverkliga ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Såväl i politiska partier som i ett brett spektrum av enskilda organisationer kommer omsorgen om och försvaret av de mänskliga rättigheterna till uttryck. Denna samsyn om de mänskliga rättigheternas betydelse i utrikespolitiken är värdefull för möjligheter att bedriva ett framgångsrikt och resultatinriktat arbete som stärker trovärdigheten i våra insatser för de mänskliga rättigheterna. Regeringens arbete för mänskliga rättigheter ligger fast, och ska fortsätta att vara pådrivande i det internationella arbetet för främjandet av allas mänskliga rättigheter. Tankesmedjan , , presenterar en undersökning som granskar länders utrikespolitik. Här har utrikespolitik rankats i topp , framför allt på området mänskliga rättigheter. Det är inte ett sammanträffande – Alliansen har stärkt arbetet med de mänskliga rättigheterna. De utgör grunden för vår utrikespolitik. Mänskliga rättigheter är universella och genomsyrar vår syn på säkerhet och mänsklig säkerhet. Vi har varit bland dem som stridit på de mänskliga rättigheternas många frontlinjer, och vi backar inte för att i våra möten med andra stater driva kontroversiella motvindsfrågor som hbtq-frågan och frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Under dessa två mandatperioder har också vi satt nätfriheten på den globala dagordningen och i FN drivit igenom en resolution om att mänskliga rättigheter ska gälla online likaväl som offline. I betänkandet finns en rad reservationer med krav på att ska återställa det anseende som gått förlorat på MR-området sedan Alliansen tillträdde 2006. Jag vill yrka avslag på alla reservationer genom att lyfta fram ett axplock av det som prioriterar inom området mänskliga rättigheter. har bidragit med i humanitärt bistånd till dem som drabbats av konflikten i , och stöder aktörer som verkar för mänskliga rättigheter och demokrati i regionen. verkar för att den europeiska utrikestjänsten ska stärkas, så att den gemensamma utrikespolitiska rösten blir starkare. fortsätter att delta med personal i EU:s civila och militära krishanteringsinsatser. fortsätter att rädda liv och lindra nöd genom stöd vid kriser och katastrofer. verkar för att stärka det humanitära responssystemet. Vårt bidrag till kampen mot fattigdom och förtryck hör till de allra mest generösa. Den svenska biståndsramen uppgår till mer än , och vi möter det internationella 0,7-procentsmålet liksom det svenska enprocentsmålet. Andelen människor som lever i fattigdom har halverats, och målet om minskad undernäring är inom räckhåll . Regeringen fortsätter satsningen på hälsa för att rädda kvinnors och barns liv. I detta syfte prioriterar regeringen bland annat arbetet för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt sanitet. Stödet till UNFPA ökar liksom stödet till . Mänskliga rättigheter handlar om så mycket. Därför är det viktigt att är en stark röst för att stärka både män och kvinnor. är en stark röst för kvinnors rätt till sin egen kropp och att själva ta beslut om att till exempel utföra abort. arbetar för mäns och kvinnors lika rättigheter till utbildning och arbete. Kvinnors säkerhet och påverkan i fredsprocesser är av yttersta vikt. Därför fortsätter genomförandet av 1325 att vara centralt. är den sjätte största bidragsgivaren till FN-systemet. Vi har haft över 80 000 personer i FN-tjänst , och vi är den tredje största humanitära givaren. arbetar tätt tillsammans med EU för att stärka upp förutsättningarna i . antogs slutsatser för att öka handel och utveckling, demokrati och god samhällsstyrning, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter. Mänskliga rättigheter är inte självklara, och i betänkandet finns en rad motioner som tar upp situationen i olika länder runt om i världen. Brott mot de mänskliga rättigheterna förekommer tyvärr på så många håll. Alliansregeringen arbetar därför ständigt med att förstärka våra resultatstrategier och förtydliga ovillkorliga krav på respekt för mänskliga rättigheter. Jag yrkar bifall till utrikesutskottets förslag i betänkande UU15 och avslag på alla reservationer. 75 (S) replik: När det gäller mänskliga rättigheter har vi i svensk politik i allt väsentligt samma uppfattning. Det är ju ingen här som motarbetar de frågor som handlar om mänskliga rättigheter. Men när gång på gång talar om att är en stark röst och ska bli en ännu starkare röst och att mänskliga rättigheter är grunden för vår utrikespolitik undrar jag: Vad är det, , som gör att vi inte längre har en utsedd MR-ambassadör på UD som vi har haft tidigare? Det skulle jag gärna vilja ha ett svar på. 76 (M) replik: Jag är jätteglad att lyfter fram den stora samsyn vi har inom arbetet för att stärka de mänskliga rättigheterna. Precis som säger är de väldigt betydelsefulla och en förutsättning för att vi ska kunna driva en bra utrikespolitik och vara en stark röst när det gäller mänskliga rättigheter. Den kommuner att presentera en ny MR-strategi. Vi får avvakta och se vad den kommer att innehålla, så jag får återkomma i frågan. 77 (S) replik: Det låter spännande och intressant, men jag hoppas verkligen att inte minst de moderata, och borgerliga över huvud taget, ledamöterna i utrikesutskottet har påverkat i den här frågan. Vi fick vår första MR-ambassadör . Det var dessutom ett antal länder inom EU som följde vårt exempel. Jag tycker att det är oerhört viktigt att det finns en speciell person som kontinuerligt kan lyfta frågorna om mänskliga rättigheter på hög diplomatisk nivå och också företräda i för mänskliga rättigheter. Det handlar också om att granska och främja mänskliga rättigheter i biståndsmottagarländerna och att vara något av en länk mellan regeringen och svenska organisationer. Jag har också ställt den här frågan i den utrikespolitiska debatten till utrikesminister . Då fick jag till svar att vi inte behöver ha någon egen MR-ambassadör på UD eftersom EU har utsett en särskild person att jobba med MR-frågorna. Det är bra att EU har gjort det, men att tycka att det utesluter behovet av en MR-ambassadör i tycker jag är alldeles galet. undrar jag: Tycker att vi skulle kunna klara oss utan en MR-ambassadör bara beroende på att en särskild person inom EU är utsedd för MR-frågorna? 78 (M) replik: Jag håller med , återigen, om att mänskliga rättigheter är viktiga och att de är viktiga inom alla områden inom utrikespolitiken. Det må vara att är ett litet land, men vi är en stark röst inom så många områden och inom så många kanaler. arbetar både via FN och via EU och med nordiska samarbetspartner för att stärka vår svenska röst inom framför allt området mänskliga rättigheter. Jag är väldigt tacksam för att vi har en stark position inom till exempel EU:s utrikestjänst och att vi har prioriterat en talesperson för mänskliga rättigheter inom EU:s utrikestjänst. Jag tycker givetvis att ska vara pådrivande i att lyfta alla de frågor som finns inom området mänskliga rättigheter. 79 (MP) replik: Vi återkommer ofta till att det är en stor samsyn mellan alla partier i riksdag i utrikespolitiken. Vi brukar faktiskt uppmärksamma det därför att vi har en stor samsyn. Därför blir det så konstigt när ni i valdebatter och annat brukar skrämmas med att det inte finns någon samsyn i oppositionen om utrikespolitiken och att vi inte kan komma överens, för egentligen är vi allihop relativt överens om väldigt mycket. Det vore intressant att höra varför ni alltid påstår att vi har så skilda uppfattningar i utrikespolitiken när det i andra sammanhang betonas att vi alla har en samsyn. Men det var egentligen inte därför som jag begärde ordet. gör mycket som är bra när det gäller mänskliga rättigheter. är ett land som ligger före många av de andra, och det är en del länder i EU-området som inte gör särskilt mycket och som går precis på tvärs med vad vi allihop här i skulle vilja. Jag tänker bland annat på era spanska kolleger från Partido Popular och deras förslag om inskränkningar i aborträtten och annat. När det gäller kvinnors rättigheter och mänskliga rättigheter måste vi jobba inte bara utanför och EU:s gränser utan också innanför gränserna. Jag tänker att ni moderater har en jätteuppgift framför er när det gäller att påverka era kolleger i som håller på att införa lagar som kränker kvinnors rättigheter. Min uppmaning till er i är att ta Partido Popular i örat framöver, för det behövs. 80 (M) replik: Det är en olycklig och oroande utveckling vi ser i många europeiska länder. Det är vi helt ense om. Därför är det ännu viktigare att är en stark röst i arbetet med de stora motvindsfrågorna som rör sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, vilket jag lyfte fram i mitt anförande. Det gäller att sätter press på sina grannländer vad beträffar att mänskliga rättigheter gäller alla och är okränkbara. Här är vi en stark röst, och det kommer vi att fortsätta vara. Jag uppskattar inledande syn på att vi har en stor samsyn när det gäller utrikespolitik och mänskliga rättigheter. Låt mig dock vända på frågan: Varför har ni då alla dessa reservationer i ett betänkande om mänskliga rättigheter? Om dessa rättigheter är odelbara, okränkbara och gäller alla borde samsyn råda, och då borde ni inte ha dessa reservationer mot de mänskliga rättigheterna. 81 (MP) replik: Då kommer vi tillbaka till det som jag tog upp i mitt anförande tidigare. Vi har ett system där vi avslår en massa saker som vi egentligen tycker bara för att formen är sådan och för att vi inte har kommit överens exakt om de gemensamma formuleringarna. Jag tror att vi skulle vinna på att se över systemet hur vi skriver våra avslag, bifall etcetera. Jag tror att vi skulle kunna komma till många bra gemensamma förslag också framöver. Det blir konstigt när vi i debatterna säger en sak allihop och är överens, men när vi kommer till utskottet ska samma saker avslås. Vi i oppositionen har möjlighet att rösta för våra förslag. Det har inte ni på samma sätt. Det finns reservationer för att vi har en viss annan uppfattning, självklart, men det är inte så stora skillnader som man kan tro när ni i debatten säger att vi är så oense. Du är en av dem som alltid säger att vi har så stor samsyn, . Oavsett vad vi andra säger i debatterna brukar du alltid kontra med att du är glad över att vi har så stor samsyn. Det där med samsyn brukar alltså komma från dig i första hand. Men ja, vi har självklart olika uppfattning. När det gäller aborträtten vet jag att det är en fråga som du är mycket engagerad i. Därför ber jag dig att ta den frågan vidare till dina kolleger. Jag har sagt samma sak till , till och till någon annan av de moderata ministrarna. Jag tror att det var när hon var här i kammaren . Det är viktigt att ni sätter press på era kolleger. Vi ska inte ha ett där utvecklingen för kvinnor går bakåt i stället för framåt. 82 (M) replik: Alliansregeringen driver en stark och aktiv politik inom området mänskliga rättigheter. Att utrikespolitik har topprankats av en europeisk tankesmedja talar sitt tydliga språk. Vår största framgång var vår politik för mänskliga rättigheter. Den politik som alliansregeringen driver är alltså en bra och stark politik. Att vi har en stor samsyn är jag stolt över. För mig är mänskliga rättigheter odelbara och okränkbara. Då kan vi inte ha reservationer mot dem utan måste se det som ett område där vi har stor samsyn. Jag håller definitivt med dig, , och kan gå hand i hand med dig när det gäller abortfrågan. Jag kan gå i döden för att stärka kvinnors rätt för att bestämma över sin egen kropp. Jag tycker inte alls att den utveckling vi ser i är den vi ska se. Vi ska absolut hjälpas åt att stärka kvinnors rätt att få bestämma över sin egen kropp inom området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Här har vi en ännu större samsyn, skulle jag vilja påstå. 83 (SD) replik: Vi har i betänkandet några yrkanden där vi har reserverat oss vad gäller situationen för kristna. Det är bra att betänkandet lyfter upp vad EU har gjort för mänskliga rättigheter i och , men jag ställer mig kritisk till att man inte tydligare lyfter fram vad har gjort och vad man i har gjort för att motverka de fruktansvärda övergrepp som pågår mot kristna på olika håll. Eftersom det inte framgår tillräckligt i betänkandet passar jag på att fråga vad regeringen avser att göra för att på dagordningen tydligare lyfta upp situationen för förföljda och utsatta kristna på olika håll i världen. 84 (M) replik: Mitt tydliga svar är att arbetar både multilateralt och bilateralt genom FN, genom EU och genom nordiska kanaler för att lyfta fram starka röst när det gäller att stärka de mänskliga rättigheterna. Vi talar om mänskliga rättigheter inom alla områden, religion, etnicitet, sexuell läggning och så vidare. Vi arbetar oförtrutet med att lyfta fram starka röst när det gäller mänskliga rättigheter. Det gäller även för de kristna i och . 85 (SD) replik: Det är bra att står här och säger det. Problemet är om man ska förlita sig på vad EU gör utan att säga vad vill lyfta upp inom EU, för det framgår inte heller. har talat mycket om starka röst. Men i betänkandet står det bara vad EU har gjort, och det framgår inte tillräckligt tydligt vad vill göra. Tycker man att EU gör tillräckligt eller inte? Jag tycker inte att EU gör tillräckligt på detta område. Om man har arbetat inom dessa kanaler, vad har då regeringen lyft upp inom EU och FN för att stärka de kristnas rättigheter, mer än att tala generellt? Finns det något konkret exempel? 86 (M) replik: Det här är ett område där alliansregeringen inte delar syn på det arbete vi gör för mänskliga rättigheter.