prot · H20936 · 2014-12-11 00:00:00 — § 1 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2014/15:161 Interpellation 2014/15:161 Insatser för att minska risken för fallolyckor bland äldre av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:168 Interpellation 2014/15:168 Marinens musikkår av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet vid de svarstillfällen som finns före har annat åtagande samt befinner sig på resa. Interpellation 2014/15:170 Interpellation 2014/15:170 i förkrigstillstånd av (FP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet vid de svarstillfällen som finns före har annat åtagande samt befinner sig på resa. § 2 Anmälan om återkallelse av proposition Tredje vice talmannen meddelade att regeringen genom skrivelse 2014/15:28 återkallat prop. 2014/15:15 Upphävande om kravet på vårdvalssystem i primärvården. Skrivelsen lades till handlingarna. § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2014/15:18 och 20 till skatteutskottet 2014/15:21 till socialförsäkringsutskottet KOM(2014) 724 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 4 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2014/15:SfU1 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 2014/15:SfU2 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 2014/15:SfU3 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 2014/15:SfU4 Utgiftsområde 8 Migration § 5 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik betänkande 2014/15:CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (prop. 2014/15:1 delvis) 1 (KD): Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Byggtakten är väldigt hög just . Vi får gå ganska långt tillbaka i tiden för att hitta en motsvarighet, nästan till miljonprogrammets dagar. Årstakten är omkring 40 000 bostäder. Det byggs lika många hyresrätter som bostadsrätter, vilket är väldigt ovanligt. Men vi står inför många utmaningar. Det gäller att hålla den höga byggtakten och plussa på den ytterligare. nämner vi politiker en siffra för antalet bostäder vi ska bygga. Men på det sättet byggs inga bostäder. De byggs inte förrän rätt marknadsförutsättningar finns. Att möta bostadsbehovet hos delar av befolkningen med mindre plånböcker är en annan stor utmaning. Den sociala hållbarheten är vår tids kanske största utmaning i bostadsfrågan. Jag tänker inte minst på migrationen. Det som byggs är nästan uteslutande ”premium” – dyrt vid kaj med sjöutsikt. Hyresrätten är inget lågprisalternativ, vilket det ofta låter som i debatten. Vi måste bygga även för dem med mindre plånböcker. Alliansregeringen genomförde den största översynen av regelverk . Närmare 90 utredningar och myndighetsuppdrag har resulterat i över 100 skarpa förslag som hamnat på bord. Byggreglerna för exempelvis student- och ungdomsbostäder förenklades. Åtgärderna kröntes med Sverigebygget, i vilket infrastruktur och bostäder kopplas ihop på ett tydligare sätt än förut och skapar förutsättningar för fler bostäder. Det jag har känt är en oro för att reformviljan inom bostadspolitiken stannar av. Den nya regeringen grubblar sig fram utan att våga fortsätta reformarbetet. Många viktiga steg har tagits i rätt riktning, men åtskilliga återstår att ta för att skapa en hållbar bostadspolitik ur socialt, ekologiskt och ekonomiskt perspektiv. Det behövs mer regelförenklingar. Vi behöver också ta tag i frågor som strandskydd, riksintresse och regional planeringsnivå. Men vi måste också tala om vilken stad vi vill ha. Det räcker inte med nya bostäder. Stadsbyggnadspolitik är inte synonymt med bostadspolitik, som det låter på vissa. Stadsbygger – bygger städer – gör man inte bara med lägenheter. Bostäder är förvisso en viktig del, men också andra delar innefattas. Arbetsplatser, service, kommersiellt utbud, kultur, parker och mycket annat hör den attraktiva staden till. Men också frågor om husens placering, gestaltning och möte med omgivningen spelar en viktig roll när vi pratar om en attraktiv stad. och övriga Alliansen ser framför sig ett behov av en fortsatt reformering av svensk bostadspolitik, ett reformarbete som rör grundvalar, spelregler, organisation och struktur. Det finns områden inom bostadspolitiken där politiken och det offentliga har alldeles för stort inflytande och där makten skulle behöva flyttas till den enskilda medborgaren. Det finns områden där marknadsekonomins grundläggande principer har satts ur spel på ett sätt som får samhällsekonomiskt negativa konsekvenser. Men det finns även områden där staten skulle behöva ha ett mycket större inflytande. Det byggs inga nya bostäder med hjälp av vackra ord eller fluffiga formuleringar. Det blir inga nya bostäder för att vi politiker säger att ett visst antal bostäder ska byggas. Konkreta förslag på reformer måste till. Jag måste säga att jag blev lite förvånad när jag läste regeringens budget. Hela valrörelsen var det tal om byggsubventioner. Så kom budgeten, och de uteblev. Kampen kring subventioner för bostadspolitiken verkar ha försvunnit. Det som blev kvar var energieffektivisering. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Hela förra mandatperioden var det extremt hårda tongångar mot Alliansens bostadspolitiska mål. Sedan kom budgeten. Då var det Alliansens bostadspolitiska mål som var kvar. Jag har inget emot energieffektivisering och upprustning av skollokaler och miljonprogramsområden, men varför ska de fastighetsägare som inte skött sig få skattebetalarnas pengar? Sedan skulle jag vilja följa upp en skriftlig fråga som jag ställde till ministern tidigare gällande buller. Efter att ha tittat på en kolbit hela valrörelsen har jag på klassiskt MP-manér tagit med mig lite rekvisita i form av lego. Jag träffade ett byggbolag som talade om hur många bostäder som kan byggas med den bullerförordning som Alliansen presenterat. Se här – det är fyra bostäder. kommer inte bullerförordningen att finnas på plats till , och ska man vara ärlig verkar den inte heller kunna finnas på plats till . Det gör att man inte kan bygga fyra lägenheter, för man måste bygga sovrummen mot gården och inte mot gatan. Fyra lägenheter blir i stället två lägenheter. Hur ska regeringen med stöd av förklara detta för sina väljare, framför allt alla unga väljare som drömmer om ett eget boende? På grund av att det tar sådan tid för regeringen att fatta ett beslut kommer bara två lägenheter att byggas i stället för fyra lägenheter i ett med en stor bostadsbrist. Det aktuella företaget sa att 54 lägenheter bara blir 36 lägenheter. Min fråga kvarstår. När kommer bullerförordningen att finnas på plats? Med det vill jag yrka bifall till de förslag i betänkandet som Alliansen står bakom. vill jag önska alla en fin och välbehövlig ledighet . 2 (S): Vi debatterar utgiftsområde 18, civilutskottets utgiftsområde. Det är ett spännande utgiftsområde som innehåller många viktiga delar. Jag kommer mestadels att behandla det som rör det bostadspolitiska området. Efter den gångna veckans händelseutveckling finns det ganska mycket att reflektera kring. Det är på sin plats att stanna upp och tänka på det svåra läge befinner sig i. Efter en lång valrörelse kom slutligen svenska folkets besked. Alliansregeringen fick underkänt. Den rödgröna regeringen fick förtroendet att fortsätta utveckla . Utvecklingen i har gått åt fel håll. Arbetslösheten har bitit sig fast. Överskottet i statens finanser har vänts till underskott. Skolresultaten har rasat. Det var därför inte så konstigt att svenska folket valde en ny färdväg för . Men vi har hamnat i ett nytt läge. Svenska folkets vilja om en ny färdriktning har stoppats av en riksdagsmajoritet bestående av de tidigare regeringspartierna och . Vad var det då som hände? Jo, bröt den praxis som har gällt i riksdag . Man röstade först på sitt eget förslag. I nästa steg av omröstningen stödde man dock ett helt annat förslag – enbart för att driva fram en krissituation. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Riksdagsbeslutet innebär att ramen för utgiftsområde 18 minskar med . Det är en minskning med av utgiftsområdet för det bostads- och konsumentpolitiska området. Även om det här i kammaren finns en majoritet för att vi vill energieffektivisera bostäder och upprusta våra skollokaler kommer det inte att bli verklighet. Av det skälet kommer vi socialdemokrater att avstå från att delta i beslutet men står givetvis bakom regeringens förslag och hoppas att vi får möjlighet att genomföra dessa . behöver en mer utvecklad bostadspolitik. 2006–2013 har befolkningen i ökat med ungefär en halv miljon invånare. Under den tiden har bostadsbyggandet minskat avsevärt. Sedan har vi sett en ökning. Men det beror i väldigt stor utsträckning på att det skriande behovet av bostäder nu är så stort att man kan tjäna väldigt mycket pengar på de bostäder som byggs. Bostadsbristen är ett faktum. skrev i en rapport att nästan en tredjedel av alla små snabbt växande företag i har misslyckats med rekryteringar på grund av bostadsbristen. Samma situation finns i stora delar av . Cirka hälften av kommuner uppger till att bostadsbristen är ett faktum, och nio av tio kommuner har brist på hyresrätter. Bostadsbristen slår hårt mot . Den påverkar både jobbtillväxt och möjlighet att utvecklas. Bostadsbristen är en politisk utmaning, och därför är det politikens uppgift att förbättra förutsättningarna. Regeringen har ett mål om att ska vara det land i som har lägst arbetslöshet 2020. För att uppnå det krävs utveckling, handlingskraft och bostäder så att människor har någonstans att bo i de områden där det finns arbetstillfällen. Vi återgår till budgeten och regeringens ambitioner. Vi har en tydlig ambition. Vi har sagt att vi vill bygga 250 000 nya bostäder. Det kanske bara är en siffra, men det är en siffra som visar på inriktning. rödgröna och socialdemokratiska regeringar har haft mål. Vi hade ett mål 2002–2006 om att vi skulle bygga 120 000 lägenheter. Det lyckades vi med. Regeringen har som ambition att lyckas även med detta mål. Men bostadspolitik handlar inte bara om att bygga bostäder. Det handlar inte om att bostaden ska vara som vilken annan vara på en marknad som helst. Vi måste se helheten. Vi måste bygga det goda samhället där bostäder, infrastruktur och andra mervärden i samhället kan samsas och utvecklas tillsammans. Vi socialdemokrater tror på långsiktiga och breda överenskommelser för att trygga samhällsutvecklingen och sätta fokus på bostadsbyggandet. Då krävs det politisk handlingskraft i form av regelförenklingar. Men det krävs också vilja att få kommunala aktörer men även privata aktörer att ta sitt ansvar i byggandet av det framtida samhället. Vi socialdemokrater och regeringen har lagt fram förslag om energieffektivisering av miljonprogramsområden och upprustning av skollokaler. Många fastighetsägare står inför stora renoveringsbehov. Varför kan vi då inte se till att stimulera renoveringen så att man får den extra miljönyttan när man rustar upp husen? Det kanske inte alla gånger är företagsekonomiskt lönsamt att skapa den extra miljönyttan. Det tror jag att samhället kommer att tjäna på i det långa loppet. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Vi har slitna skollokaler. Även här tror jag att det är viktigt att samhället tar ett ansvar och ser till att våra elever får goda möjligheter till studier. Hur kan borgerligheten vara emot detta? Jag kan inte förstå hur man ena stunden kan tycka att det är okej att stimulera byggandet av äldrebostäder men i andra stunden anse att stimulerande av upprustning av våra skollokaler inte är okej. Vad är den ideologiska skillnaden? Det kan jag inte förstå. Ett av våra stora problem inom bostadspolitiken har varit att konfliktnivån varit för hög. Vi måste bort från blockpolitik och skyttegravskrig och i stället se möjligheterna. Jag tror att och arbetet mot bostadsbristen skulle må bra av samarbete och långsiktiga spelregler. 3 (KD) replik: När man lyssnar på detta landar det igen mycket i vilja, fina ord och mäl. Det är inte fel att ha det. Men i slutänden ser vi det ideologiskt väldigt olika. Vi tror inte att man skapar en vilja genom byggsubventioner. Är det enda sättet att få igång en fungerande bostadsmarknad enligt Socialdemokraterna och övriga regeringen att subventionera byggföretag? Jag återkommer lite grann till detta. Jag har alls inget emot att man rustar upp miljonprogramsområden eller satsar på skolor. Men tänk på alla de fastighetsägare som redan har gjort upprustningen. Vad händer för dem som gjorde det precis innan årsskiftet? Ska man vara ärlig är det väldigt mycket ord. Det som skiljer regeringens budget från Alliansens budget är 301 miljoner. Är det de 301 miljonerna som ni tror leder till fler bostäder? Jag kan redan nu säga att de 301 miljoner som ni satsar inte är något som ni satsar på nya bostäder. Det satsar ni på att rusta upp redan befintliga. Min frågor är: Är byggsubventioner det enda sättet att få en bostadsmarknad? Vad räcker 301 miljoner i upprustning egentligen till om man bryter ned det? Det är i princip en ny duschblandare per lägenhet. Är det verkligen riktig och sann energieffektivisering? Skulle inte det ha gjorts ändå? Hur ställer man sig till de fastighetsägare som har gjort detta och de som inte har skött sig? Är det verkligen de som i slutändan ska få pengarna? 4 (S) replik: Svaret är nej. Byggsubventioner är inte den enda lösningen, men det är en av lösningarna. Självklart måste vi jobba med regelförenklingar, se till att kommunerna tar ett mycket större ansvar i sitt planeringsarbete och se till att vi får en så transparent byggprocess som möjligt som gör att vi kan få konkurrensen att fungera bättre. Det finns väldigt mycket att göra. Där har vi ett antal förslag. Vi vill samla branschen och kommunerna för att föra samtal för att på så sätt hitta de smarta lösningarna. Byggsubventioner är en lösning, men det finns mycket annat. Vi skjuter i budgeten till 301 miljoner mer än Alliansen. Det är ett första steg. Det föreslår vi för att vi inte har utarbetade system. Det handlar om att systemen måste vara optimerade för att vi ska få ut så mycket nytta som möjligt. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Stöden ska vara det som gör att man gör det lilla extra. Vi har i samhället ganska mycket morötter och stimulanser på olika områden. Om en fastighetsägare står inför en renovering och upprustning och man kan göra det lilla extra uppnår vi en väldigt mycket större klimatnytta och en mycket större nytta för samhället genom att vi minskar vår energiförbrukning. Då tycker jag att det är rimligt att samhället kan ge moroten till fastighetsägaren att göra den lilla extra saken som kanske inte skulle vara företagsekonomiskt lönsamt. Det är vad pengarna ska användas till, inte till att köpa duschblandare eller någonting annat. De ska användas för att stimulera och skapa den extra nyttighet som behövs och som marknaden kanske inte klarar av. 5 (KD) replik: När det gäller byggsubventioner för att få en fungerande marknad måste ni nog titta lite på hur marknaden ser ut. Det sänder helt fel signaler till fastighetssektorn. Om det är någonting som är tydligt är det att det leder till en snedvriden konkurrens. Det är nog att ni uppdaterar er lite i förhållande till vad man kallar för en fungerande marknad via subventioner. Om man läser detta – och om pengarna inte ska gå till någon duschblandare – kanske man också ska vara lite tydlig i kraven. Vi kommer återigen till att det är väldigt mycket fluff och väldigt mycket ord. Låt oss vara helt ärliga. Vad är det som detta ska leda till konkret? Om man vill ha en tydlighet och ett tydligt kravställande på fastighetsägarna måste man också peka med hela handen. Då kan man inte fluffa ut det, för det kommer att leda till en ny duschblandare. Om man ska vara helt ärlig är det bara det som pengarna räcker till; de räcker inte till så mycket mer. Det jag är orolig för är att det leder till att man passar på att göra lite andra renoveringar och att detta sedan leder till en höjd hyra. Man måste någonstans vara mycket tydligare med vad det är som gäller och det ansvar som ligger i att vara fastighetsägare. Man har redan ett ansvar för att se till att alla lägenheter i ens fastighetsbestånd är i ett bra skick. Jag tycker att det är jättebra att vi går mot större fokus på klimatsmart tänk i allt byggande. Det ska vi göra även när det gäller nybyggt. Men jag tror tyvärr att detta är alltför mycket av risktagande. Samma sak gäller för skollokaler. Jag vet själv från kommunpolitiken att det här är så lite pengar. Om man nu ska sätta sig ned med alla får man nog sätta sig ned även med några kommunpolitiker. De kommer att skratta, för pengarna räcker inte till någonting mer än en list i ett fönster. Är det detta som kallas för att göra någonting klimatsmart? Är det så vi ska se till att få största arbetsplats att bli trevligare? Det är inte så man rustar upp skolor om man ska göra det på riktigt. 6 (S) replik: Jag tycker att det här är det största problemet i den bostadspolitiska debatten . Tonläget är så högt att man inte ens kan lyssna på varandras argument. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Jag sade alldeles att de stimulanser som vi har lagt fram inte är så stora. De ska vara till för att skapa mervärden för samhället. Det behöver göras upprustningar av miljonprogrammet, och det behöver göras energieffektiviseringar i våra bostäder. Vi behöver också rusta upp våra skollokaler. För att göra detta kommer självfallet det största ansvaret att ligga på fastighetsägaren. Men om fastighetsägaren står och väljer mellan två alternativ, där det ena kanske inte alla gånger är företagsekonomiskt lönsamt men där den lilla stimulansen kan generera mycket mer av energieffektivisering, tycker jag att det är bra med den kostnad som samhället kan ta för att man väljer den lite smartare investeringen. och har en förmåga att säga att subventioner är det värsta som finns. Jag kan tycka att vi måste nyansera debatten lite grann. ROT-avdraget är väl också en stimulans? Ränteavdraget är väl också en stimulans? Subventioner av äldreboenden är väl också en subvention? Alla dessa tre förslag tycker Alliansen är bra. Min fundering är att vi måste kunna ha en lite mer sansad diskussion om vad vi vill uppnå. Det hoppas jag att vi i utskottet och i kan ha när det gäller hur vi ska utveckla den svenska bostadspolitiken. Då tror jag att vi ska ha ett lite lägre tonläge och mer av samarbete. 7 (M): Utifrån förra veckans budgetbeslut antog Alliansens budget för ett starkare . Det är en budget för framtiden och en budget som bygger starka statsfinanser starkare – till skydd när nästa lågkonjunktur slår till. Vi gör i budgeten stora satsningar för mer kunskap i skolan, sänkta trösklar in på arbetsmarknaden, en stärkt välfärd och bättre miljö. Därtill har vi sagt nej till skadliga skattehöjningar på arbete och företagande. Bland annat kommer inte byggbranschens lönekostnader för unga anställda att öka med i ökade arbetsgivaravgifter. Jag kan konstatera att under alliansregeringen har varit ett av de länder som har klarat finanskris och lågkonjunktur bäst. Vi har minskat vår statsskuld. Fler än 300 000 människor har fått ett nytt arbete att gå till, och vi har högst arbetskraftsdeltagande i EU. Detta är fakta, oavsett vad andra säger. Vad innebär då Alliansens budget för vårt utgiftsområde? Två tidigare talare har delvis varit inne på det. Det handlar om – eller om vi ska vara riktigt noga. Vad är det då vi gör? Jo, vi säger nej till statliga bidrag som dessutom i budgeten är på en nivå som egentligen inte märks. Målet för samhällsplaneringen, bostadsmarknaden, byggandet och lantmäteriverksamheten är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö. Det ska vara en miljö där långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. Just är vi överens om målet, och jag tycker att det är ett heltäckande mål. Jag hoppas också att vi kan fortsätta att jobba mot detta mål. Låt oss nu komma in på hur det ser ut . Vi vet att bostadsbristen är stor i . Från Alliansens sida har vi ett mål om att det ska byggas 300 000 fler bostäder till 2020. Vårt mål är alltså högre ställt än regeringens. En av de viktigaste frågorna för att minska bostadsbristen är självklart ett ökat bostadsbyggande. Det måste gå snabbare att sätta spaden i marken, och tillgången på mark där det går att bygga måste öka. Snabbheten är extra viktig för de mindre och medelstora byggföretagen. De kan inte vänta de åtta till som det tar från idé till dess att man kan sätta nyckeln i låset. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik var inne på att alliansregeringen har genomfört en rad åtgärder. Jag är säker på att mycket av det också har varit grunden för att vi nu ser ett bostadsbyggande som ökar. Men det handlar självfallet också om att konjunkturen har vänt. I prognoser tänker man sig nu att det kommer att påbörjas 40 000 lägenheter och . Det är ett viktigt tillskott. Med ett byggande i den takten uppnår man regeringens mål om 250 000 nya lägenheter till 2020. Men vi vill mer. Därför tog alliansregeringen initiativ både till Stockholmsförhandlingen och till det som är Sverigebygget. Resultatet av Stockholmsförhandlingen blir en tunnelbana och 78 000 bostäder . Målet för Sverigebygget – som jag vet nu är omdöpt till Sverigeförhandlingen – bygger på förhandlingar mellan staten, regioner och kommuner för att på liknande sätt få fram avtal om infrastruktur och bostäder. Man tror att det skulle kunna ge någonstans runt 120 000 bostäder runt om i landet . Om man ror dessa avtal i hamn kommer man att kunna få fram 50 000 till 2020. Det arbete som är genomfört räcker dock inte. Vi måste fortsätta processen med att undanröja hinder för nyproduktionen. Det kan ske genom ytterligare regelförenklingar och förkortade handläggningstider. Varje sten som innebär hinder måste vändas för att vi ska kunna öka bostadsbyggandet och produktionen. Vi måste också titta extra noga på att öppna för mindre byggföretag så att vi på det sättet kan öka konkurrensen i byggsektorn. Från Alliansens och sida räcker vi gärna ut en hand till regeringen för att fortsätta regelförenklingsarbetet. Som var inne på lades det fram många förslag under förra mandatperioden, och det finns många utredningar som tittar på andra förslag. Tyvärr kan jag konstatera att S, V och MP röstade nej till en hel del av förslagen under förra mandatperioden. Jag tycker att det är olyckligt, och jag hoppas att man i och med våra motioner med lagförslag kan fortsätta arbetet och genomföra regelförenklingarna. Jag måste också ta upp en skillnad mellan regeringen och och Alliansens partier. Det är subventioner. Vi har testat subventioner . Och vi kan väl konstatera att det inte har löst några problem i bostadssektorn i grunden. är en majoritet i emot subventioner för nyproduktion. Vi i Alliansen är också emot de andra delarna. Jag hoppas att vi kan komma överens om att inte falla in på den vägen. Det minskar incitament till nytänkande, det driver upp priser och det skadar konkurrensen. Än en gång: Jobba vidare utifrån det som vi i Alliansen gjorde, jobba vidare med regelförenklingar och vänd på varje sten för att möjliggöra det här! Då tror jag att vi kan ha fortsatt hög nyproduktion av bostäder. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 8 (S) replik: I sitt anförande tar upp det som har hänt . Och jag kan hålla med om att man har utrett väldigt mycket.