prot · H10979 · 2014-03-06 00:00:00 — Bygg bort flaskhalsarna i , se till att den förnybara energin som byggs ut ansluts, lös tröskeleffekterna, bygg ut kablarna mot och se till att satsningarna mot , som är en del av den nordiska marknaden, fullföljs! När detta fungerar fullt ut kan vi gå ut på kontinenten, när de har gjort sin hemläxa. Det är vårt budskap. Jag ser inte någon som helst protektionism i det. Att avregleringen ska utredas är helt rätt. Jag har läst analyserna av effekterna och är inte ett dugg förvånad över slutsatsen: minskad efterfrågan och höjt pris, om det inte sker några andra förändringar. Men det är ju effekterna och inte priset i sig man borde utreda. 30 (KD) replik: Det var bra att det fanns med i beslutet att man skulle bygga kablar. Det hade varit ännu bättre om man hade gjort det. Det är detta som kritiseras, inte att beslutet fanns. hade en replikomgång om detta med tidigare. Jag tycker att det förtjänar att påpekas att det här visserligen beslutades men att det aldrig kom till stånd. Det är där problemet sitter fortfarande. Jag är glad över uttalande om att detta inte är protektionism. Jag konstaterar dock att till skillnad från har ändrat en del av sin hållning i de här frågorna, om jag har uppfattat saken rätt. Jag ser att skakar på huvudet. Då har jag missförstått det. Jag har ändå fått intrycket att har blivit mer positivt inriktat än tidigare till exempel när det gäller elexport och att de har argumenterat för att förbindelserna behövs. Men jag kan ha fel, och det får jag snart höra när kommer upp i talarstolen. 31 (V) replik: omfattar 1996 till 2012 eller 2013. Inte har jag sett att de olika oppositioner som har funnits har lagt fram något förslag till annat investeringsbeslut än dåvarande regeringars. Jag har inte sett det från under den socialdemokratiska regeringen. har definitivt inte lagt fram något annat beslut; det vet jag. Jag har inte sett det från något av de borgerliga partierna heller. Det är likadant . Vi i oppositionen har anslutit oss till regeringens förslag till budget och investeringar i det svenska stamnätet. Så är det. Det borde vi väl ändå erkänna? Vi har inte brytt oss om de här frågorna. Vi har inte följt upp investeringsbesluten och analyserat och tittat . Det är så det har sett ut. Om vi inte ens kan erkänna det kommer vi att få fortsätta att träta om de här frågorna i stället för att lösa den uppkomna situationen. 32 (KD) replik: Resonemanget bygger på att regeringens aktivitet nu skulle bero på att oppositionen har skrivit många motioner om detta. Jag lever i en värld där det är regeringarna som ska ha ett eget driv och en egen agenda och inte sitta och vänta på att oppositionen ska komma med initiativ för att de ska agera. Jag har förståelse för argumentation, men det är inte en hållbar linje för en regering att säga: Oppositionen låg inte på oss om detta, så vi gjorde ingenting. Det håller inte inför väljarna. 33 (MP) replik: har alltid varit positivt till att integrerar sitt energisystem med andra länder eftersom det är en viktig förutsättning för ett hållbart energisystem. Jag skulle vilja lyfta fram frågan om elproduktion i . Jag tycker att det har varit ganska oseriöst och ett högt tonläge i den här debatten när det hänvisas till att skulle vara förklaringen till att det finns olika elpriser inom . Det läge vi befinner oss i är att det finns stora planer på att bygga ut elproduktionen i , vilket skulle sänka elpriserna. vill se att detta sker, men regeringen har bromsat. Ett konkret exempel jag vill lyfta fram är Offshore, som är ett projekt för havsbaserad vindkraft utanför . Det är färdigt att börja byggas och finansieringen är klar. Det skulle kunna ge el, vilket är mer än vad hela gav före stängningen. Frågan ligger nu på regeringens bord därför att Försvarsmakten har sagt att detta stora projekt med havsbaserad vindkraft skulle konkurrera med deras intressen. Försvaret har som vi vet en särställning i lagstiftningen. De kan säga nej till vindkraft utan att behöva motivera. Möjligheten att ge tillstånd att bygga denna stora havsbaserade vindkraftspark ligger nu på regeringens bord. Parken skulle ge ett stort eltillskott i och jämna ut elprisskillnaderna. Jag skulle vilja fråga om nettodebiteringen. Som utskottsordförande vet han kanske vad som ligger bakom den text som utskottsmajoriteten har skrivit och där man säger nej till förslaget om nettodebitering med hänvisning till . Som jag förtydligade i mitt anförande har ingen kunnat ge klarhet i vad det är i som skulle hindra att inför nettodebitering och ger hushållen möjlighet att producera och äga sin egen el. 34 (KD) replik: Jag blir glad när säger att alltid har varit positivt till elöverföringskapacitet. Det jag tror är nytt är att har börjat tala om elexport. Jag har ofta talat om detta och sagt: Vad är det för fel med att exportera el när vi inte invänder mot att exportera diesellastbilar? Det går jättebra, men mot koldioxidfri el har det varit någon sorts embargo. Det har jag i alla fall hört i debatten från olika debattörer som jag tror är starkt knutna till parti. Men jag är glad över den förändring som sker här. När det gäller projektet känner jag inte till det. Jag har inte deltagit i beredningsarbetet och kan inte kommentera det. Vi har en lagstiftning som jag utgår från att regeringen följer. Om man vill ändra på den får man lägga fram lagförslag och säga att försvaret inte ska kunna invända eller ändra på förutsättningarna. Jag kan inte gå in och ha någon uppfattning i det här fallet om vad det är som gör att beslutet har blivit som det är. När det gäller nettodebitering ska jag villigt erkänna att jag inte har fördjupat mig i frågan eller sett något underlag. Det enda jag har hört är att det framför allt är EU:s momsdirektiv som gör att man inte kan leverera en nyttighet i stället för att betala för en produkt och betala moms. Det är vad jag har hört. 35 (MP) replik: Jag vill förtydliga för alla som lyssnar på debatten att förslaget om nettodebitering, som ger hushållen en möjlighet att äga sin egen elproduktion och sälja den på nätet, har stoppats av den här regeringen. säger att han har hört att utredningen säger att det strider mot . När man frågar utredaren får man svaret att det har skett ett telefonsamtal från någon i till någon i EU som säger att det inte går. Men ingen kan förklara varför nettodebitering inte skulle vara möjligt att införa. Det är inte en seriös hantering av en så här viktig fråga. Faktum är att ett flertal EU-länder som inte hade nettodebitering – , , , , och så vidare – redan har infört nettodebitering. För dem har det uppenbarligen varit möjligt, i enlighet med . Frågan är varför det inte skulle vara möjligt i . får jag känslan att när den inte vill genomföra något säger man att det inte är möjligt på grund av EU, medan andra länder genomför det. Jag tycker att den här frågan är viktig, för det handlar om hushållens möjlighet att vara delaktiga i energiomställningen. I är det 30 000 hushåll som äger sin egen el. Det är att jämföra med den folkrörelse som finns i , där över två och en halv miljon människor äger sin el. Styrkan i det är förstås att energiomställningen till ett hållbart energisystem går snabbare ju fler som deltar. Genom att möjliggöra för fler att äga sin egen el kan en människa få möjlighet att ha mer makt över sin elräkning och bli oberoende av de stora elbolagen. Detta är en mycket viktig fråga, och jag tycker att dagens debatt har klargjort att den här regeringen inte kan svara på varför man säger nej till det förslag om nettodebitering som , och har lagt fram här i och som vi kommer att ha chans att rösta om. Jag kan bara beklaga att vi inte får någon klarhet i varför regeringen säger nej till vårt förslag. 36 (KD) replik: Att detta är en folkrörelse i kan man verkligen förstå, med tanke på att en normal tysk konsument betalar ca på grund av de enorma subventioner som man har till dessa installationer. Du köper dig fri från dessa elpriser genom att installera en subventionerad anläggning. Vi har i många saker som är högt beskattade, till exempel alkohol. Jag tror inte att tycker att folk ska få bränna hemma bara för att det skulle vara mycket billigare än att betala alkoholskatt och moms. Det skulle annars kunna bli en folkrörelse i . Jag vill bara presentera principen att det finns beskattningsdelar som EU har satt upp regler för. Det gäller att ha på fötterna innan man säger att något är fel. Jag respekterar att liksom vill ha besked om detta. Med den energi som ni har visat i dessa frågor tror jag att det kommer att lyckas. Tror man att det skulle gå att hitta en lösning på detta, med det skattebortfall som detta skulle innebära om det blev en folkrörelse, får man försöka finansiera det krona för krona på annat sätt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 37 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av statsrådet , landsbygdsminister , statsrådet , statsrådet och arbetsmarknadsminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor och svar ska vara korta och inte överstiga en minut. Jobben i svensk matproduktion 38 (S): , finansminister, har dömt ut jobben inom svenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustri. Han menar att det inte finns någon framtid för de jobben. Jobb kommer att försvinna. Det har finansministern deklarerat, i bland annat tidningen . Jag vänder mig nu till arbetsmarknadsminister. Inser arbetsmarknadsministern, inser regeringen, hur många jobb inom svensk matproduktion ett sådant uttalande dömer ut och hur många jobb som inte anses livskraftiga? Vad ska arbetsmarknadsministern göra för att få fram nya jobb, inte minst på den svenska landsbygden? Vad har arbetsmarknadsministern för plan för de många människor som har sitt jobb inom svensk matproduktion? Vad ska man göra då de jobben inte finns enligt finansministern? 39 Arbetsmarknadsminister (M): En fråga som regeringen prioriterar är hur jobben kan växa till i flera branscher och olika sektorer. Så har också blivit fallet. Trots att vi har haft en väldigt tuff kris bakåt har jobben vuxit till. Över 200 000 fler har ett jobb att gå till jämfört med , trots att vi just har haft de här tuffa åren. Jobben har vuxit till i olika sektorer, och regeringens uppgift i politiken är just att se till att jobb kan växa fram i olika sektorer. Det är det absolut viktigaste. Vi ska inte styra, men vi ska uppmuntra alla sektorer att växa till. Då handlar det om att underlätta för företag att växa, vare sig man finns inom jordbrukssektorn, restaurangsektorn eller industrisektorn. Vår uppgift är att möjliggöra för att jobben växer till och blir fler på hela arbetsmarknaden. 40 (S): Ministern och jag delar inte riktigt samma bild av hur det ser ut i . är ett bra land, men arbetslösheten är alldeles för hög. Där regeringen misströstar och uppenbarligen dömer ut jobb efter jobb och bransch efter bransch har Socialdemokraterna en politik för fler jobb, bättre mat, mer kunskaper i skolan och en hållbar framtid. Jag hoppas att många människor röstar för en regering som lyfter fram och utvecklar svenska jobb snarare än dömer ut dem. Medan vi väntar på en ny S-ledd regering får jag upprepa några av mina frågor till arbetsmarknadsministern. Vad ska arbetsmarknadsministern göra för jobben på landsbygden? Har regeringen gjort en bedömning av hur många jobb inom svensk matproduktion som finansministerns uttalande om svenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustri faktiskt dömde ut? 41 Arbetsmarknadsminister (M): av hade vi en fantastiskt god tillväxt, och inga jobb växte fram. Så kom 2006 och en ny regering. Det har varit ganska tuffa år ekonomiskt med låg efterfrågan från utlandet, och ändå har över 200 000 jobb vuxit fram i ekonomin. Det är ingen slump; det tyder på riktig jobbpolitik. Här har olika branscher också vuxit fram. Ja, vi tror verkligen på Matlandet , och vi tror på jobben inom till exempel restaurangnäringen. De har vuxit fram delvis för att vi har sänkt kostnaden för att anställa inom restaurangsektorn, för att vi underlättat för den typen av tjänster att växa fram där unga och utrikesfödda tidigare ofta har haft svårt att komma in. Vi tror på , och vi tror på hela . Vi har väntat på den rapport som kom i går och där Socialdemokraternas svar skulle komma på hur jobben ska växa till. Det blev ingenting av det. Det blev en analys, som jag på många sätt delar. Men inga förslag på nya jobb kom fram i den stora kommission som Socialdemokraterna gärna hade velat se. 42 (MP): Jag har en fråga till landsbygdsminister . Regeringen har haft krismöte om hur den svenska griskrisen ska lösas. Resultatet blev tre arbetsgrupper. I EU finns en gemensam lagstiftning rörande grisproduktion, det så kallade grisdirektivet. Där regleras bland annat rutinmässig kupering av svansar och fixering av suggor. Flera europeiska länder efterlever inte bestämmelserna. Det hävdas att till exempel och är två av de länderna. Följden blir, förutom sämre djurvälfärd, en ojämn konkurrenssituation. Är det inte läge för den att kalla till krismöte med om konsekvenserna av de uppenbara lagbrott som sker mot grisdirektivet? Borde inte den kalla till bilaterala samtal med och med anledning av att deras olagliga griskött får allvarliga konsekvenser för den svenska produktionen? 43 Landsbygdsminister (C): Tack för frågan! Grisbranschen i , men också i andra delar av , är i ett akut läge. Det beror på en mängd olika saker, men huvudskälet till att läget är akut nu är att några länder har stängt för import av europeiskt fläsk. Jag håller med frågeställaren om att gemensamma bestämmelser ska efterlevas, och de ska efterlevas av alla. Det är kommissionens uppgift att beivra dem som inte efterlever gemensamma bestämmelser. Jag vet också att man – arbetar med att åtala kanske är att ta till för hårda ord – är efter dem som inte följer och lever upp till de gemensamma bestämmelserna. Vi vet av egen erfarenhet att det inte är billigt att inte efterleva gemensamma bestämmelser. Jag förväntar mig alltså att man kommer att göra det i alla delar av . 44 (MP): Med anledning av detta vill jag också ta upp frågan om att finansminister har uttalat sig om svenskt lantbruk och att det svenska industrijordbruket inte har någon framtid. Själv företräder jag som bekant åsikten att framtiden ligger i ett ekologiskt jordbruk. Delar landsbygdsministern den negativa bild som finansminister gav uttryck för i tidningen ? 45 Landsbygdsminister (C): Tack även för denna fråga! Jag har vid upprepade tillfällen, bland annat här i kammaren, sagt att jag står för att vi ska producera och kan producera mer mat i vårt land. Vi ska göra det av många skäl. Ett skäl är att vi har goda förutsättningar för att producera mer. Ett annat skäl är att jag vill ha fler jobb i vårt land. Det är skälet till att regeringen vidtar ett antal åtgärder för att få fram den produktion som vi har möjlighet till. Exempel på detta är att vi har sänkt skatter och avgifter som parti och andra vill återinföra med sammanlagt . Kreditföretagens lån till unga 46 (M): Jag vänder mig till statsrådet . På nyheterna i går kunde vi höra om utvecklingen när det gäller ärenden hos med koppling till snabblån. Det verkar nu som att antalet ärenden har börjat minska. Ett trendskifte kan skönjas, förvisso – enligt mitt förmenande – från en hög nivå, men ändå. Det är lite oroväckande att statistiken inte är lika positiv när det gäller gruppen ungdomar. Jag vet att det redan har vidtagits åtgärder i frågan, och vi har dessutom en proposition som ska behandlas på vårt bord. Men trots det vill jag fråga statsrådet om hans syn på frågan. Vilka förväntningar har statsrådet på förslagen om ökad tillsyn, införande av tillståndsgivning och ökade sanktionsmöjligheter för dessa kreditföretag? Är det tillräckligt för att trenden ska fortsätta nedåt? Tror statsrådet att en trendvändning kan komma att omfatta också ungdomarna? 47 Statsrådet (M): Jag tackar för frågan i ett mycket angeläget ämne. Jag tycker att snabblåneutvecklingen och därtill hörande ärenden hos kronofogden är ett stort samhällsproblem, inte minst därför att så många unga drabbas av detta. Min bedömning är att en betydande majoritet av dem som tar de här lånen skulle få motsvarande lån till betydligt bättre villkor i sina vanliga banker. Under mina ansvarsår började vi attackera den här frågan 2011 genom att kräva registrering och kräva att man på ett tydligare sätt synliggör vilken ränta man har för lånen. Då såg vi också en nedgång i ärendena till kronofogden, vilket gjorde oss väldigt glada. Sedan vände det uppåt igen. Som frågeställaren sade har vi ett batteri av åtgärder. Jag ska återkomma under nästa minut om huruvida jag tror att detta kommer att lyckas eller inte, men mycket har gjorts och mer är på väg. 48 (M): Jag är relativt nöjd med svaret. Men jag förstår att statsrådet gärna vill utveckla sitt resonemang ytterligare, och jag vill gärna ge honom möjligheten att få en minut till. Statsrådet får gärna svara på om han kommer att fortsätta att följa utvecklingen och om han har ytterligare verktyg i lådan. Jag tyckte mig kunna uttyda det. Finns det fler åtgärder som statsrådet kan komma att överväga om utvecklingen går i fel riktning, särskilt när det gäller ungdomar? 49 Statsrådet (M): De senaste åtgärderna är en tillståndsplikt, sanktionsmöjligheter för såväl som och en möjlighet att utdöma vite och även ta bort tillståndet vid vilseledande marknadsföring. Jag hoppas att detta ska leda till en nedgång i lånen. Om så inte sker får vi överväga andra åtgärder. Det här är en utveckling som är helt oacceptabel. En åtgärd som finns med i debatten är ett räntetak. Ett sådant ska jag inte utesluta, men risken med ett räntetak är att räntor för andra lån normerar sig uppåt till taket, så att man får ett högre ränteläge än man annars skulle ha fått. Detta kanske går att undvika genom vissa konstruktioner; det har vi inte utrett . Ett annat förslag är att förbjuda sms-lån , vilket förmodligen skulle påverka ungdomar. Det ska vi också titta på och utreda i god ordning. Jag är inte nöjd. Jag hoppas att det vi har gjort räcker, men gör det inte det har jag inga problem med att vidta ytterligare åtgärder. 50 (SD): Man kanske borde tycka att det är bra när partier som bedrivit en så uppenbart ansvarslös försvarspolitik som denna regering gjort ändrar sig och låtsas vara försvarsvänliga. Problemet är bara just det där med att låtsas. Annat kan man inte se det som. Under har denna regering skurit ned på försvaret i reella termer. Försvarsministern var nöjd med enveckasförsvaret. sade för bara att försvaret är ett särintresse, och han har själv erkänt att det enda parti som budgeterat för en upprustning är . kommer ni och låtsas som att ni bryr er om det svenska försvaret. Det är närmast bedrägligt beteende mot svenska väljare. Min fråga är: I stället för att lura väljarna att ni tar ansvar för försvaret, när ska ni erkänna att ni sjabblat bort det? 51 Statsrådet (M): Jag ska försöka hålla mig på en saklig nivå, till skillnad från frågeställaren. Vi har vid de två senaste försvarsbesluten ökat resurserna till försvaret. Den kris vi ser nu i vårt närområde, i , är allvarlig och måste förstås tas till intäkt för en ny och utökad analys av säkerhets- och försvarspolitiken. I detta sammanhang har statsministern sagt – och jag håller med om detta – att han kan tänka sig att öka försvarsanslagen ytterligare utöver de två senaste ökningar som har skett. Men det är också viktigt att i detta budgetläge i så fall se till att man får en finansiering på plats. Det är inte så att vi har gratispengar som kan delas ut till var och en eller till de sektorer som verkligen behöver pengar. Då skulle mycket pengar försvinna i väg. Det är viktigt att vi har ordning och reda i de offentliga finanserna. har vi ett ansträngt budgetläge på grund av utgiftstak . Då är det viktigt att man får en finansiering på plats innan man lovar ut nya pengar. 52 (SD): Det är ett faktum att försvaret har fått mindre pengar i reella termer. har själva konstaterat detta. Det är förvisso inte bara denna regerings fel. Även socialdemokratiska regeringar har misslyckats kapitalt och mer eller mindre utlämnat folket utan ett fungerande försvar. Det är extremt allvarligt, och ansvar måste utkrävas. I stället för att prioritera fortsatt massinvandring, som är den stora satsningen i er budget, kunde ni kanske ha tänkt på försvaret lite grann. Försvaret måste byggas upp igen. Värnplikten måste införas på ett sådant sätt att vi kan börja tala om ett totalförsvar. Betydande ekonomiska investeringar måste ske. är det enda parti som kan leverera och har levererat en sådan lösning. Ingen annan har ens varit i närheten av en sådan ansats. Vad gör då denna regering i sin tur? Jo, aviserade ni genom i stället att ni vill minska anslagen till Försvarsmakten med . 53 Statsrådet (M): Låt mig upprepa att försvaret har tillförts medel vid de två senaste tillfällena. Statsministern har också vid ett flertal tillfällen sagt att han kan tänka sig att ytterligare medel ska gå till försvaret, en uppfattning jag delar. Det är dock viktigt att finansiering kommer på plats. Vi har olika uppfattningar om ett antal saker. I den här diskussionen handlar det till exempel om värnplikten. Jag tror inte att en återgång till nostalgiska dagar med värnplikt hjälper det svenska försvaret. Försvaret står inför andra uppgifter och andra teknologiska utmaningar, både i och utomlands. En återgång till det som var förr vore inte bättre. Det var snarare sämre . Man ska titta framåt och titta modernt. Vi har numera ett mycket effektivt försvar, som eventuellt behöver ytterligare resurser. Sedan har vi en annan uppfattning än om invandringspolitiken. Vi tycker inte att man ska spara pengar på invandringspolitiken, som ni vill. Vi tycker tvärtom att vi ska hjälpa de människor som just nu flyr från fruktansvärda omständigheter i och annorstädes. Här tycker vi helt olika. Bristande tillgänglighet som diskriminering 54 (FP): Min fråga går till statsrådet . presenterade statsrådet och regeringen en lagrådsremiss med förslag om att bristande tillgänglighet ska ses som diskriminering. Företag och myndigheter som inte gjort skäliga anpassningar ska kunna bli skyldiga att betala diskrimineringsersättning. Liknande lagstiftning finns i bland annat . Vilka långsiktiga effekter för tror statsrådet att det kan ha att enskilda som har missgynnats av att det exempelvis inte har funnits ramper vid entréer till butiker eller restauranger nu får möjlighet till upprättelse och ersättning? 55 Statsrådet (FP): Jag tackar för frågan. I grunden handlar den nya lagstiftningen om att ha tydliga rättighetsperspektiv för den enskilde. Om någon med funktionsnedsättning inte kan komma in på ett varuhus eller inte kan boka en biljett kan det vara olagligt, för det finns i grunden ett regelverk som säger att samhället ska vara tillgängligt. Men det som är frustrerande för dem med funktionsnedsättning som inte kan boka den där biljetten eller inte kan komma in är att de inte har kunnat driva sitt eget ärende. Det beror i grunden på att vi har en annan lagstiftningstradition än länder som , där man har mer individuella rättigheter. Frågeställaren frågar mig vad det här ger för långsiktiga effekter. Den viktiga och principiella förändringen är att vi ser individuella rättigheter. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ska inte handla om ett samhälle som är goda gåvors givare, utan det ska handla om att det är en rättighet för mig att fullt ut delta i samhället. Det här är en fråga som har utretts . Det är därför med en viss glädje som alliansregeringen nu har gått i mål.